bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
AFFEKTREGULERING – HOLDING, CONTAINING OG SPEJLING
Authors: Holm Pedersen Signe , Lunn Susanne , Poulsen Stig Bernt
Published: December 2022

Gergely og kollegaers ”Social biofeedback theory of parental affect mirroring” er ifølge forfatterne selv en form for operationalisering af de klassiske psykoanalytiske begreber holding, containing og spejling. I denne artikel undersøges, i hvor høj grad den sociale biofeedbackteori om affektregulering rent faktisk kan siges at være en specifikation af disse begreber. Det konkluderes, at begreberne, på trods af ligheder på et deskriptivt plan, udspringer af teorier med forskellige subjektopfattelser. En forståelse af affektreguleringsbegrebet som en konkretisering og specificering af de klassiske begreber reducerer herved kompleksiteten af både affektreguleringsforståelsen og af de klassiske begreber.
INDLEDNING
Authors: Nielsen Anne Maj , Herskind Mia
Published: December 2022

Mindfulness som behandlingsform og forskningsfelt er vokset kraftigt de seneste år. Der ses en stigende interesse for at anvende mindfulness, medi­tation og mindfulness-inspirerede metoder i forskellige former for interven­tion i klinisk behandling, men også fx i arbejdslivet og inden for pædagogik og uddannelse. Der har været et boom i selvhjælpslitteratur med fokus på, hvordan man kan få et bedre og mere nærværende liv ved hjælp af mindful­ness og meditation. Empirisk forskning viser, at virkninger af at praktisere mindfulness og meditation blandt andet omfatter lindring af smerter, reduktion af stress og bedre alment velbefindende, ligesom der findes beskrivelser af, hvordan meditation og mindfulness fremmer oplevelser af ro, livsfylde, kreativitet og nærvær i nuet (Baer, 2003; 2008; Bishop, 2002; Kabat-Zinn, 1990; 2003).
MINDFULDHEDSTRlNING SOM MIDDEL TIL AT REDUCERE PERSONRETTETARBEJDSPLADSAGGRESSION OG -VIKTIMISERING
Authors: Hilden Winsløw Jacob
Published: December 2022

Der foreligger en omfattende litteratur om virkningen af mind­fuldhedstræning på både raske og syge mennesker, og mind­fuldhedstræning tilbydes i stigende omfang til medarbejdere og ledere på danske arbejdspladser. Der er imidlertid ingen undersøgelser, som belyser virkningen af mindfuldhedstræning på arbejdsgruppen eller arbejdspladsen og dens omgivelser. I denne artikel argumenterer jeg ved hjæp af individualpsykolo­giske forskningsresultater for, at mindfuldhedstræning kan reducere omfanget af personrettet arbejdspladsaggression og -viktimisering ved at reducere negativ affekt og rumination og fremme assertiv coping hos de berørte aktører. Afslutningsvis skitserer jeg tre opmærksomhedspunkter, som jeg mener er vigtige for en fremtidig forskning i de langsigtede virkninger af mindfuldhedstræning i arbejdslivet.
BRUG AF MINDFULNESS TIL FACILITERING
Authors: Adriansen Hanne Kirstine , Krohn Simon
Published: December 2022

Gennem de senere år er mindfulness gået fra udelukkende at være en eksistentiel praksis til også at være en behandlingsform og senest til også at blive brugt som et praktisk redskab i erh­vervslivet. Denne artikel viser, at mindfulness også kan anvendes i forbindelse med facilitering. Facilitering er et værktøj, som bruges i arbejdslivet, fx til møder og konferencer, hvor en gruppe mennesker er samlet for at lære eller udrette noget sammen. Det nye ved at kombinere mindfulness med facilitering er, at fokus hermed ændres fra individet, som er centrum for den eksistenti­elle fordybelse eller det terapeutiske forløb, til gruppen, som er udgangspunktet i facilitering. Artiklen viser, hvordan mindful­ness konkret kan bruges på gruppeniveau og diskuterer samtidig, hvilke problemer der kan være forbundet hermed. Baseret på vores egne erfaringer diskuterer vi, hvordan mindfulness kan påvirke en gruppes opmærksomhed, energiniveau og stemning.
Forskellige prædiktorer for posttraumatisk vækst på mikro-, meso- og makroniveau
Authors: Iversen Thomas Nicolaj , Mølgaard Christiansen Dorte , Elklit Ask
Published: December 2022

Forskning i posttraumatisk vækst (PTG) har næsten udelukkende fokuseret på vækst på mikroniveau hos voksne og universitetsstuderende på trods af, at vækst kan tænkes at komme anderledes til udtryk hos børn og unge, og prædiktorer for vækst kan være forbundet forskelligt med PTG på mikro- (personlig vækst), meso- (relationel vækst) og makroniveau (institutionel vækst). Nærværende studie undersøger effekten af køn, alder, tilknytning, kontrolfokus, coping, social støtte og posttraumatisk stress på PTG på forskellige vækstniveauer. Undersøgelsesdeltagerne var gymnasiestuderende (N = 320), som havde deltaget i en skolefest, hvor en kvindelig gymnasieelev blev knivdræbt. Et manglende overlap mellem de tre vækstniveauer antydede en differentiering mellem PTG på mikro-, meso- og makroniveau. Alder, problemfokuseret coping, perception af social støtte og PTSD-symptomer var signifikante prædiktorer for PTG på forskellige vækstniveauer. Der var positive trends angående relationer mellem problemfokuseret coping, positivt billede af andre, oplevet social støtte og tilfredshed med social støtte og PTG på forskellige vækstniveauer. Køn og kontrolfokus var ikke relateret til PTG. Prædiktorer for vækst kan have forskellige effekter på PTG på mikro-, meso- og makroniveau, idet en positiv prædiktor for vækst på et niveau kan være en negativ prædiktor for vækst på et andet niveau. Nærværende studie kan således være med til at forklare forskningsfeltets hidtil inkonsistente resultater. Fremtidig forskning i PTG bør derfor indeholde dimensionelle vækstmål med uafhængige subskalaer for de tre vækstniveauer.
Spiritualitet som overlevelse hos tibetanske flygtninge − En analyse af livshistorier hos buddhistiske nonner i mangeårigt retreat
Authors: Elsass Peter , Frøsig Anna , E. Nielsen David , Lhundup Karma
Published: December 2022

Spiritualitetens betydning for mental sundhed i den globaliserede verden bliver sjældent genstand for empirisk forskning. Formålet i nærværende artikel er at få en forståelse af, hvorledes tibetanernes buddhistiske indstilling former deres liv, med et særligt fokus på deres opfattelse af flygtningetraumet. I samarbejde med to tibetanske lamaer har 14 buddhistiske nonner i Nordindien fortalt deres livshistorier. Disse selvpræsentationer er blevet systematisk kodet ud fra de buddhistiske opfattelser af ‘tilknytning’, ‘jeget’ og ‘enlightenment’. Derefter er kategoriernes dynamiske samspil blevet analyseret efter aktantmodellen. Selvpræsentationerne er påfaldende upsykologiske og udynamiske og viser f.eks. ingen eksempler på ‘personlig udvikling’. Selvpræsentationerne afspejler således buddhismens manglende udviklingstanke. Disse resultater er til sidst blevet diskuteret i forhold til vestlige buddhisters livshistorier. Der stilles spørgsmålstegn ved, at selvom der er forskelle på Buddhisme i øst og i vest anvendes de samme buddhistiske metoder som mindfulness og retreat som behandling.
Mobning – en traumatisk oplevelse?
Authors: Høgh Annie , Gemzøe Mikkelsen Eva
Published: December 2022

Mobning på arbejdspladsen finder sted, når en eller flere personer gentagne gange udsættes for negative eller krænkende handlinger, som de ikke føler de kan forsvare sig imod. At blive udsat for mobning har alvorlige konsekvenser for helbred og velbefinde for den, det går ud over, og det påvirker også de ramte organisationer økonomisk i form af øget sygefravær og personalegennemstrømning. For nogle mobbede opleves mobningen som en traumatisk stressor, der kan udløse posttraumatiske stressreaktioner.
Young children’s understanding of envy
Authors: Jensen de López Kristine , Quintanilla Cobián Laura , Giménez-Dasí Marta , Sarriá Sánchez Encarnación
Published: December 2022

Precursors of young children’s understanding of self-conscious emotions: envy across cultures
Fra erhvervsuddannelse til semi-terapeutisk samtalerum? – Emotionelle handlinger som fastholdelsesgreb inden for erhvervsuddannelsessystemet
Authors: Lippke Lena
Published: December 2022

Højt frafald på grundforløb inden for erhvervsskoleområdet gør, at der på en række uddannelsesinstitutioner er etableret forlængede uddannelsesforløb for unge, der vurderes som værende frafaldstruede på baggrund af personlige, sociale og/eller faglige vanskeligheder. På de forlængede forløb er der tilknyttet få faste lærere, med den hensigt at skabe grundlag for at stabile, tillidsfulde lærer-elev-relationer kan udvikles. På baggrund af feltstudier foretaget på forlængede uddannelsesforløb vil jeg i denne artikel udforske karakteren af de emotionelle handlinger, som lærerne praktiserer i deres forsøg på at skabe en fastholdende relation til eleverne. Heri vil der være indeholdt en analyse og diskussion af såvel potentialiteter som dilemmaer og ambivalenser knyttet til praktiseringen af emotionelle handlinger. Som baggrund for artiklen figurerer et situeret perspektiv reflekteret i spørgsmålet: Hvad fortæller de emotionelle handlinger om lærernes bevægelse og deltagelse som professionelle aktører i erhvervsuddannelsessystemet, og hvilke muligheder giver det for eleverne og deres deltagelse og tilstedeværelse i uddannelsessystemet?
Deltagelse på tværs af sociale lærings- og testsammenhænge
Authors: Kousholt Kristine
Published: December 2022

I artiklen præsenteres empiri fra udskolingen på en dansk folkeskole. Det er særligt en enkelt elevs deltagelse i forskellige af folkeskolens kontekster, som der fokuseres på. Det analyseres frem, hvordan de forskellige situationer, henholdsvis to testsituationer og en undervisningssituation, skaber forskellige betingelser for elevens deltagelse og herved bliver en del af elevens handlegrunde. Der argumenteres imidlertid for, at disse betingelser ikke skal forstås som determinerende for elevens deltagelse, og således vises det også, hvordan eleverne i deres fællesskaber kan såvel reproducere som transformere de betingelser, som de forskellige handlesammenhænge tilbyder. Det mere almene sigte med analysen er at udfordre forståelsen af test som neutrale afprøvninger af enkeltelevers færdigheder.
Forandringslæring med autismediagnoser?
Authors: Gustafson Kari , Mørck Line Lerche
Published: December 2022

Artiklen drøfter en række aktuelle spørgsmål omkring læring hos børn og unge med diagnoser inden for området autismespektrum-forstyrrelse. Der introduceres til en socialpraksisteoretisk forståelse af forandringslæring, der diskuterer forandring ikke kun i relation til en persons identitet, men også aktuelle og potentielle forandringer, når det gælder overskridelse af binær logik i autisme versus normalitet, samt i relation til at overskride individualiserede og dualistiske problem-forståelser af fejl og mangler ved det autistiske barn. Det illustreres, hvordan disse former for dualistisk tænkning er forankret i et medicinsk interventions-paradigme og i en individualiseret forståelse af læring. Gennem individuelle interviews og deltagerobservationer på en særlig tilrettelagt ungdomsuddannelse på en produktionsskole følges især to unges ændringer i læring (Freja og Rasmus) i forskellige skole-kontekster. Frejas og Rasmus’ ændringer i læring, selvforståelse og tilhørsforhold perspektiveres med andre ASF-diagnostiseredes læring udforsket bl.a. gennem gruppeinterviews i regi af Asperger-foreningen. Artiklen byder således på et alternativ i form af at forstå forandringslæring som overskridende læring, med langt større vægt på de kollektive processer, der åbner for begreber om de diagnosticerede børns deltagelse, selvforståelse og tilhørsforhold i fællesskaber, meningsskabelses-processer, hvor udvikling af praksis også handler om at skabe mere bevægelige læringsrum med mulighed for (fælles) engageret deltagelse, og hvor fx Asperger-foreningen, lærere og skolebørns og unges fællesskaber samt forældrene er vigtige aktører i overskridelsen af marginalisering.
“Det er en livgivende oplevelse at være i naturen” – om Fisker- og Fangerhøjskolens sociale læring
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

1. Indledning Social læring er en proces, der sker sammen – og som sker i en bestemt kontekst. Den omfatter samarbejde mellem mennesker i en bestemt kontekst. I denne artikel vil vi se på social læring i Fisker- og Fangerhøjskolen i Paamiut i Grønland. Det ses, hvordan denne af deltagerne forstås som en helhedsorienteret og helhedsskabende proces, der knytter social ansvarlighed sammen med økologisk ansvarlighed. Der skabes både et socialt sammenhold og en fælles læringsproces omkring, hvordan man kan leve i naturen på en måde, der er respektfuld over for denne og over for hinanden – som i denne forståelse udgør en helhed. Dette diskuteres derefter i forhold til teorier om social økologi og undervisning i bæredygtig udvikling. Metoden i undersøgelsen her er en form for dokument-collage, hvor der bruges både interviews og dokumenter til at belyse den bæredygtige pædagogik i både dens konkrete og dens globale sammenhæng. Metoden er inspireret af Feuerabends (2010) ide om at arbejde uden egentlig metode, idet denne kan blokere for at finde noget nyt. Hans kritik er især rettet mod metodologisk monisme, hvilket er ideen om, at én metode er den rigtige. Over for dette opstiller han “reglen om at anything goes,” hvilket måske nok kan synes voldsomt, men også åbnende for modet til at tænke nyt og kaste sig ud i det med nysgerrighed, åbenhed og ydmyghed for at lære også metode sammen med – og nogle gange af – de medmennesker, der forskes i.
Sociale læringsprocesser i psykoedukation for traumatiserede flygtninge
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

1. Indledning I denne artikel vil vi undersøge læringsprocessen i psykoedukation, som den ser ud fra deltagernes perspektiv, dvs. deltagernes oplevelse af egen læring og af resultaterne af denne. Denne synsvinkel er vigtig at få med, måske især i en tid, hvor vi ifølge Leader (2008) har glemt betydningen af at lytte til hinanden.2 Det tæller ikke mere og tager også alt for lang tid, synes vi at mene ifølge Leader. Det er ikke videnskabeligt at lytte til folk – ifølge den evidensbaseringsbølge, der har ramt os på godt og ondt – og som monopoliserer videnskab til et koncept, der lader sig gennemføre som gentagende masseproduktion. Det er en metode, der er særdeles betydningsfuld inden for sit felt, medicinen, men som kun med stor vanskelighed lader sig anvende på læringsprocesser, idet ét af de mest betydningsfulde træk ved læring netop er kreativitet og innovation. I læringens verden vender tiden fremad som en strøm af muligheder, valg og krav om respons, der kommer mod os, og som vi er med til at skabe ved at deltage i den. Og deltagelse – under overskriften ‘autonomi’ for individet – er blevet et vedvarende element i organiseringen af det sociale liv i de moderne, kapitalistiske velfærdsstater, herunder også i den Nordiske model for velfærdsstat (se Goodin et al., 1999; Esping-Andersen, 1991). Men deltagelse er ikke i sig selv et plusord. Det kommer an på deltagelsens art og konsekvenser både for deltagerne og for andre. Det er derfor betydningsfuldt at lytte til deltagerne i læringsprocesser for at forankre læringen i deres opfattelse af, hvad der er vigtigt for dem. Undersøgelser af læringsprocesser, der strækker sig ud over den rent mekaniske gentagelse af indlært stof, må medtænke de lærendes egne mål og må skabe en forandring, der både tager afsæt i deres konkrete udfordringer i livet og i deres visioner om en bedre fremtid, dvs. deres håb. Der kan ikke være en god pædagogik, uden at denne rummer og skaber håb for en bedre fremtid – og bidrager til at give muligheder for at være med til at skabe denne (Freire, 1994). I denne artikel beskrives deltagernes opfattelse af et psykoedukations-forløb. Det sociale i læringen spiller en særlig rolle for deltagerne og omfatter både underviserne og de øvrige deltagere i det fællesskab, der opstod i læringsprocessen, og i dennes relation til det omgivende samfund, som den søger at styrke deltagerne til at indgå aktivt og medskabende i. Læringen er dermed en del af dette omgivende samfund, og den sociale proces i læringen må ses som en aktiv handling i dette samfund.
BÆREDYGTIG TRIVSEL – ET INTEGRATIVT PERSPEKTIV
Authors: Elsborg Nygaard Simon , Tønnesvang Jan
Published: December 2022

Med afsæt i en helhedsorienteret forståelsesramme i form af den såkaldte kvadrantmodel gives et trivselsorienteret bud på, hvordan vi i dansk kontekst kan øge motivationen for og antallet af handlinger, der fremmer økologisk bæredygtig levevis. Internationale kvadrantanalyser og -vurderinger samt eksempler fra en dansk politisk kontekst peger på, at de oplevelsesmæssige og kulturelle aspekter af omstillingen til bæredygtig levevis underprioriteres. Det påvises, at bæredygtig trivsel er en mulighed, og det diskuteres, i hvilken udstrækning viden om bæredygtig trivsel kan bruges til at adressere de oplevelsesmæssige og kulturelle aspekter af omstillingen og herved øge motivationen for bæredygtig omstilling, øge antallet af bæredygtige handlinger, reducere antallet af ubæredygtige handlinger og samtidig øge personlig trivsel. Bæredygtig trivsel kan både være et middel til at motivere til økologisk bæredygtighed og være et mål i sig selv.
BRIKKER TIL EN EVOLUTIONÆR NEUROSOCIAL TEORI OM STRESS
Authors: B. Baldursson Einar , Weichel Carlsen Peter , T. Pedersen Bendt
Published: December 2022

De seneste 20 års forskning i stress har peget på en lang række problemer i forbindelse med den klassiske stressteori, udformet af Cannon og Selye. I artiklen argumenteres for, at et lovende bud på et svar på disse udfordringer kan bestå i udformningen af en stressteori, der også inddrager andre og parallelt udviklede psykofysiologiske systemer. Dette indebærer (i) en sondring mellem det evolutionært ældre GAS (Selye) og (ii) det nyere system, der er baseret på HPA (Cannon), og (iii) at stresssystemets regulering anskues ud fra den nyere allostatiske model (Sterling, McEwen), som derved erstatter den oprindelige homeostase-model. Denne fornyede forståelse bør også omfatte (iv) den poly-vagale teori. Teorien åbner for inddragelsen af stress som kommunikation og social regulering. Dette åbner for en bedre forståelse af, hvordan stress påvirker sociale relationer og interaktioner. Sidst, men ikke mindst (v), argumenteres for inddragelse af teorier om social smerte. Denne synsvinkel peger på, at stress medfører, regulerer og skærper oplevelse af social smerte ved trussel. Et sådant moderniseret og flerstrenget system vil kunne åbne nye perspektiver, både i forhold til diagnostik og behandling af stress og afledte syndromer.
GLÆDE OG STYRKE – EN UNDERSØGELSE AF VÆRDIER HOS ÆLDRE MENNESKER I PAAMIUT
Authors: Berliner Peter , Stender Anne-Kristine
Published: December 2022

På baggrund af gode resultater af det værdibaserede community mobiliseringsprojekt Paamiut Asasara undersøges det, hvilke værdier ældre mennesker i Paamiut ser som vigtige i livet. I denne artikel fremlægges resultaterne af denne undersøgelse. Igennem en tematisk analyse fremkom fire værdier, der tales frem i alle interviewene: (1) at være respektfuld over for hinanden, herunder at værdsætte familien; (2) at bidrage aktivt til fællesskabet; (3) at være glad; og (4) at værdsætte naturen og grønlandsk proviant. Der blev endvidere spurgt til resiliens, dvs. hvordan man kan have et godt liv på trods af oplevet modgang. Dette omfattede (1) gennem arbejde at bidrage til samfundet; (2) at være aktiv; (3) at holde kontakt med familien; (4) at åbne sig og tale om det svære i livet; (5) at tænke på det gode i livet og være glad for det; (6) at være i naturen (og spise grønlandsk proviant). Disse punkter hænger sammen i en helhed af styrkende faktorer. Det betyder, at resiliens er at finde i en bestræbelse på at leve livet så vidt muligt i overensstemmelse med de nævnte værdier. Dette kan have en bredere betydning for vores forståelse af forholdet mellem værdier og social resiliens.
UTOPI OG EKSTREMSPORT
Authors: Jacobsen Bjarne
Published: December 2022

Ekstremsporten tog sin begyndelse i 1980’erne. Herfra har den udviklet sig, både hvad angår omfanget af discipliner og antallet af udøvere, og i dag er den tillige blevet genstand for en vis folkelig interesse – mange har i dag gennemført et maratonløb. Mennesket har altid været orienteret imod eller åbent over for tanker af utopisk karakter. Det skyldes menneskets grundlæggende eksistentielle disposition, som efterlader mennesket søgende i verden. Forhold knyttet til globalisering, videnskab og teknologi har indebåret et anstød imod det tyvende århundredes store samfundsomvæltende utopier. Parallelt med afmatningen inden for utopierne er der i det senmoderne rejst øgede krav til individet om selv at vælge sit liv, samtidig med at normer om et sundt og langt liv rejser en forventningshorisont, der efterspørger det konforme. Individet bliver på den baggrund anbragt i et spændingsfelt, hvor dets grundlæggende eksistentielle stræben låses fast i det konforme og udsigtsløse. Ekstremsporten tilbyder sig i dette dilemma som et domæne, hvor individet tilbydes suverænt at sætte sine egne mål samt kompromisløst at forfølge dem. Ekstremsporten tager derigennem karakter af at være små individuelle utopiske projekter.
MINDFULNESS – IMPLICIT UTOPI?
Authors: Nielsen Anne Maj
Published: December 2022

I de senere år har der i den vestlige verden været stor vækst i interessen for mindfulness og meditation. I mindfulness tilstræbes en venlig, accepterende og nærværende opmærksomhed ‘i nuet’. Denne bestræbelse er blevet kritiseret for at udgøre en ny form for styringsteknologi, der underminerer relevant kritik af fx belastende og stressende arbejdsforhold, da mindfulness også er en virkningsfuld metode til stressreduktion. I undersøgelser af mindfulness fremhæves de gode virkninger i forhold til at håndtere livets krav og udfordringer, særlig med henblik på at overkomme og håndtere lidelse (fx stress eller smerter).Til forskel fra eksplicitte utopier, som præsenterer forestillinger om særlig velfungerende og harmoniske samfundsordener, kan interessen for mindfulness betragtes som både en implicit kritik af aktuelle livsvilkår og en implicit utopi om bedre måder at leve på. Med inddragelse af nogle grundlæggende forestillinger om mindfulness diskuteres mindfulness som en form for modernitets-redskab til at udvikle en værensform og grundindstilling, der tidligere blev understøttet af elementer i sociokulturelle hverdagspraksisser, der kunne give sanselige oplevelser af eksistentiel samhørighed. På tilsvarende måde kan mindfulness give sanselige oplevelser af eksistentiel samhørighed, der i kraft af at være radikalt anderledes end modernitetens målrettede effektivitetsorientering rummer en implicit kritik og implicitte utopiske forestillinger.
HVAD KÆMPER VI FOR? – utopien om det gode samfund versus utopien om selvrealisering
Authors: Pedersen Louise Margrethe
Published: December 2022

Utopier eksisterer ikke alene ideelt som drømme om fantastiske samfund i bøger og i menneskers bevidsthed. Utopier får krop og blod i menneskers praksis, deres praksisfællesskaber og de kulturhistorisk udviklede (rituelle) genstande og sprogliggørelser, som understøtter denne praksis. Artiklens hovedtese er, at der i menneskers aktive tilvalg af utopier er sket en forskydning fra utopien om det gode samfund til utopien om selvrealisering. Udviklingen af foreningsdeltagelse over de sidste 50 år i Danmark og USA viser, at de idébaserede og samfundsorienterede foreninger oplever nedgang eller stagnation, samtidig med at der er fremgang for kultur- og fritidsforeningerne, der dyrker en afgrænset interesse eller aktivitet med medlemmernes egne aktiviteter i centrum. I praksis tilvælges i stigende grad de foreninger, der har selvrealisering og -udvikling som produkt. De samfundsmæssige utopier ‘udliciteres’ til professionelle masseorganisationer for kontingentkroner. Som tak slipper man som medlem med et minimum af aktivitet. Dette er problematisk, da de samfundsorienterede foreninger skaber social kapital via deres forbindende og socialiserende funktion i samfundet. Vores fælles utopier vedrører derfor os alle. I artiklen anvendes et virksomhedsteoretisk analyse- og begrebsapparat (Leontjev, 2002) med henblik på at afdække de utopier, mennesker i deres praktiske virksomhed har realiseret over årene. Endvidere anvendes analyseapparatet til at afdække inkonsistenser mellem den faktiske realisering af utopier i praksis og den ideale forestilling om utopien, som den enkelte vedkender sig.
UTOPI OG DANNELSE – DANNELSE I ET EKSISTENTIELT PERSPEKTIV
Authors: Holm Søren Berthelsen , Hansen Gitte Riis
Published: December 2022

Dannelse risikerer at blive presset ud og forfalde i en tid, hvor den herskende evidensforståelse, der fokuserer på effektmåling, gør sig gældende i udviklings- og læringsoptikker. Med en evidensforståelse, der bygger på kausaliteten ‘metode – resultat’, risikerer beskæftigelsen med menneskets udvikling og dannelse at blive en beskæftigelse med metoder og koncepter og om “what works”– og netop ikke om menneske og levet liv, hvor etik, fællesskab og livsduelighed er det centrale. Dannelse – og dermed mennesket – reduceres til at blive et spørgsmål om instrumentaliseret kompetenceudmåling. I denne artikel anvendes begrebet utopi som greb til at fremskrive et eksistentialistisk dannelsesperspektiv, hvor væren og til-bliven træder frem som modtræk til den herskende evidensbaserede, effektivitets- og målrationelle dannelsestænknings ensidighed. Dannelse er et historisk begreb, der må forstås i tidslighed, hvor et eksistentialistisk dannelsesperspektiv tilbyder et vokabular, der gør det muligt at tænke dannelse i postmodernismens kontingente vilkår uden at forfalde til rent konstruktionistiske betragtninger eller evidensbaserede optikker. Dannelse skrives frem som et eksistensanliggende grundet i kontingens, hvor begreber som tidslighed, transcendens, undren, meningstilskrivelse og sandhedssøgen bliver centrale omdrejningspunkter. Dannelse er aldrig dannelse uden et dannelsesideal. I et eksistentialistisk perspektiv træder der idealer frem som evne til meningstilskrivelse, evne til undren og refleksion og evne til at skønne i en kontingent og kompleks verden – evner, der rummes i begrebet serendipitet, der er artiklens bud på et tidsligt, ontologisk dannelsesideal.
Summaries
Authors: Alle forfattere Alle forfattere
Published: December 2022

Summaries
RIDETERAPI FOR BØRN – I ET NARRATIVT PERSPEKTIV
Authors: Klitgaard Inge , Quistorff Clausen Tinne , Friis Magill Tine Friis
Published: December 2022

Formålet med denne artikel er at beskrive en aktuelt benyttetmetode, hvori rideterapi indgår som det centrale omdrejningspunkti arbejdet med børn med vanskeligheder, ud fra ennarrativ forståelse og praksisramme. Beskrivelsen bruges efterfølgendesom grundlag for overvejelser omkring rideterapiensvirksomme komponenter og potentiale i forhold til at tilførenoget nyt til narrativ praksis.Metoden er udviklet igennem to års anvendelse og løbendeevaluering. Vi har erfaret, at børnene i rideterapien har haftudbytte i forhold til de vanskeligheder, de var beskrevet med,som rækker ud over det, vi kender fra den narrative metodealene. I artiklen vil vi redegøre for metodens centrale komponentergennem beskrivelse af praksis og casehistorier samtkomme med bud på, hvilke faktorer ved tilføringen af heste derkan antages at have betydning, såsom: relation, aktivitetsbaseretoplevelse, terapi uden stigmatisering, læring på flereniveauer og social støtte.Artiklen er et kvalitativt studie af en specifik praksis, somdanner baggrund for generelle overvejelser omkring rideterapiensmulige potentiale til at tilføre noget nyt til allerede eksisterendeterapi for børn.
EN HUNDS BETYDNING FOR MENNESKER MED EN ERHVERVET HJERNESKADE. TO CASES
Authors: Glintborg Charlotte
Published: December 2022

En erhvervet hjerneskade medfører ofte psykosociale konsekvenser,fx depression, angst eller identitetskrise. Forskning idyreassisterede interventioner (Animal Assisted Interventionens,AAI) tyder på, at dyrs tilstedeværelse kan have sundhedsfremmendeeffekter, fx forøge livskvaliteten og modvirke depressionog angst.Artiklen beskriver Marie og Jesper, der begge har en erhvervethjerneskade og er hundeejere. Casebeskrivelserne er udarbejdetpå basis af semi-strukturerede interviews. Diskursanalyser,der trækker på positioneringsteori og principper om agency,anvendes til at undersøge selv- og hundekonstruktioner.Analyserne kommer frem til, at hunden konstrueres og positioneressom et vigtigt familiemedlem, der fungerer som en velkommendistraktion og som et motiverende element. Samtidig giverhunden social og følelsesmæssig støtte, nærvær og ubetingetopmærksomhed. Jeg konkluderer derfor, at AAI er relevant atmedtænke i den bio-psyko-sociale tilgang til hjerneskaderehabilitering,da det kan bruges som et redskab, der supplerer ogvarierer den vante rehabiliteringspraksis.
DYREASSISTERT TERAPI FOR UNGE UNDER OPPHOLD VED INSTITUSJON FOR FYSISK REHABILITERING. ET PROSJEKT PÅ CATOSENTERET
Authors: Olsen Christine , Myren Ida Kristin
Published: December 2022

Norge har økt fokus på å styrke helse- og omsorgstjenestenesinnsats ovenfor barn, unge og unge voksne med funksjonsnedsettelser.Tidligere forskning har vist at dyreassistert terapi(DAT) kan bidra til å stimulere rehabilitering. Målet med detteprosjektet var å gi økt kompetanse og kunnskap om DAT vedrehabiliteringsinstitusjon.Tretten pasienter (77% kvinner) i alderen 16 til 23 år fikk DATmed hund tre ganger i uken i fire uker. Pasienter med kroniskutmattelsessyndrom utgjorde 46% av deltakerne, de resterendevar til rehabilitering for traumer og andre typer sykdommer.Data ble samlet inn ved halvstrukturerte intervju av pasienteneog spørreskjema for 13 helsepersonell nært knyttet til pasientene.Nesten alle svarte at hunden hjalp deltakerne til å komme ibedre fysisk form, og 46% av helsepersonell mente at deltakernefikk bedre engasjement i de andre aktivitetene som inngikki rehabiliteringen. Samtlige helsepersonell var svært fornøydmed tiltaket og ville anbefale DAT med hund ved institusjonersom gir tilbud innen kompleks rehabilitering. Institusjonen hari etterkant av prosjektet innlemmet dyreassistert terapi i rehabiliteringav alle sine brukergrupper.
HAR KOMMERCIELT ANVENDTE DYR KRAV PÅ VELFÆRD? VORES SVAR HÆNGER SAMMEN MED VORES FORMODNINGER OM DYRS PSYKE
Authors: Hansen Tia G. B. , Andreasen Mai , Jansson Åsa H. , Gjellan Runa E.
Published: December 2022

Produktion og forbrug af animalske produkter ligger højt iDanmark, og regering og landbrug ønsker tiltagende bevågenhedpå dyrevelfærden. En nylig analyse viste, at dette ikke kanopnås med markedskræfter alene, men at bedre målretning afinformation og kampagner kan bidrage i en samlet strategi.Validerede instrumenter til måling af holdninger er nødvendigei et sådant arbejde, men har manglet, hvorfor artiklen førstoversætter den australske “Pet Pest Profit”-skala og rapportererdens psykometriske egenskaber med et internetbaseretskandinavisk sample (N = 210). Dernæst vises med en adaptationaf det klassiske mål for “Belief in Animal Mind”, at formodningerom psyke hos kommercielt anvendte dyr kan redegørefor 38,5 % af variationen i holdning til deres velfærd.Trods tidligere studiers påvisning af, at klassifikation af dyrsom føde medfører reduceret tiltro til deres psykiske formåen,forbliver relationen mellem psyke-tiltro og velfærdsholdningdermed stærk nok til at være nyttig for promovering af animalskeprodukter, der har dyrevelfærdshensyn som kvalitetskriterium.Vi foreslår, at inddragelse af psykologisk teori og metodegenerelt kan bidrage til arbejdet for øget dyrevelfærd i Danmark.
KATTEN EFTER MUSEN – DESIGN AF DIGITALE SPIL TIL KATTE
Authors: Li Malvang Meldgaard Betty
Published: December 2022

Små computerspil på eksempelvis iPads har fået interaktionsdesigneretil at se på kæledyr som nye teknologibrugere ogundersøge alternative brugsrelationer af håndholdte enhedermed et særligt fokus på katte. Artiklen forholder sig til den senesteudvikling inden for design af digitale spil til katte og depotentialer, denne aktivitet peger på i relation til menneske-dyr-interaktion.Artiklen tager afsæt i et spildesign udviklet af forfatteren, derbaserer sig på den økologiske tilgang til perception, og herudfradiskuteres design af spil til berøringsskærme i et menneske-dyr-interaktionsperspektiv.Den økologiske tilgang til perception ansessom værende et lovende udgangspunkt for design af spil til dyr,hvor forhold omkring dyrets niche, den visuelle perception og affordancesindtænkes som en del af en designtilgang. Observationerfra skærmbaserede spil sammenholdes med forfatterensobservationer af eget spildesign ud fra den økologiske tilgang.Afslutningsvis foreslår artiklen et nyt samlet forskningsfeltfor menneske-dyr-interaktion, der inkorporerer interaktiv digitalteknologi.
NÅR ULYKKEN RAMMER ET BARN – FORELDREPERSPEKTIVER ETTER EN TRAUMATISK HJERNESKADE
Authors: Killi Eli Marie
Published: December 2022

Denne artikkelen undersøker foreldreperspektiver hos foreldretil barn som har blitt rammet av en traumatisk hjerneskade(TBI) og drøfter hva som kan bidra til å utvide mulighetsrommetfor foreldres deltagelse og innflytelse i skolen. Sosial praksisteori,herunder kritisk psykologi, utgjør den teoretiskeanalyserammen. Analysen av foreldreperspektivene og de utfordringerforeldrene opplever, har gjort det mulig å kommenærmere en forståelse av den betydningen TBI har hatt forforeldre og barn. Med denne bakgrunn argumenterer artikkelenfor behovet og muligheten for et utvidet mulighetsrom for foreldredeltagelseog innflytelse i barnets læring. Her framkommerbetydningen av at foreldre og profesjonelle i fellesskap kommertil forståelse av barnets behov, for å understøtte barnets utviklingi ulike kontekster. Artikkelen argumenterer følgelig forat “til tiden – på stedet” kunnskap, som forutsetter en dialogiskprosess mellom kunnskap om diagnosen TBI og praksisbegrunnetog erfaringsbasert viten hos foreldre, barnet, lærere ogøvrig involverte, vil kunne utvide foreldres mulighetsrom fordeltagelse og innflytelse. Artikkelen tilstreber med dette åanalysere utvidelse av mulighetsrom bredere enn spørsmåletom foreldreinnflytelse eller profesjonelles kunnskap alene.
KVINDER, KØN OG TILBLIVELSE – I FÆNGSLER
Authors: Mathiassen Charlotte
Published: December 2022

Compared to male prisoners, imprisoned women are a minority. 4-6 % of the entire prison population are women. Women primarily serve their sentences in four prisons together with men. Thereby, men and women in these prisons do not serve segregated. As no research based knowledge existed of female prisoners and their experiences ingender mixed facilities, the Danish correctional service ordered a scientific report on women prisoners’ everyday life in Danish prisons. None of the participating women had ever served time in a women’s prison and several of them were reluctant about the idea. The article analyses the different reasons for their reservations.
Illusioner om fri vilje
Authors: Kjerkegaard Jonas Borg , Bærentsen Klaus
Published: December 2022

Philosophical and folk concepts of free will take it for granted that conscious processes such as decisions and intentions can cause behaviour. Neuroscientific experiments by Libet and others have been claimed to indicate that this assumption might be wrong, and free will istherefore an illusion. Analysis of the experiments reveal however, that they do not provide evidence that conscious decisions and intentions are causally ineffective. The decisions that subjects are to make in these experiments pertain to freedom of indifference, i.e. there is noreason to prefer one decision in favour of the other. The experiment results are therefore inconsequential concerning the question of free will. In contrast, the conscious decision and intention to comply with the experimental instructions is meaningful from the participant’spoint of view and these decisions and intentions seem to be causally effective. The “unconscious” character of decisions in the experimental situation is a fulfilment of experimental instructions. The experiments by Libet and others do not prove free will to be an illusion. Analysis of the experiments indicate, that the possibility of free will is not to be sought in isolated motor neurons in the brain during the final hundreds of milliseconds before a movement, but during the years, months, weeks and minutes preceding the movement. This is forgotten, when free voluntary actions are reduced to meaningless spontaneous movements.This is problematic, when sensationalistic press eagerly reports the allegation that free will is impossible, and that humans therefore cannot be held accountable for their deeds.
Resiliens i fremtiden
Authors: Bering Ida , Sommer Dion
Published: December 2022

Research on resilience has not examined how metatheories, such as Dynamic Systems Theory, Transactional Theory and Probabilistic Epigenesis, can explain resilience. This is despite the fact that these theories have been proposed as being of central importance to the future research on resilience. For that reason, this article examines the integrative potentials of the metatheories. It is found that the metatheories can offer new ways of understanding resilience, for instance, as an intergenerational phenomenon and as an attractor pattern. The integration of the metatheories in resilience research can furthermore enable that new interdisciplinaryhypotheses about resilience can be proposed. The metatheories can contribute as the missing theoretical base under the resilience research in the future.
Mental Robusthedstræning i Livgarden
Authors: Hertz Eva
Published: December 2022

Over the last two decades, Denmark has sent 26,000 combat soldiers to the Balkans, Iraq andAfghanistan. A large number of veterans have difficulties in adjusting to everyday life afterthe mission and suffer from sub-clinical symptoms of depression, withdrawal, arousal, andinsomnia. The aim of this study was to examine whether resilience training has a positiveeffect on these symptoms.A pilot study was conducted among a battalion of 130 combat soldiers (ISAF-15) attending a5-day course on resilience training prior to their deployment to Afghanistan. The curriculumincluded positive psychology interventions to boost well-being, i.e. training of cognitive skills, self-regulation and identifying character strengths using the VIA-survey. The resultswere less symptoms of distress, higher scores concerning positive emotions, flexible thinking,and coping strategies. These results persisted 6 months after return from the mission in Afghanistan.This study suggests that resilience training has a significant impact on combatsoldiers psychological well-being.
Selvskade som selvteknologi
Authors: Rasmussen Anna Lanken , Ramussen Svend Aage
Published: December 2022

Based on the different professional backgrounds of the authors (anthropologist and psychologist), and taking postmodern ideas, exemplified by social constructionism and poststructuralismas a common epistemological starting point, self-injury is described as social suffering. The authors present the concepts of “idioms of distress” (Mark Nichter), “technologies of the self” (Michel Foucault) and “small acts of living” (Erving Goffman) and uses them as perspectives in a critical description of treatment culture based on a field study by Helen Gremillion. This critique is continued in a paragraph concerning the postmodern challenge in relation to self-injury. Finally, we outline some principles ofhow to work with people who self-injure in a postmodern therapeutic practice.
Udgør social støtte en forskel for risiko for at udvikle ikkesuicidal selvskade?
Authors: Møhl Bo , Vammen Katrine Schjødt , Christoffersen Mogens
Published: December 2022

The objective of the study is to find the incidence of non-suicidal self-injury (NSSI) among Danes born in 1984, as well as to test if social support during childhood is a mediator between child abuse and other traumatic events and non-suicidal self-injury in young adults. The study is based on interviews of a representative sample of 2,98025-year-old Danes born in 1984, and it obtained a 67% response rate. Participants with a history of child maltreatment, being bullied in school or other traumatic life events reported a rate of NSSI 6 times greater than participants without this history (odds ratio: 6.0). The experience of social support in childhood is a partial mediator associated witha reduced risk of NSSI in young adulthood.
Mobning, psykisk lidelse og selvskade
Authors: Bonde Birgit , Rosenbaum Bent
Published: December 2022

The aim of the paper is to investigate how childhood experiences of bullying may later create self-destructive and self-harming behavior. The paper summarizes the empirical quantitative research, but has its main focus on structural qualitative interviews with young adults who participate in group therapy treatment program. The empirical materialclarifies how young adults understand early experiences with bullying and its relation to psychic sufferings and self-destructivity, and the difficulties in addressing the difficulties on a social level. The paper investigates, from a phenomenological and psychoanalytic perspective, howchildhood experiences of bullying are associated with strong, dominating, often unconscious, emotions of shame. The hidden and diffuse character of shame leads to both direct and indirect self-harm. Patterns of repetition with self-devaluation and experiences of exclusion hinder the possibilities of the person to build interpersonal relationships thatmay contribute to development of the self. The retrospective and prospective effects of bullying are elucidated empirically and theoretically, and the concepts of complexity, trauma, Nachträglichkeit, repetition and intersubjectivity play a core role. The paper also points out how hindrances of verbalization – in families, among friendsand in therapy – may contribute further to self-harming behavior.
Familieklasser i Nuuk - at skabe rum for fredelige løsninger midt i skolen
Authors: Berliner Peter , Sonniks Mette , Rossen Rikke , Jensen Lærke , Thomsen Rita
Published: December 2022

I denne artikel vil vi beskrive foraeldres fortællinger om deres ogderes barns deltagelse i familieklassen i Kangillinnguit Atuarfiat iNuussuaq i Nuuk. Vores formål her er at forstå, hvordan forældreneoplever deltagelse i familieklassen. Igennem kvalitative interviewsfortæller forældrene om dette. Deres fortællinger viser, at devar glade for at deltage i familieklassen – og at det, de værdsatte,og som de fandt hjælpsomt i at støtte deres barn i skolen og ihjemmet, var: social støtte og gensidig anerkendelse i form af (1)Genkendelighed, dvs. at kunne se ligheder imellem familierne; (2)Ikke at føle sig alene, idet man føler sig forstået som foraeldre; (3)Fællesskabsfølelse gennem åbenhed om udfordringer og løsningerog gennem at opmuntre, rose, støtte og bakke hinanden op samtved at kunne have det sjovt sammen; (4) Erfaringsdeling, dergiver inspiration til sammen at finde løsninger samt gennem atgive og lytte til hinandens råd og ideer); (5) Spejling ved at kunnese sig selv med andres øjne helt konkret); (6) Refleksivitet ved attale om og vise forskellige løsninger og forståelser forældrene ogforældre og børn imellem); (8) Snakke sammen (tale med hinanden,tiltro og accept, åbenhed); (9) Lytning (nærhed); (10) At roseog at blive rost (vaere anerkendende i hverdagen og have tiltro tilbarnet); (11) Accept; (12) Åbenhed; (13) Ro; (14) Selvtillid. Denfælles læring handler om at finde gode løsninger sammen igennemaktiviteter, der udføres sammen i klassen og derefter reflekteresover – ligeledes – i en fælles proces.
Unges fortællinger om resiliens i Nanortalik
Authors: Berliner Peter , Tróndheim Taitsiannguaq
Published: December 2022

I artiklen praesenteres og diskuteres resultaterne af en kvalitativ,semistruktureret interview undersøgelse af 10 ungesfortaellinger om sociale relationer, vaerdier og trivsel, men medet saerligt fokus på resiliens ved at spørge ind til, hvordan informanterne selv og/eller personer, som de kender, har mødtmodgang i livet. Alderen på de interviewede er mellem 14 og18år med et gennemsnit på 16,2 år.Resultaterne er, at de unge ser social støtte i form af samvaer ogdialog som ressourcegivende. Alle informanterne snakker omsamvaer som nøglen til deres glaede. Naesten alle informanternenaevner dialog som en god problemløsningsmåde. Dialog ogsamvaer er derved redskaber til at fremme resiliens. Man kanendog argumentere for, at de er resiliens. De er endvidere socialresiliens, fordi de omfatter flere end én person – oftemange – og kun kan skabes af flere sammen.Død, alkoholisme, vold, tab og kedsomhed bliver naevnt som deformer for modgang i livet, som de unge har mødt. De ungeforeslår en raekke aktive løsninger, der både kan forebyggemodgang i livet og som kan hjaelpe til at komme sig over modgang.Disse løsninger omfatter fire kategorier: (1) godtforaeldreskab, der skaber trygge rammer for børnene, idet detåbner for dialog, tillid til at tale med hinanden og gensidigrespekt, (2) generelle vaerdier og holdninger, der laegger vaegtpå isaer kaerlighed, omsorg, tryghed, respekt, accept af hinanden,glaede og tillid til både andre og sig selv, (3) fleremuligheder for faelles aktiviteter i lokalsamfundet i form afsport, arbejdspladser.
Social resiliens - forandringsressourcer i to byer i Grønland
Authors: Berliner Peter , Christensen Jeppe Kiel , Bourup Ellen Bang
Published: December 2022

Vi starter ud med at give en oversigt over aktuel teori om resiliensog viser, at disse teorier peger på, at resiliens handler omnetvaerk og forbindelser i komplekse systemer. Derefter beskrivervi fortaellinger om social resiliens i to byer i Grønland,Nanortalik og Tasiilaq. Ud fra de beskrivelser diskuterer vi,hvad der kendetegner social resiliens i Grønland og hvordandet kan fremmes gennem konkrete projekter båret af lokalekræfter som et bidrag til den stærke og innovative kultur, der idisse år udvikler sig i Grønland som en del af den globaleverden.
Reparation af supervisionsalliancen - resultater fra en dansk undersøgelse
Authors: Hedegaard Anne Engholm
Published: December 2022

I nærværende artikel fremlægges resultater fra en dansk un­dersøgelse af, hvad der kan bidrage til reparation af supervi-sionsalliancen i supervision af psykoterapi. Undersøgelsen er baseret på et mixed-methods-design. Samtlige supervisionsses-sioner fra en supervisionsgruppe på Universitetsklinikken i Aalborg videofilmes gennem et år. Efter hver session besvarer supervisor og supervisand the Brief Supervisory Alliance Scale, og herefter gennemføres separate Interpersonal Process Recall-interviews med supervisor og supervisand om udvalgte sessioner med mistanke om svækkelser på supervisionsallian-cen. Undersøgelsen viser, at reparation af supervisionsallian-cen er en proces, hvor bidrag hertil kan komme fra bl.a. super­visor, supervisand og evalueringsprocedurer. Desuden beskrives deltagernes oplevelser af, hvad der potentielt kunne have bidraget til reparation af alliancesvækkelserne, ligesom resultater angående udfaldet af de reparerende elementer fre­mlægges. Sidst diskuteres undersøgelsens resultater i forhold til tidligere forskning på området og undersøgelsens metode.
Muligheder og udfordringer i kognitiv adfærdsterapeutisk gruppesupervision
Authors: Straarup Krista
Published: December 2022

Kognitiv adfærdsterapeutisk gruppesupervision(KAT-GS) er et udbredt supervisionsformat, der anvendes i en række sammen­hænge, bl.a. i private kognitive klinikker, i behandlingspsyki­atrien, i manualbaserede forskningsprojekter og i formalisere­de uddannelser af kognitive adfærdsterapeuter. Sammenlignet med individuel kognitiv adfærdsterapeutisk supervision (KAT-S) er KAT-GS forbundet med en række muligheder og udfordringer. Den enkelte supervisionsgruppe rummer som udgangspunkt et væld af klientcases, terapeuterfaringer, teore­tiske og kliniske observationer samt interaktioner, ligesom gruppen er præget af den organisatoriske ramme, den er indle­jret i. Det illustreres, hvordan KAT-GS kan udøves på en måde, der afspejler virksomme læringsmetoder integreret med klas­siske principper og metoder i kognitiv adfærdsterapi som sokratisk dialog, caseformulering, hjemmearbejde m.m. Der præsenteres ideer til, hvordan supervisor kan organisere og strukturere supervisionsprocessen med henblik på at udnytte gruppens potentiale og sikre læring og erfaringsdannelse i gruppen og hos den enkelte supervisand. I artiklens sidste del sættes fokus på nogle af de særlige udfordringer, der kan blokere for at skabe et udviklende og kreativt læringsmiljø.