Reindeer husbandry and local planning
Authors: Niia Lars P. 
Published: February 2013

<p>A central theme in the reindeer husbandry is the conflicts between this and other economic interests as tourism, community development etc. in connection with the utilization of common territory. A retrospective glance will show that this is an old problem and not a new phenomenon. The Nordic Sami Institute has carried out a research project with the following objectives: 1.to give an account of the terms of planning for the reindeer husbandry, 2.to find out how the S&aring;mi (Lapp) community's and so the reindeer husbandry's interests are taken into account in local planning. 3.find ways for how the reindeer husbandry's use of land can be described. 4.give suggestions as to how the interests of the Sami community can better be taken into account or how it can increase its influence in relation to planning. The suggestions based upon the results from the research project are: &mdash;that the Sami community aquire competence by preparing itself for the changes in its environment. &mdash;that it builds up its own organization. &mdash;that it aquires a more noticeable influence in community planning and decision making. This project and earlier experiencies have shown that the way of influencing e.g. by land-use-planning is weak and unreliable today.</p><p>Rensk&ouml;tsel och kommunal planering.</p><p>Abstract in Swedish / Sammandrag: Ett centralt tema i renskotselsammanhang ar konflikterna mellan renskotsel och andra ekonomiska intressen som turism, samh&aring;llsutbyggnad etc. vid utnyttjande av gemensamma arealer. En historisk tillbakablick visar att denna problematik inte p&aring; n&aring;got s&aring;tt &aring;r n&aring;gon ny foreteelse utan ett gammalt tema med variationer i tid och rum. I ett forskningsprojekt vid Sami Instituhtta har en studie genomforts med syftet att: 1.soka beskriva planeringsforuts&aring;ttningarna for renskotseln. 2. soka forklara hur renskotselns intressen tas tillvara i den kommunala fysiska planeringen. 3. finna former for hur renskotselns markanv&aring;ndning kan beskrivas. 4. att l&aring;mna forslag p&aring; hur samebyns interessen kan b&aring;tre tillvaratas och hur den kan oka sitt inflytande i planeringssammanhang. P&aring; grundval av framkomna resultat foresl&aring;s: &mdash;att samebyn skapar egen kompetens. Det &aring;r fr&aring;ga om att forbereda sig infor forandringar i omgivningen exvis i form av markanv&aring;ndnings- och utvecklingsplanering. &mdash;att samebyn bygger upp den egna organisationen. &mdash;att samebyn f&aring;r ett mera breddat och fordjupat inflytande i det kommunala planerings- och beslutssystemet. Detta projekt och tidigare erfarenheter visar p&aring; att samr&aring;d som form for inflytande &aring;r svag och os&aring;ker.</p><p>Poronhoito ja kunnallinen suunnittelu.</p><p>Abstract in Finnish / Yhteenveto: Keskeinen teema poronhoidon yhteydess&aring; on selkkaukset poronhoidon ja muiden taloudellisten hyotyjen v&aring;lill&aring; kuten turismin, yhteiskunnan laajennuksen j.n.e. yhteisten pinta-alojen hyv&aring;ksik&aring;ytoss&aring;. Historiallinen, taannehtiva katsaus osoittaa, ettei t&aring;rna ongclma ole mill&aring;&aring;n tavalla joku uusi ilmio, vaan vanha teema vaihdellen ajassa ja alueilla. Sami Instituhttan er&aring;&aring;ss&aring; tutkimusprojektissa on suoritettu tutkielma pit&aring;en p&aring;&aring;m&aring;&aring;r&aring;n&aring;: 1. koettaa kuvailla poronhoidon suunnitteluedellytykset, 2. koettaa selvitt&aring;&aring;, miten poronhoidon edut otetaan talteen kunnallisessa, fyysilliscssa suunnittelussa, 3. loyt&aring;&aring; ilmaisumuotoja siit&aring;, miten poronhoidon maa-alueen k&aring;ytto voidaan kuvailla, 4. j&aring;tt&aring;&aring; ehdotuksia siit&aring;, miten paliskunnan etuja voidaan paremmin ottaa talteen sck&aring; miten se voi lis&aring;t&aring; vaikutusvaltaansa suunnittelun yhteydess&aring;. Esilletulleiden tulosten perusteella ehdotetaan:&mdash; ett&aring; paliskunta muodostaa oman toimivallan. On kysymys valmistautua ymp&aring;riston muutoksiin esimerkiksi maa-alueen k&aring;yton- ja kehityssuunnittelussa, &mdash; ett&aring; paliskunta perustaa oman j&aring;rjeston, &mdash; ett&aring; paliskunta saa leve&aring;mm&aring;n ja syvemm&aring;n vaikutusvallan kunnallisessa suunnittelu- ja p&aring;&aring;toselimess&aring;. Tamd projekti ja aikaisempi kokemus osoittaa, ett&aring; neuvottelu vaikutusvaltaisena on hcikkoa ja ep&aring;varmaa.</p>