Muuntogeeniset kasvit ja viljelijöiden eettiset arvot
Authors: Vänninen Irene , Siipi Helena , Keskitalo Marjo , Erkkilä Maria 
Published: April 2019

GM-kasveihin ja niiden viljelyyn kohdistuu voimakkaita asenteita, joista osa pohjautuu viimekädessä eettisiin arvoihin. Kuluttajien eettisten arvojen vaikutusta heidän suhtautumiseensa muuntogeenisiinkasveihin on tutkittu selvästi enemmän kuin viljelijöiden. Ehkä siksi, että muuntogeenimyönteistenviljelijöiden katsotaan olevan tästä teknologiasta potentiaalisesti hyötyvien joukossa.Viljelijät ovat GM-kasvien käyttöönotosta päättäessään kahden tulen välissä: yhtäältä heitä työntävätkohti teknologian käyttöönottoa sen potentiaaliset taloudelliset tai viljelytekniset hyödyt, toisaaltaheidän on otettava huomioon kuluttajien GM-kasveja koskevat mielipiteet, jotka ovat Euroopassa paljoltimuuntogeenikielteisiä tai –kriittisiä.Kirjallisuustutkimuksen avulla perehdyttiin viljelijöiden eettisten arvojen rooliin heidän päättäessäänmuuntogeenisten kasvien viljelyn käyttöönotosta. Tutkimuskysymykset olivat seuraavat: 1)missä määrin viljelijöiden intrinsiset ja ekstrinsiset eettiset arvot ohjaavat heidän päätöksentekoaanGM-kasvien käyttöönoton suhteen; ja 2) missä määrin sellaiset eettiset perusperiaatteet kuin pyrkimyshyvän tekemiseen, haitan tuottamisesta pidättäytyminen, reiluus ja oikeudenmukaisuus sekä valinnanmahdollisuusja itsemääräämisoikeus toteutuvat viljelijöiden osalta heidän tehdessään GM-kasvienviljelyä koskevia valintoja ja päätöksiä? Aineistona oli 17 tieteellistä julkaisua vuosilta 1999-2006yhdeksästä maasta. Suomesta ei ollut tutkimuksia saatavilla.Viljelijöiden intrinsisiä arvoja suhteessa geeniteknologiaan ja GM-kasveihin oli selvitetty selvästivähemmän kuin ekstrinsisiä, ja esimerkiksi luonnollisuus/luonnottomuus argumentti esiintyi vainyhdessä tutkimuksessa . Useimmissa maissa viljelijät olivat hyvin tietoisia GM-kasvien ruokaturvallisuuteen,ympäristövaikutuksiin, eläinten hyvinvointiin ja maatalouden rakennemuutoksiin liitetyistänäkökulmista. Uudessa-Seelannissa tehdyssä tutkimuksessa GM-myönteisten viljelijöiden eettinenarvopositio oli antroposentrisen (ihmiselle koituva hyöty)näkemyksen mukainen, kun taas luomuviljelijätsekä muut tavanomaista maataloutta edustavat viljelijät korostivat GM-kasveihin liittyviä riskejä.Eri maissa tuotetut viljelijätypologiat vastasivat hyvin toisiaan. Keskeiset asennetyypit olivat GM-kasvienhyötyihin uskovat, riskien korostajat sekä fatalistit. Tavanomaista viljelyä edustavan viljelijäryhmänsisälläkin on siis arvoheterogeenisuutta suhteessa GM-kasveihin. Jopa GM-kasvit tuotantoonottaneet viljelijät kyseenalaistivat ja uudelleenarvioivat tekemäänsä päätöstä jatkuvasti. Huolimattatodetusta heterogeenisyydestä asenne- ja arvotasolla, taloudelliset ja markkinatekijät määräsivät siltivahvasti viljelijöiden päätöksentekoa GM-kasvien käyttöönotosta. GM-kasveja koskevilla asenteilla jaarvoilla näytti olevan taipumusta muuttua myönteisemmiksi GM-kasvien käyttöönoton jälkeen, kunviljelystä kertyi kokemusta, mutta muutos myönteisempään suuntaan ei ollut yksiselitteistä kaikkialla.Eettinen yhteensopivuus on termi, joka tulisi liittää yhdeksi innovaation attribuutiksi tarkasteltaessakäyttöönottajien päätöksentekoon vaikuttavien tekijöiden merkitystä innovaation (esim. GM-kasvit)diffuusiolle.