A SARS-CoV-2-járvány hatása a kórházon kívüli és belüli szívmegállásra
Authors: Fekete-Győr Alexandra , Kovács Enikő , Kiss Boldizsár , Zima Endre 
Published: December 2021

Összefoglaló. A koronavírus-betegség (COVID–19) okozta közvetlen
mortalitáson túl, a járvány közvetett úton is hatással lehet a hirtelen
szívhalálra. Egyre növekvő számú közlemény foglalkozik a járványnak a hirtelen
szívhalálra kifejtett közvetett hatásával. A kijárási korlátozások és az
egészségügyi rendszerek átszervezése hozzájárulhatott ahhoz, hogy a járvány
alatt mind a kórházon kívüli, mind a kórházon belüli szívhalál előfordulása
megemelkedett. Közegészségügyi intézkedések, mint a korlátozások és a kórházak
átszervezése, megváltoztathatják az egészségügyi szolgáltatásokhoz való
hozzáférést, ezért hozzájárulhattak az elmúlt évben tapasztalt emelkedett számú
szívmegálláshoz. Közleményünk célja a SARS-CoV-2-járvány hirtelen szívhalálra
kifejtett hatására vonatkozó, a nemzetközi irodalomban jelenleg megtalálható
tanulmányok összefoglalása, melyek a kórházon kívüli szívmegállás
előfordulásának háromszoros emelkedéséről számoltak be a járványt megelőző évhez
képest. Általánosságban elmondható, hogy a kórházon kívüli szívmegállás a
járvány ideje alatt nagyobb gyakorisággal járt nem sokkolandó ritmussal,
hosszabb idő telt el a mentők kiérkezéséig, alacsonyabb volt a szemtanú által
megkezdett újraélesztés, a spontán keringés visszatérésének, valamint a kórházi
elbocsátásnak a gyakorisága. A járványnak a kórházon belüli szívmegállásra
kifejtett hatása kevésbé vizsgált az irodalomban. Míg a hirtelen szívhalált
követő mortalitás néhány kutatásban jelentős emelkedést mutatott, addig máshol
nem volt különbség a járványt megelőző időszakhoz képest. A COVID–19-pandémia
ideje alatt jelentősen megnövekedett kórházon kívüli és belüli szívmegállás
hátterében a járványnak közvetett úton is szerepe lehet, a fertőzés közvetlen
hatása mellett. A túlélési lánc megbomlását számos helyen tapasztalták, ami
hozzájárulhatott a kedvezőtlen kimenetelhez. Mind a prehospitális, mind pedig a
hospitális ellátás gyakorlatában bekövetkező jelentős változások magyarázhatják
a világ különböző pontjain megfigyelt eltéréseket. Orv Hetil. 2021; 162(46):
1831–1841.

Summary. The direct effect of COVID-19 on mortality through acute
respiratory failure is well-established. However, there are a growing number of
publications suggesting that the prevalence and outcome of sudden cardiac death
may also be indirectly affected by the pandemic. Public health measures, such as
lockdowns and reorganisation of hospitals, can alter the access to healthcare
services and therefore might have contributed to the excess number of cardiac
arrests which were seen over the last year. Our aim was to review the currently
available publications regarding the impact of the COVID-19 pandemic on
out-of-hospital and in-hospital cardiac arrests. A recent study reported a
3-fold growth in the incidence of out-of-hospital cardiac arrests during the
2020 COVID-19 period compared to the year before. In general, the number of
non-shockable rhythms increased, bystander-witnessed cases and
bystander-initiated cardiopulmonary resuscitation were reduced and ambulance
response times were significantly delayed during the pandemic. Return of
spontaneous circulation and survival to discharge substantially decreased
compared to the time before the pandemic. The difference between the rate of
mortality following in-hospital cardiac arrest during and before the pandemic is
controversial according to published data. The incidence of out-of-hospital and
in-hospital cardiac arrests significantly increased during the pandemic compared
to previous years suggesting direct effects of COVID-19 infection and indirect
effects from new public health measures. The disruption of the chain of survival
could have contributed to the increased mortality following out-of-hospital
cardiac arrest. Orv Hetil. 2021; 162(46): 1831–1841.