Dvojezičnost hrvatskih Rusina i njihovi stavovi prema učenju stranih jezika
Authors: Legac Vladimir , Šinjori Katarina 
Published: February 2025

U ovome radu donosimo prikaz jednog istraživanja s temom horizontalne dvojezičnosti i stavova pripadnika jedne dvojezične nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj o njihovim stavovima prema stranim jezicima i njihovom učenju stranih jezika. Istraživači dvojezičnosti navode dvije karakteristike dvojezičnih govornika koje su bile važne autorima ovoga teksta kao poticaj za provedbu ovoga istraživanja: višu metalingvistička svjesnost i pozitivne stavove prema govornicima drugih jezika. Prvu karakteristiku već dvadesetak godine spominje veći broj izuzetno eminentnih istraživača i znanstvenika. Prema Bialystokovoj prekretnicu u toj spoznaji napravili su Malekoff i Hakuta. Izuzeto zapažena istraživanja metalingvističke svjesnosti na dvojezičnim ispitanicima koji su učili engleski kao strani jezik napravila je Jessner. Ta je autorica primjenjujući teoriju dinamičkih sustava (engl. Dynamic System Theory – DST) razvila svoj dinamički model višejezičnosti (engl. Dynamic Model of Multilingualism – DMM) prema kojemu će višejezično znanje biti definirano dinamičkom interakcijom između različitih psiholingvističkih sustava u koje su ugrađeni pojedini jezici, međujezičnom interakcijom i nečim što Jessner naziva M čimbenik (M je uzeto kao prvo slovo engleske riječi za višejezičnost). Taj je M čimbenik proizvod metalingvističke svjesnosti dodira s više jezika. M čimbenik bit će katalizator te će imati akceleracijske učinke na usvajanje trećega jezika u dvojezičnih osoba. Pozitivni stavovi dvojezičnih govornika o pripadnicima drugih naroda i kultura utvrđeni su mjerenjem vrijednosnih sudova o govorniku i jeziku kada se ne koriste izravna pitanja (engl. matched guised technique). Bilingvalni su govornici mnogo manje od monolingvalnih skloni prihvaćanju stereotipa o osobama koji govore neki drugi jezik. Grosjean navodi da bilingvizam nastaje iz potrebe i da traje dok ona postoji. Do horizontalne dvojezičnosti dolazi kada je stanovnicima nekog područja za interakciju potrebno znanje više jezika. Prema istome autoru mnogi ljudi postaju dvojezičnim osobama zbog migracija. Razlozi koji dovode do njih su: politički, vojni, društveni, ekonomski, nacionalni i obrazovni. Međutim, ako nakon migracija u novoj sredini istoj, ali poglavito, drugoj i sljedećim generacijama nestane potreba za dvojezičnošću, dolazi do jezičnog pomaka, ondnosno neka osoba ili šira zajednica postaje monolingvalnom jer se dva jezika stapaju u jedan. Ako je neka osoba dvojezična, onda su u njezinom ponašanju uočljive tri važne karakteristike: prevođenje s jezika na jezik, biranje jezika i prebacivanje kodova. Prva istraživanja prebacivanja kodova započela su sredinom 20. stoljeća nakon pojave nove metode u sociolingvistici nazvane etnografijom komunikacije čiji su začetnici bili Dell Hymes i John Gumperz i koja je dala poticaj daljnjim takvim vrstama istraživanja. U jednoj od svojih kasnijih knjiga već spominjani Grosjean daje jednu od šire prihvaćenih definicija prebacivanja kodova koja tvrdi kako dvojezični govornici imaju temeljni jezik (engl. base language) i jezik – gost (engl. guest language) te se u razgovoru dvojezični govornik većinom služi temeljnim jezikom, a jezik – gost se pojavljuje kada dvojezični govornik prebacuje kod. U opisu Rusina u sljedećem poglavlju spomenut ćemo migracije Rusina tijekom prošlosti, ali i one početkom devedesetih godina 20. stoljeća zbog kojih će Rusini imati puno manje prilika služiti se rusinskim jezikom te bi kod njih moglo doći do pomaka jezika. Zbog toga smo držali da je potrebno istražiti zastupljenost kodova u različitim domenama kako ih je definirao Joshua Fishman. Najčešće se kao najvažnije domene za održavanje manjinskog jezika navode sljedeće domene uporabe jezika: roditelji-kuća; intimni-vlastiti idenitet; slobodno vrijeme-društveni život-crkva; mediji; radno mjesto-kupovinasusjedstvo; obrazovanje; suprug(a)-partner(ica). Postoji više razloga za prebacivanje kodova, no prema Blom i Gumperz govornici mijenjaju kodove tijekom istoga društvenog događaja zbog prenošenja određenih društvenih značenja.