bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A területi tőke fogalmi megközelítései
Authors: Jóna György
Published: August 2018

A területi tőke koncepciója közel egy évtizede jelent meg a modern regionális tudomány terminológiai rendszerében. Ez a paradigma a helyi versenyképességet meghatározó materiális és immateriális tőkeelemeket vizsgálja. A területi tőke kategóriájának bevezetése azért fontos, mert a korábbi mérések csak a materiális javakat, a közgazdaságilag könnyen mérhető változókat elemezték. A területi tőke azonban olyan új komplex gyűjtőfogalom, mellyel a gazdasági térszerkezet mélyebb összefüggésrendszerét, vonzóképességét is lehet vizsgálni. Ebben a tanulmányban a területi tőke fogalmi elemeit, osztályozását, modelljeit, definíciós kísérleteinek eredményeit mutatom be. Megvizsgálom funkcióit, újítási lehetőségeit, legfőbb jellemzőit, módszertani eljárásának (MASST-modell) sajátosságait, valamint bemutatom az OECD és Camagni területitőke-definícióit. A területi tőke számos tőkeösszetevőt foglal magába, melyek rendszerszerűen tagolódnak, illeszkednek egymáshoz. A fogalomnak még nincs kiforrott, általánosan elfogadott definíciója, inkább definíciós kísérletekkel találkozhatunk. Ezt tovább bonyolítja, hogy a különböző fogalmi modellek más és más tőkeelemeket fogadnak el. Természetesen vannak átfedések, egyezések a modellek között, ám eltérésekkel is lehet találkozni.
A német működőtőke-befektetések Magyarországon
Authors: Vápár József
Published: August 2018

A tanulmány célja a Magyarországra történő német működőtőke-beáramlás bemutatása kelet-közép-európai összehasonlításban. A német működőtőke-befektetések motivációit, valamint a német befektetők magyarországi befektetői környezetről alkotott véleményét német kamarai felmérések segítségével vizsgálom. A tanulmány főbb megállapításai szerint a magyarországi német befektetések szempontjából az újrabefektetések jelentősége rendkívül nagy, az utóbbi 10 év távlatában a német befektetők jövedelmük 50%-át visszaforgatták, a magyarországi német működőtőke-állomány 50%- a újrabefektetett tőke.A német kamarai felmérések szerint a német befektetők 71%-a ismét Magyarországot választaná befektetése helyszínéül, azaz a befektetői bizalom alapvetően megvan Magyarország iránt. A befektetői motivációknál azonban figyelembe kell venni, hogy a felmérések szerint a Magyarországon működő német befektetők elsősorban a hosszú távú, kiszámítható befektetési környezetet tartják a legfontosabb feltételnek további befektetéseik, bővítéseik szempontjából.
Bevezető: utak és úton lévők
Authors: Váradi Monika Mária , Wastl-Walter Doris , Filep Béla , Gábrity Molnár Irén
Published: August 2018

A Tér és Társadalom tematikus száma egy 2010 és 2012 között, magyarországi, svájci és szerbiai kutatók közreműködésével lezajlott nemzetközi kutatás eredményeiből kínál ízelítőt. A kutatás fókuszában a Vajdaságból Magyarországra, illetve a volt jugoszláv tagköztársaságokból a Vajdaságba irányuló migráció vizsgálata és értelmezése állt. Az elmúlt bő két évtizedben a Vajdaságból való legújabb elvándorlás, a Vajdaságba irányuló migráció, közvetlenül vagy közvetve a Jugoszlávia széteséséhez és az új nemzetállamok kialakulásához vezető háborúkhoz és azok gazdasági, társadalmi, politikai következményeihez köthető. Míg a kilencvenes években a háborúk kiváltotta kényszermigráció, addig az ezredfordulót követően a tanulmányi, valamint a munkavállalási célú (gazdasági) migráció volt a meghatározó vándorlási folyamat.A kvalitatív módszerekkel nyert kutatási eredményeink értelmezése során a transznacionális tér, a transznacionális és az etnikai migráció elméleti és szemléleti kereteit egyaránt figyelembe vettük. Az általunk vizsgált migrációs folyamatok transznacionális térben zajlanak, és a transznacionális irodalomban leírt migráns élethelyzetek, gyakorlatok – különböző nemzetállamokban elhelyezkedő lokalitásokhoz való egyidejű, bár eltérő intenzitású kötődés, kapcsolatok – több példájával is találkoztunk. Ludger Pries nyomán a transznacionális migrációt és a transznacionális migráns alakját olyan ideáltípusnak tekintettük, amelyhez az egyes migráns utak és helyzetek csupán közelítenek, és empirikus eredményeink alapján azt mondhatjuk, hogy a valóban plurilokális, vagyis a két helyhez való egyidejű, intenzív és tartós kötődés s az ehhez kapcsolódó gyakorlatok csupán a migránsok kisebbségét, illetve a migrációs életpályák egy-egy szakaszát jellemzik.A vizsgált migrációs folyamatokban az etnicitás strukturális tényezőként és a migráns tapasztalatok értelmezési kereteként egyaránt perdöntő szerepet játszik. Az etnikai migráció szakirodalomban tárgyalt mindhárom magyarázó modellje – az anyaországba való hazatérés, a gazdasági okokból való, illetve a kisebbségi létben elszenvedett sérelmek által ösztönzött migráció – alkalmas a migrációt kiváltó és mozgató okok elemzésére, a migráns narratívák értelmezésére, azt azonban nem állíthatjuk, hogy bármelyikük kizárólagos érvényre tehet szert. Más kutatókhoz hasonlóan Rogers Brubaker meghatározását tartjuk a leginkább gyümölcsözőnek, aki az etnikai migráció tág értelmezését használva minden olyan vándorlási folyamatot etnikai migrációnak tekint, amelyben az etnicitás kulturális és szimbolikus tőkeként szabályozó szerepet játszik.
A Duna-stratégia finanszírozásának időszerű kérdései
Authors: Fekete Dávid
Published: August 2018

Az Európai Unió Duna-stratégiáját 2009-ben fogadta el az Európai Tanács. A stratégia szerteágazó célrendszerrel rendelkezik, s számos tagállamot és környező országot fed le. A tanulmányban megvizsgálom a stratégia finanszírozásának lehetőségeit mind a 2007–2013-as, mind pedig a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret esetében. A részt vevő államoknak a stratégia végrehajtásához lehetőségük nyílik pénzösszegeket felhasználni a Strukturális Alapokból, a Kohéziós Alapból, a különböző szakpolitikai pénzügyi eszközökből, valamint kedvezményes kamatozású hitelekhez juthatnak a nemzetközi pénzintézetektől. Emellett fontos szerepet játszik a stratégia megvalósításában a tagállami hozzájárulás is. A tanulmány összefoglalja a következő többéves pénzügyi keretbe beépítendő, a Duna-stratégiához kapcsolódó változtatási javaslatokat. Így elemzem a források hatékonyabb felhasználását célzó javaslatokat, pl. a projektek előkészítésének javítását és a régiók közötti együttműködések finanszírozásának erősítését. Mivel jelenleg nem áll rendelkezésre olyan, az EU-s források felosztását szolgáló területegység, mely kizárólag a stratégia országait fedné le, foglalkozom az európai területi együttműködés keretein belül kialakítandó új transznacionális fejlesztési térség ötletével is. A tanulmányban felvázolom a döntéshozók előtt álló kihívásokat, különös tekintettel a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret tárgyalásával kapcsolatban.
A regionális integrációk hatása a határ menti területek fejlődésére – az amerikai–mexikói és a német–lengyel példa
Authors: Pásztor Szabolcs
Published: August 2018

A tanulmány egy speciális megközelítés mentén vizsgálja a regionális integrációk hatását a határ menti területek fejlődésére. Az új gazdaságföldrajz releváns elméleti következtetéseiből kiindulva bemutatja a NAFTA és az Európai Unió keretében létrejövő területi dinamizmusokat, úgy hogy közben a látványos átalakuláson átesett amerikai–mexikói, és a nagy várakozások elé néző német–lengyel határ menti terület átalakulásának kritikai elemzését végzi el. Konklúzióként pedig megfogalmazza, hogy a regionális integrációkban nem jelölhető ki homogén fejlődési út a határ menti területek fejlődésére, így az új gazdaságföldrajz modellszerű megközelítéseit is fenntartásokkal kell kezelnünk.
Kritikus tömeg alatt: a fejlesztési együttműködés lehetőségei a kisebb nagyvárosokban
Authors: Lux Gábor
Published: August 2018

A globális gazdaságban lezajló folyamatok a bővülő agglomerálódás és a nagyvárosok radikális felértékelődése felé mutatnak. A világvárosok hálózata és a hozzájuk kapcsolódó nagyvárosi központok a magas hozzáadott értékű gazdasági tevékenységek erős koncentrációját valósítják meg, és ezek a térségek a fejlesztéspolitika idealizált esettanulmányaivá is válnak. Ezzel párhuzamosan azonban az elégséges méretgazdasági előnyökkel nem rendelkező, 100–300 ezer lakosú kisebb nagyvárosok a perifériára sodródás veszélyével kénytelenek szembenézni. Mivel ezek a városok és kapcsolatrendszereik fedik le a közép-európai tér jelentős részét, kritikus kérdés, hogy képesek-e alkalmazkodni az uralkodó térfolyamatokhoz, képesek-e a gazdaságukat jó irányba elmozdító fejlesztő együttműködések kialakítására.Ebben a tanulmányban három kisebb nagyváros (Pécs, Miskolc és Győr) példáján azt vizsgálom, hogy a gazdasági szerkezet, a telephelyi adottságok és az üzleti környezet átalakulása, valamint a hálózatszerveződés milyen kapcsolatban van a helyi–térségi intézményi struktúrákkal, és mennyiben lehetséges az innovatív fejlesztéspolitika kialakítása olyan térségekben, ahol csak gyenge agglomerációs előnyök találhatók. A tanulmány felhívja a figyelmet a kedvező folytonosságot hordozó örökölt tényezők és az emberi erőforrások, a társadalmi tőke jelentőségére, valamint az ezek folyamatos megújítására képes intézményrendszer fontosságára.A városi kormányzás gyengesége miatt és meghatározó, tőkeerős hazai nagyvállalatok hiányában nem beszélhetünk fejlesztő városi rezsimekről, de a helyi tudás és a stratégiai gondolkodás városi térségekben fellelhető elemeinek egymáshoz illesztésével kialakíthatók a fejlesztési döntések megfogalmazására és képviseletére alkalmas fejlesztési koalíciók, illetve a neokorporativista (osztrák és délnémet mintájú) modellhez közel álló formalizált együttműködési rendszerek.
A területi kutatásoktól a regionális tudományig. Kelet- és közép-európai tudománytörténeti vázlat
Authors: Horváth Gyula
Published: August 2018

E tanulmány a volt szocialista blokk országainak regionális kutatási kapacitásait értékeli. Képet ad a területi kutatások történeti előzményeiről, a megoldandó regionális feladatok jellemzőiről, a regionális tudomány intézményesítésének sajátosságairól, a publikációs fórumokról. Végezetül összegzi a regionális tudomány különböző ismérveinek jelenlétét az egyes országokban. A rendszerváltozást követően a piacgazdaság kiépülése mély regionális átalakulást indított el. A változások irányíthatósága miatt természetes igényként fogalmazódott meg a területi kutatások tematikai és szervezeti fejlesztése. Az európai uniós csatlakozás előkészítése újabb impulzusokat adott a kutatásoknak. A 21. század elején valamennyi országban bővültek a regionális kutatás nemzeti műhelyei. A kutatások volumenét, intézményi berendezkedését és területi elhelyezkedését tekintve különbségek figyelhetők meg. Azt állapíthatjuk meg, hogy két uniós tagországban – Lengyelországban és Magyarországon –, valamint Oroszországban kellő mennyiségben fellelhetők mindazok az elemek, amelyek a regionális tudományt önálló tudományágazatként jelenítik meg. A többi országban a diszciplináris ismérvek egy része hiányzik vagy gyenge fejlettséget mutat.
Prostitúciós terek performativitása – szexmunkások és a nyilvános tér Magyarországon
Authors: Finger Sascha
Published: August 2018

Az állami intézmények tereket hoznak létre azáltal, hogy meghatározott területekre vonatkozóan szabályokat vagy normákat írnak elő. Az ott élő, tevékenykedő emberek használják e tereket, stratégiákat alkotnak, alkalmazkodnak a törvényekhez és piaci viszonyokhoz, kiskapukat keresnek, hogy megélhetésüket, túlélésüket biztosítsák. Eközben ők maguk is olyan tereket hoznak létre, amelyeket a társadalom szimbolikusan értékel vagy stigmatizál. De a terek maguk is alakítják az embereket, lehetőséget biztosítanak számukra, hogy alkalmazkodjanak a feltételekhez, amivel ugyanakkor megteremtik a társadalmi változások alapjait – akárhogyan is alakuljanak e változások. A médiában, a prostitúcióról szóló hírekben a főszereplők jellemzően háttérben maradnak, e tanulmány nekik szentel figyelmet. Ezzel egyidejűleg a szerző megkíséreli a magyarországi nyilvános tereken zajló prostitúciót Budapest, Pécs és Nyíregyháza legkülönfélébb terein megvizsgálni.
A regionális és a vállalati kultúra kölcsönhatásának vizsgálata
Authors: Konczosné Szombathelyi Márta
Published: August 2018

A Corporate Culture and Regional Embeddedness (CURE) (Vállalati kultúra és regionális beágyazódás) projekt (2007–2009) célja volt a regionális és a vállalati kultúra közti kölcsönhatás, a kulturális változások folyamatának tanulmányozása, továbbá annak a megválaszolása, hogyan tudja az európai régiók kulturális sokszínűsége növelni a vállalatok versenyképességét.A kutatás hat európai ország (Ausztria, Németország, Magyarország, Hollandia, Svájc, Egyesült Királyság) hét régiójában zajlott. Régiónként 30, összesen 210 vállalatot vizsgáltunk, a vállalat regionális beágyazódása, továbbá a régió és a vállalat kölcsönös egymásra hatása szempontjából. A vizsgálat módszerei a vállalatok vezetőivel készített mélyinterjúk, továbbá a stakeholderekkel folytatott fókuszcsoportos interjúk voltak.A projekt feltárta a regionális és a vállalati kultúra közti kölcsönhatást és a kölcsönhatásból következő változási folyamatot: egyrészt, hogy hogyan befolyásolja a regionális fejlődést a régióban működő vállalatok kultúrája, másrészt, hogy hogyan befolyásolja a régióban működő vállalatokat a regionális kultúra. Az erős regionális kultúra képes az innováció és a fellendülés számára megfelelő feltételeket teremteni. A kutatás rámutatott a multinacionális vállalatok pozitív, régiókra gyakorolt hatására, valamint a régióknak – különösen a nyílt innovációs területeknek – e vállalatokra gyakorolt pozitív hatására. A vizsgálat négy területre fókuszált, amelyek vizsgálata elősegíti a beágyazottság jobb megértését. Ezek a területek az innováció, a humán erőforrás, a gazdasági értelemben vett fenntarthatóság és az életminőség.
A Nílus vízhozamának megosztása – regionális együttműködés vagy konfliktus?
Authors: Neszmélyi György Iván
Published: August 2018

Az írás azzal az évtizedek óta feszülő, de gyökereiben évszázadokra visszatekintő, és a jövőben akár tovább éleződő ellentéttel foglalkozik, amely a Nílus folyó vízhozamának megosztásáról, illetve hasznosításáról alakult ki a folyó vízgyűjtő területén elhelyezkedő országok között. A tíz állam (Burundi, Egyiptom, Etiópia, Kenya, Kongói Demokratikus Köztársaság, Ruanda, Tanzánia, a nemrég két független – északi és déli – államalakulatra osztódott Szudán, valamint Uganda), ugyan különböző módon és mértékben érintett a kérdésben, de valamennyiük határozottan igyekszik a maga gazdasági érdekeit érvényesíteni. A kérdéskörnek komoly, a régión messze túlterjedő nemzetközi gazdasági és politikai hatása van, amellett, hogy a szóban forgó országok összesen mintegy 300 millió lakosának közvetlen víz- és élelmiszerellátását igen jelentős mértékben befolyásolja. A legkomolyabb ellentét a folyó felső folyása mentén lévő szubszaharai országok, illetve Egyiptom között alakultak ki, utóbbi rohamosan növekvő lakossága és a Nílus vizére való szinte teljes ráutaltsága miatt mereven ragaszkodik korábbi, nemzetközi szerződésekben rögzített kvótájához, míg előbbiek a vízhozam felosztásának számukra kedvezőbb és általuk igazságosabbnak tekintett, újabb rendszerét szeretnék megteremteni. A bizonyos esetekben már-már fegyveres konfliktus kirobbanását eredményező érdekellentétek feloldására több nemzetközi megoldási kísérlet történt. Ezek közül az egyik legjobban ismert az 1999-ben létrejött Nílus-völgyi Kezdeményezés (NBI – Nile Basin Initiative), amely a Világbank, az ENSZ Fejlesztési Programja (UNDP) és más nemzetközi szervezetek támogatását élvezi, de ezzel együtt még nagyon távolinak tűnik a hosszú távú, minden érdekelt fél számára elfogadható megoldás.
A térértelmezés néhány problémája, szempontjainak sokfélesége
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

A szerteágazó témakörhöz a szerző a magyar és angol nyelvűeken kívül számos olyan német nyelvű (Magyarországon nem vagy alig ismert) munkából is merített, melyekre a földrajzi megközelítés a jellemző, míg a regionális tudomány egyéb irányzataira nem tér ki. A szerző szerint természettudományi, illetve földrajzi szempontból elfogadhatatlan a tér dualitásának tagadása, az egyoldalú antropocentrikus szemlélet, mely szerint a tér csupán emberi konstrukció. A fizikai tér az antropozoikum előtt is létezett és nem szűnik meg a posztantropozoikumban sem. A hazai térelméleti kutatásnak nem a létszám az igazi problémája, hanem a nem európai kultúrák kutatási eredményeinek integrálatlansága. Globálisan már a tér iránti érdeklődés reneszánszáról beszélhetünk, nem utolsósorban a távolság relativizálódása és pluralizálódása, illetve a kibertérben élésünk következtében. Az abszolút teret elméleti oldalról a földrajzon belüli kvantitatív „forradalom”, a gyakorlatban pedig az űrkutatással és hadászati eszközök fejlesztésével megjelent „koordinátatechnológiák” erősen felértékelték. A (földrajzi, politikai) tér és a hatalom közötti interdependenciák többféle léptékben is megnyilatkoznak. Egységes, kizárólagos térfogalom megfogalmazására (pláne elfogadtatására) nem vállalkozhatunk – egyrészt a szakspecifikus értelmezések sokasága miatt, másrészt mert szemantikai korlátok léteznek: a nyelvek vonatkozó szókészlete fogalmilag különböző mélységben differenciált.
Város és vonzáskörzete: gazdasági kapcsolatrendszer és növekedés. Vázlat a győri járműipari körzet regionális makromodelljének kidolgozásához
Authors: Koppány Krisztián , Kovács Norbert , Szabó Dániel Róbert
Published: August 2018

A makrogazdasági összefüggések feltárása, számszerű leírása nemcsak nemzeti, hanem regionális szinten is nagy jelentőséggel bír, különösen egy olyan célzott térségi fejlesztési koncepció esetében, mint a győri járműipari körzet. A régió össztermelése, ágazati szintre bontott kibocsátása, jövedelmei, végső felhasználása és hozzáadott értéke kulcsfontosságú elemei a helyi fejlődésnek, gazdasági növekedésnek. Egy regionális előrejelzésre és tervezésre alkalmas makromodell nélkülözhetetlen eszköze a körzeti fejlesztési irány megvalósításának, a részletek kidolgozásának, a várható hatások, változások számszerűsítésének. Milyen tovagyűrűző hatásai lehetnek a térségben megvalósuló vállalati fejlesztéseknek, állami beruházásoknak, az itt hasznosuló helyi, központi kormányzati vagy uniós forrásoknak, új gazdasági szereplők megjelenésének vagy megszűnésének? Hogyan hat a helyi gazdaságra a végső fogyasztás szintjének vagy szerkezetének, a fogyasztás vagy a termelés importigényének, a régión kívülről történő beszállítás igényének vagy a térség exportteljesítményének a változása? Milyen hatással jár a technológiai átalakulás, a vállalatok beszállítói kapcsolatainak a módosulása? Pozitív nettó eredménnyel jár-e a helyi önkormányzat és a helyi gazdaság szempontjából bizonyos adókedvezmények vagy más gazdaságpolitikai ösztönzők alkalmazása? Ilyen és ezekhez hasonló kérdésekre kaphatunk választ a modell segítségével. Az alkalmazási lehetőségek szerteágazóak, s ennek megfelelően széles körű a potenciális felhasználók tábora is. A modellszámítások kiválóan hasznosíthatók hatástanulmányok készítésekor, s nemcsak a regionális kormányzat, hanem a magánszektor döntéseinek előkészítését is támogatják. A gazdaságszervező erő számszerű kimutatása segíthet vállalkozások, nonprofit szervezetek vagy akár fogyasztók alkupozíciójának helyes megítélésében és érvényesítésében is.
Kurrens portéka vagy múzeumi tárgy? Növekedési pólusok és iparági körzetek a fejlesztéspolitikában
Authors: Faragó László , Lux Gábor
Published: August 2018

A mai fejlesztéspolitikában növekvő érdeklődés mutatkozik a neoliberális gazdaságpolitikán túlmutató, a gazdasági versenyképesség és a társadalmi igazságosság szempontjait ötvöző eszközök iránt. A területileg kiegyensúlyozott, fenntartható területi fejlődés megteremtésére irányuló fejlesztési modellek közös vonása az erőforráskoncentráció, azaz egyes iparágak, növekedési centrumok kiemelt fejlesztése. A globalizáció folyamatai azonban megkérdőjelezik a korábban bevált modellek érvényességét.

A tanulmány két, térben értelmezett fejlesztéspolitikai koncepció, a növekedési pólusok és az iparági körzetek alkalmazhatóságát vizsgálja a külső verseny új körülményei között. Megállapítható, hogy a növekedési pólusok eredeti ágazati és ágazatközi értelmezése kitágult, a pólusok a tér bizonyos pontjaira irányuló koncentrált, tervezett és támogatott beavatkozással jönnek létre, céljuk pedig a régió és az ország térszerkezetének megváltoztatása, a fő centrumokon kívüli kritikus tömegek létrehozása. A pólusstratégiák akkor érhetnek el sikert, ha a fejlesztésekre alkalmas korszerű ágazatokat fejlesztik, ésszerű mértékű „koncentrált decentralizációt” valósítanak meg kijelölt központokban. Az iparági körzetek (a klaszterekkel erősen összefüggő) koncepciója az iparágak hálózatos térbeli szerveződésének modellje. A klasszikus, helyi kis- és középvállalatok között létrejövő extern hatásokra és agglomerálódásra építő elképzelés szélesedésével nemcsak új körzetformációkat azonosítottak, hanem az atomisztikus térértelmezést is fokozatosan felváltotta a kölcsönös függőségi viszonyok által uralt „szervezett tér” ideája. A fejlesztéspolitikában a körzetkoncepciókat nem statikus szemléletben, hanem a szerkezetváltási, intézményfejlesztési folyamatok kontextusában, azok kiemelt csomópontjaiként érdemes kezelni.
Az Audi Hungaria Motor Kft. hatása a helyi gazdasági és társadalmi folyamatokra
Authors: Czakó Katalin
Published: August 2018

Egy terület gazdasági szerkezetének vizsgálatában és területi tőkéjének összetételében a magán- és állótőke mérése a területi hatások megfigyelése szempontjából fontos. Győr város fontos feladata a gazdaság történelmi múltra építő működésének fejlesztése. A tanulmány az Audi Hungaria Motor Kft. Győr város gazdasági környezetébe való beágyazódását foglalja össze. Kiemelem azokat a vállalati tulajdonságokat, melyek hatással vannak Győr életére, hangsúlyozom a vállalati adottságokat, az innovatív törekvéseket (logisztika, társadalmi felelősségvállalás). Fejezetenként tárgyalom a gazdasági környezet azon jelenségeit, folyamatait, melyek a vállalat jelenlétéből adódóan a városi és a nemzetgazdaságra jelentős hatással vannak. Ezek a regionális gazdaság számára fontos hatásmechanizmusokat képeznek, melyek szem előtt tartása fontos lehet a város hosszú távú területi fejlődésében. A tanulmány öt részre bontható. Az általános vállalati bemutatás után a letelepedési és az utóbbi évek terjeszkedési folyamatait kiemelve bemutatom a helyi munkaerőre gyakorolt hatásokat. Ezután a logisztikai folyamatok szabályait és a beszállítói hálózat szilárdságát vizsgálom, így körüljárom a helyi vállalkozásokra, különösen a beszállítói hálózatban működő helyi vállalkozásokra gyakorolt hatás kérdéskörét. A következő részek a város közvetlen gazdaságfejlesztő szerepvállalását, valamint a vállalat helyi gazdaságot és társadalmat érintő törekvéseit mutatják be.
A magyar városhálózat stabilitása és változása
Authors: Rechnitzer János , Páthy Ádám , Berkes Judit
Published: August 2018

A települések innovációs képességének vizsgálatáról számos hazai munka számolt be az elmúlt közel húsz év során. Ezek közül alig találkozhatunk komplex, a magyar városhálózat teljes egészére kiterjedő vizsgálatokkal. Ennek fontosságától nem tekinthetünk el, hiszen az elemzés során kapott eredmények alapot jelenthetnek különböző, a városhálózat sajátos jellege alapján meghatározott stratégiák kidolgozására.Tanulmányunk alapját egy 2005-ös innovációspotenciál-vizsgálat jelenti, melynek módszertanát megtartva tárjuk fel a hazai városhálózat tagozódását, az egyedi változók öt különböző dimenzióba történő rendezésével. Az öt főkomponens a következő: gazdaság, iskolázottság és menedzsment, társadalmi aktivitás, humánerőforrás, innováció.A módszer lehetőséget adott arra, hogy felderítsük a városhálózat belső differenciáltságát, illetve a dimenziók mentén betekintést nyerünk abba, hogy a városhálózat csoportjai milyen mértékű innovációs képességgel rendelkeznek. A főkomponenseket 327 város adatainak figyelembevételével alakítottuk ki, ebben nem szerepelnek Budapest, valamint a 2013 júliusában városi rangot elnyert 18 város mutatói.A kapott eredmények arról is tanúskodnak, hogy a területi egyenlőtlenség tovább növekszik. A városok közötti különbségek mérséklődtek, azonban az egyes dimenziók közötti szakadék tovább nőtt. A jól teljesítő városok esetében sem feltétlenül találkozik a gazdasági és innovációs potenciál.
A visegrádi négyek vidéktípusainak megjelenése a nemzetközi és a nemzeti fejlesztési koncepciókban
Authors: Bodnár Gábor
Published: August 2018

A vidék szerepe jelentősen megváltozott napjainkra. Ez új kihívásokkal szembesíti a területi politikákat és azok formálóit is. Ráadásul úgy kellene az erőforrásokat kedvezően hasznosítani és ezáltal csökkenteni a fennálló területi különbségeket, hogy a vidék fogalma és pontos területi meghatározása máig nem tisztázott és vitákat generál.Munkámban a visegrádi országokban vizsgálom, hogy miképpen jelennek meg vidéktípusaik a nemzetközi és nemzeti vidékfejlesztési koncepciókban. Áttekintem az Európai Unió és az OECD vonatkozó módszertanát, majd az egyes országok vidékfejlesztési koncepcióiban található lehatárolási metódusokat. Így az egyes vidéktípusok egymással és a nemzetközi megközelítésekkel is jól összehasonlíthatóvá válnak, valamint az is láthatóvá válik, hogy azok milyen mértékben reflektálnak a mai város–vidék viszonyokra és a vidék új funkciói által támasztott kihívásokra.
Részvételi akciókutatással a társadalmi kirekesztés ellen: egy szegedi példa tanulságai
Authors: Málovics György , Mihók Barbara , Pataki György , Szentistványi István , Roboz Ágnes , Balázs Bálint , Nyakas Szabolcs
Published: August 2018

Nemzetközi felmérések, valamint hazai kutatások egyaránt rámutatnak arra, hogy az európai és a hazai cigány lakosság zöme a társadalom leghátrányosabb helyzetű csoportjai közé tartozik. A cigányság esetében a társadalmi hátrányok és a térbeli szegregáció sok esetben összekapcsolódnak. Tanulmányunk középpontjában a fenti problémához kapcsolódó szegedi esettanulmány áll. 2011 eleje óta részvételi akciókutatási folyamat keretében együttműködünk helyi roma vezetőkkel és helyi szegregátumokban élő családokkal. Együttműködésünk célja kettős: kutatóként egyrészt érvényes tudást szeretnénk létrehozni a cigányság (helyi szintű) társadalmi integrációjáról, másrészt e tudást a gyakorlatban is tesztelve szeretnénk közösen hozzájárulni az integrációhoz.Az elmúlt bő három év során számos kutatási eredménnyel, tapasztalattal gazdagodtunk a helyi társadalmi kirekesztéssel és integrációval, annak területi-térbeli vetületeivel, valamint a helyi politikai döntések és a társadalomtudomány viszonyával kapcsolatban. Tanulmányunkban néhány, a témát érintő általános kutatás-módszertani és -etikai kérdés mellett kitérünk arra, hogyan függ össze a térbeli szegregáció a társadalmi hátrányokkal, hogyan befolyásolják azt a helyi politikai folyamatok, valamint írunk a társadalomkutatással szembeni követelményekről, amennyiben az a részvételi akciókutatás megközelítése mentén a társadalmi integráció kérdésével foglalkozik. Következtetésünk, hogy a részvételi akciókutatás megközelítése a társadalomkutatást új kihívások elé állítja, és a társadalmi integrációval foglalkozó részvételi akciókutatás könnyen azt eredményezheti, hogy a kutató „objektív”, „kívülálló”, „független” szakértőből helyi politikai szereplővé válik. Ez azonban nem a szakértői-kutatói szerep megváltozását, pusztán a kutatói szerep mögött szükségszerűen megjelenő érdek- és értéktartalom nyílttá tételét jelenti.
A regionális jövedelmi egyenlőtlenségek alakulása Japánban 1970 és 2005 között
Authors: Komlósi Éva
Published: August 2018

A tanulmányban shift-share elemzéssel különítettem el a jövedelmek térben való tagolódását befolyásoló két összetevőnek, a regionális dinamikának és a településszerkezet alapján meghatározott szerkezeti hatásnak a szerepét. A vizsgálat célja annak megállapítása volt, hogy a 35 évet felölelő időszak alatt (1970–2005) a 47 japán prefektúra jövedelemnövekedésében vagy épp -csökkenésében a fenti két tényező közül melyik mekkora szerepet játszott.A japán nemzeti gazdaságfejlesztési politika és regionális fejlesztéspolitika között sajátos alárendelő viszony van, ami a japán fejlesztő állam modell logikájából ered. A második világháború után a gyors ütemű felépülés és felzárkózás megvalósítására a japán nemzeti gazdaságfejlesztési politika jellemzően növekedésorientált célkitűzéseket irányzott elő, szemléletében pedig a hatékonyság jelent meg prioritásként. Ezzel szemben a japán regionális fejlesztéspolitika legfőbb deklarált feladata, hogy utólagosan korrigálja az általános nemzeti gazdaságpolitika szemléletéből eredő egyensúlytalanságokat. Így az jellemzően reaktív, kiigazító jellegű és méltányossági szempontokat is preferáló.A vizsgálattal igazoltam, hogy ez az alárendelő kapcsolatrendszer kizárólag addig működhet eredményesen, amíg a kapcsolat első pilléreként megjelenő nemzeti gazdaságfejlesztési politika sikeres, elősegíti a gazdasági növekedést, így annak jenmilliárdokban mérhető eredménye a megfelelő újraelosztási rendszerek működése révén hozzájárul a prefektúrák kiegyenlített fejlődéséhez.
Egyetemek a régiók versenyképességének javításáért: „negyedik generációs” egyetemek?
Authors: Lukovics Miklós , Zuti Bence
Published: August 2018

Napjainkban igen sok sikeres példa bizonyítja, hogy az egyetemek komoly szerepet tölthetnek be egy-egy térség versenyképességének javításában. A modern gazdasági fejlődés megkívánja, hogy a fokozott társadalmi és gazdasági szerepvállalás következtében az egyetem tradicionális (oktatási és kutatási) tevékenységei kibővüljenek. Ahhoz ugyanis, hogy az egyetemek képesek legyenek gazdaságfejlesztési potenciáljuk optimális kihasználására, szükséges, de nem elégséges az oktatás magas színvonala. Szükség van magas színvonalú kutatásra is, és arra, hogy mindezen eredményeket a helyi gazdaság hasznosítsa. A fenti folyamatokat leíró közismert első, második és harmadik generációs egyetemi modelleken túl a nemzetközi szakirodalomban megjelent a „negyedik generációs” egyetem kifejezés is, melyről a tudományos közösségben ugyan még nincs konszenzus, de mindenképen érdekes és megfontolandó gondolatokat vet fel az egyetemek helyi gazdaságfejlesztési szerepvállalásáról.Jelen tanulmány célja az, hogy áttekintse és rendszerezze az egyetemek azon aktív és passzív tevékenységeit, amelyek az adott térség versenyképességének javítását szolgálják. Körüljárjuk a „negyedik generációs” egyetemek mibenlétét, és kísérletet teszünk arra, hogy azokat az egyetemi generációk tudományosan igazolt fogalomrendszerébe helyezzük. Megvizsgáljuk továbbá, hogy megadhatóak-e olyan sikerességi faktorok, „építőkövek”, amelyek mentén a nemzetközileg sikeres, a helyi gazdasági fejlődésre jelentős hatást gyakorló egyetemek jellemezhetőek.
Az élelmiszertermelés relokalizációjának térbeli-társadalmi különbségei Magyarországon
Authors: Benedek Zsófia , Balázs Bálint
Published: August 2018

Az elmúlt néhány évben a rövid élelmiszer-ellátási láncok gyors térnyerésének lehettünk tanúi világszerte. Ezzel párhuzamosan egyre erősebb az élelmiszer relokalizációjára vonatkozó politikai törekvés is. Jelen elemzésben a helyi élelmiszerrendszerek térbeli mintázatait és fejlődési lehetőségeit járjuk körül. A döntéshozatal támogatása érdekében kvantitatív vizsgálatot terveztünk, amely szokatlan megközelítés a helyi élelmiszerek relokalizációjának kutatásában. A vizsgálat alapját az élelmiszer-relokalizációs termelői index (ÉRTI) jelenti, amely alkalmas a helyi élelmiszertermelés jellegzetességeinek térbeli megjelenítésére, a jelenlegi kistermelői aktivitási szint és a jövőbeli fejlődési potenciál értékelésére. Az erőforrások optimális elosztása érdekében a biofizikai korlátozó tényezőket jelen elemzésben a mezőgazdasági területek arányával vettük figyelembe. Eredményeink arra utalnak, hogy a kelet-magyarországi régió fejlődési potenciálja a legnagyobb, mert a termelés jelen szintje és a termelési kapacitás egyaránt számottevő. Budapest a jelenlegi termelés szempontjából nem meghatározó, ugyanakkor a kistermelők az átlagosnál sokkal nagyobb arányban integrálódtak a rövid ellátási láncokba, ami a magasabb profit lehetőségét biztosíthatja számukra. Általában véve hazánkra jellemző, hogy a helyiélelmiszer-mozgalom még kezdeti fázisban van. Módszerünk alkalmas a helyi élelmiszerrendszerek szakpolitikai fejlesztésének megalapozására, hiszen kimutatja a fejlődési egyenlőtlenségeket, a fejlesztendő területeket, s ezáltal hozzá tud járulni realisztikus politikai célok kitűzéséhez, valamint az elért eredmények objektív értékeléséhez.
Klímaváltozáshoz kapcsolódó természeti kockázatok helyi léptékű elemzése és a társadalmi felkészültség vizsgálata Közép- és Délkelet-Európában – Egy transznacionális projekt eredményei
Authors: Földi Zsuzsa , Uzzoli Annamária , Sik András , Perge Kinga , Horváth Anikó , Czikoráné Balázs Erika , László Péter
Published: August 2018

Az elmúlt években felértékelődött a globális klímaváltozás regionális hatásainak kutatása, s ezzel párhuzamosan az időjárási szélsőségek okozta természeti veszélyhelyzetek társadalmi következményeinek minél pontosabb feltérképezése. Helyi szinten a természeti kockázatokkal összefüggésben a társadalom növekvő sérülékenysége jelent kihívásokat, így egyre nagyobb az igény a társadalom és a gazdaság részéről a felkészüléssel és megelőzéssel kapcsolatos információkra. Az Európai Unió támogatásával több olyan nemzetközi projekt valósult meg a Kárpát-medencében, amely különböző szempontok alapján vizsgálja a klímaváltozás okait és hatásait (pl. CARPATH CC, korábban ADAM, CECILIA, ENSEMBLES, PRUDENCE stb.). Ezek közül a SEERISK projekt kilenc közép- és délkelet-európai ország részvételével működik 2012 óta, és fő célkitűzése egységes kockázatértékelési módszertan kialakítása a klímaváltozás következtében felerősödő természeti veszélyhelyzetekre való megfelelő katasztrófavédelmi felkészülés céljából. A tanulmány elsődleges célja bemutatni azokat az eredményeket és tapasztalatokat, amelyek közös alapokra helyezhetik a klímaváltozással kapcsolatos kockázatok felmérését, térképi ábrázolását, az intézményi és lakossági felkészülést, a természeti veszélyhelyzetek kezelését. Az eredmények feldolgozása mellett részletesen ismertetjük a kockázatértékelési és a közösségi klímaadaptációs képesség elemzésére irányuló társadalomtudományi módszereket.
Sınıf Öğretmenliği 3. Sınıf Öğrencilerinin Kâğıttan Ve Ekrandan Okuma Becerilerinin Çeşitli Değişkenler Açısından İncelenmesi
Authors: KURU Oğuzhan
Published: August 2018

Bu araştırmanın amacı, sınıf öğretmenliği anabilim
dalı öğrencilerinin, okunabilirlik düzeyleri aynı olan, basılı ve ekrandaki
metinlerden okuduklarını cinsiyet, bilgisayarlarının olup olmaması, cep
telefonlarının akıllı olup olmaması ve bilgisayar-cep telefonu kullanım
süreleri değişkenlerine göre anlama düzeyleri arasındaki farkı belirlemek;
ekran ve kâğıttan okuma ile ilgili öğrencin görüşlerini ortaya koymaktır. Bu
amaçla sınıf öğretmenliği anabilim dalında 3. sınıfta öğrenim görmekte olan 75
öğretmen adayının metinleri anlama düzeyleri ölçülmüş, farlı değişkenler
açısından karşılaştırılmış, aynı zamanda basılı ve ekrandaki metinlere bakış
açıları değerlendirilmiştir. Araştırmanın çalışma grubunu 2014-2015 eğitim
öğretim yılında Erzincan Üniversitesi Eğitim Fakültesi Sınıf Öğretmenliği
Anabilim Dalı’nda öğrenim görmekte olan 75 öğretmen adayı oluşturmaktadır.
Araştırmada veri toplamak amacıyla okunabilirlik düzeyleri aynı olan basılı
metinler ve dijital ortamdaki metinler kullanılmış, daha sonra başarı testleri
uygulanmıştır. Ayrıca öğrenciler ile yapılandırılmış mülakat yapılmıştır.
Verilerin analizi sonunda, öğrencilerin bilgisayar ve telefon kullanım
süresinde ve ekrandan okudukları metinleri anlama düzeylerinde cinsiyete göre
anlamlı farklılık bulunmuş olup diğer değişkenlerde farklılık bulunamamıştır.
Ayrıca, sadece kadın öğretmen adaylarında cep telefonları akıllı olanların
basılı metinleri anlama düzeylerinde anlamlı farklılık bulunmuştur.
Opportunities of magnetic resonance imaging in diagnosis of microstructural changes of articular cartilage in osteoarthritis
Authors: Kabalyk M. A.
Published: August 2018

Aim. To estimate the opportunities of proton density-weighed magnetic resonance tomograms in diagnosis of microstructural changes of articular cartilage (AC) in osteoarthritis (OA) on the basis of proton density (PD) variability analyzed.

Materials and methods. Sixty two patients with OA and 8 volunteers without OA were examined. All the patients underwent MRI of the knee joints, using tomograph with magnetic field intensity equal to 1.5 tesla. To assess MR images, semiquantitative measurements of articular tissues on the basis of WORMS protocols were used. To estimate the proton density, manual segmentation of PDFS-weighed images of the knee joint medial condyle was implemented. The proton density was estimated, applying 3-D histogram (0–255).

Results. At stage I of osteoarthritis, fall in density H+ in the peripheral zone of AC was observed, but it was preserved in the contact part, exposed to maximum statodynamic loadings. At stage II, significant progressing decrease in H+ density peaks in the AC regions, subjected to lesser loads, with preservation of high spectral peaks in the region of elevated friction was stated. Stage III of gonarthrosis was characterized by decrease in H+-spectra as a whole, especially in the loading regions of AC. At stage IV of OA, global reduction in PD intensity was observed along the whole cartilaginous plate surface.

Conclusions. The detected patterns of changes in proton density spectra reflect the known degenerative process in AC with osteoarthritis. This property of proton-weight MR-images can be used for assessment of microstructural changes in the articular cartilage with OA.
ECOLOGOEPIDEMIOLOGICAL CONNECTION OF LUNG CANCER MORBIDITY WITH ATMOSPHERIC AIR POLLUTION BY CARCINOGENS IN PETROCHEMICAL PROFILE REGIONS
Authors: Maksimov G G , Aznabaeva Yu G , Kirillova E V , Lipatov O N , Akhmetov V M
Published: August 2018

Aim. To study the dynamics of lung cancer (LC) morbidity among the population of five cities of the Republic of Bashkortostan over the period from 2010 to 2016 and the structure of industrial emissions for grounding of adequate integral index, connected with LC morbidity and development of preventive measures to decrease malignant neoplasms. Materials and methods. The structure of gross emissions of industrial enterprises and ecologohygienic assessment of atmospheric air was conducted according to the materials of the Department of Rospotrebnadzor in Bashkortostan for 2010-2016. Lung cancer morbidity in the above mentioned territories was studied by the materials of Republican Clinical Oncological Dispensary. To estimate the influence of gross emissions on LC morbidity, modeling technique, adequate to panel analysis of spatially dynamic structural data, was applied. Results. The assessment of carcinogenic risk of atmospheric air emissions, taking into account not separate carcinogens, but their combined effect as substances with similarly directed impact, detected accurate correlation of dependence of high LC morbidity on the resultant carcinogens action. Conclusions. High LC morbidity in the cities of Bashkortostan is connected with high gross emission of carcinogens into the atmospheric air. Information on gross emissions of carcinogens and their structure can serve as an integral criterion of atmospheric pollution impact on lung cancer morbidity.
Postoperative extremity metallosteosynthesis complications
Authors: Samartsev V. A. , Kadyntsev I. V. , Voluzhenkov E. G.
Published: August 2018

Aim. To carry out the qualitative analysis of metal implant, inserted into the bone, determine tactics for treatment of inflammatory process in the postoperative period of metallosteosynthesis.

Materials and methods. The treatment of 1325 patients with the developing posttraumatic osteomyelitis of the upper and lower extremities in the Department of Complicated Traumatology of City Clinical Hospital № 6 and traumatology departments of Perm for 10 years (2004–2014) was analyzed.

Results. Metallosis was observed in 227 (17.2 %) persons. Matallosis was manifested by suppuration and fistula formation in the region of screw 2–3 months after operative treatment of fracture in 177 (76.3 %) patients, and in 50 (27.7 %) patients – by acute purulent inflammatory process immediately after the surgery. In 34 (15 %) patients, computed tomography and MRI demonstrated metal bone impregnations. All these 227 (17.2 %) patients underwent elimination of metal constructions. The postoperative wounds after elimination of metal constructions healed primarily in 152 (66 %) patients. Secondary healing of the postoperative wounds was noted in 75 (44 %) persons. The long-term results were studied during 3 years in 189 (83 %) patients. The development of the postoperative osteomyelitic process, connected with late removal of metal construction, was registered in 8 (4.4 %) persons. False joint was formed in 1 (0.5 %) patient with tibial fracture. Positive long-term result was reached in 180 (95.2 %) persons.

Conclusions. Timely diagnosis, correctly chosen technique of treatment permit to provide full restoration of the structure and function, and obtain positive medical and social rehabilitation in this category of patients.
SPECIFICS OF FOLLOW-UP OBSERVATION REGARDING ONE DISEASE
Authors: Sandakov Ya P
Published: August 2018

Aim. To study the specifics of addressing for medical care among patients under follow-up observation, regarding one disease. Materials and methods. The data, obtained from copies of medical records of 402 ambulatory patients under follow-up observation for one disease, were analyzed, using the methods of descriptive and inductive statistics. Results. The studied group included 60 % of women and 77.5 % of pensioners. There were more able-bodied men, than able-bodied women (φ*emp = 3.242, р ˂ 0.001). Patients’ mean age was 68.3 ± 16.4 years. In 81 % of cases, the cause of follow-up observation were cardiovascular diseases. A mean duration of disease for the main disease was 10.5 ± 6.4 years, duration of follow-up - 6.4 ± 2.6 years (t = 10.0, p < 0.001). A mean number of planned visits to a doctor was 2.0 ± 0.34, real - 1.8 ± 0.5 (t = 5.5, p < 0.001). Frequency of real visits to a doctor does not depend on age (χ2 = -0.04, р = 0.6), gender (t = 0.3, p = 0.8), duration of disease (χ2 = 0.02, р = 0.8), duration of follow-up (χ2 = -0.04, р = 0.6), associated diseases (χ2 = 0.02, р = 0.1). Exacerbations were registered in 87.5 % of patients, disability - 43.5 %, emergency calls - 28.5 %, hospitalizations - 28.5 %, including urgent ones - 35.7 %. Conclusions. The able-bodied men form the risk group for the development of noninfectious chronic diseases; follow-up quality is unsatisfactory; great influence of associated diseases on medical aid appealability; regularity of asking for medical care is higher among persons, who had two planned visits a year; patients’ loyalty to treatment depends on patient’s psychological characteristic; follow-up, conducted by narrow specialists, is not more effective, than that by therapeutists.
ANALYSIS OF DEMOGRAPHIC PROCESSES IN PERM KRAI
Authors: Olina A A , Sadykova G K , Meteleva T A
Published: August 2018

Aim. To estimate the dynamics of the main demographic indices (population, gender and age composition of population, number of born and dead, natural population increase (loss), migration growth of population) in Perm and Perm Krai (PK) over the period of 1990-2016. Materials and methods. The data, presented by the department of population census and demographic statistics of Territorial Board of the Federal Service for State Statistics in PK (Permstat) were analyzed. Results. In Perm Krai - in 2013 and in Perm - in 2012, there was registered increase in the population, confirming the end of depopulation period, observed since the nineties of the XX century. The analyzed period is characterized by growth in birth rate and fall in death rate in Perm and Perm Krai. However, the natural population increase remains insignificant. The detailed characteristic of gender and age structure is presented in the paper; it permits to assess the reproductive potential of the region. Conclusions. The detected tendencies make it possible to determine the strategic directions for improvement of medicodemographic situation in Perm Krai.
La evaluación y seguimiento de las políticas ambientales: una etapa en el olvido
Authors: Cossío Blandón Francy Carolina , Hinestroza Cuesta Lisneider
Published: August 2018

Desde hace años, una de las grandes preocupaciones de los gobiernos industrializados es la evaluación de las políticas públicas. La gran diferencia entre la evaluación frente a otras técnicas de mejora gerencial, enfocadas al control económico y al cumplimiento normativo, es que la evaluación en la actualidad, aparece completamente unida a aspectos sociales, de transparencia democrática y tiene una estrecha relación con la publicidad de sus informes y la participación de todos los actores que entran en juego. En este artículo se analizará jurídicamente, la etapa de evaluación y seguimiento de las políticas ambientales, en torno a sus fortalezas y deficiencias, teniendo en cuenta la importancia de esta etapa dentro del ciclo de las políticas públicas, y las consecuencias o inconvenientes que se pueden presentar cuando ésta no se lleva a cabo eficazmente y no se cumple con el objeto de realizar seguimiento a las políticas ambientales adoptadas.
Ley natural y derechos humanos
Authors: González García Alexander
Published: August 2018

Este artículo estudia la propuesta de la Iglesia Católica hacia una base común para el diálogo interreligioso.  Para la Iglesia, el diálogo con otras religiones no puede estar basado en los mandamientos de la amor, como los líderes musulmanes lo sugieren en su documento “Una palabra común” (2007), por ser una idea exclusiva entre Cristianos y Musulmanes; por eso la Iglesia presenta en varios documentos la idea de la ley natural como un pilar común para todas las personas, creyentes y no creyentes, ya que Dios ha proporcionado a la humanidad de la razón, y ésta puede guiar a los seres humanos hacia el bien común. Este articulo analiza la ley natural como un medio valido para las relaciones interreligiosas.
Natural law and human rights
Authors: González García Alexander
Published: August 2018

This article studies the proposal of the Catholic Church towards a common base for interreligious dialogue. For the Church, dialogue with other religions can not be based on the commandments of love, as Muslim leaders suggest in their document "A Common Word" (2007), because it is an exclusive idea between Christians and Muslims; that is why the Church presents in several documents the idea of the natural law as a common pillar for all people, believers and non-believers, since God has provided humanity with reason, and this can guide human beings towards common benefit. This article analyzes the natural law as a valid means for interreligious relations.
Análisis de mecanismos de relacionamiento entre el estado, la empresa y la universidad en Colombia
Authors: López Hurtado Jonnathan
Published: August 2018

A partir de un ejercicio de exploración bibliográfica, se realizó un análisis de los mecanismos de relacionamiento que permiten la generación de vínculos Estado - empresa - universidad en Colombia. El principal resultado de investigación corresponde a la generación de una propuesta de metodología para el análisis de la ruta por transitar en la materialización del vínculo universidad - empresa o Estado - empresa - universidad, en especial la correspondiente a la Fase I de la relación de un ciclo compuesto por tres etapas. A partir de una metodología cualitativa, el camino recorrido para obtener tal marco de análisis fue el siguiente: inicialmente se hace un breve análisis acerca del estado actual de los modelos que interpretan la relación Estado –empresa - universidad. Luego se presenta una indagación teórica acerca de los mecanismos de relacionamiento que permiten la generación del vínculo Estado –empresa - universidad. Posteriormente se efectúa el análisis de los mecanismos de relacionamiento para la materialización del vínculo Estado – empresa - universidad en el plano internacional, y además se presenta una caracterización para el caso colombiano. Una vez se realiza este abordaje, se plantea un análisis en profundidad de la metodología propuesta.