Forskning om svensk forskarutbildning år 2000–2020
Authors: Brodin Eva , Sonesson Anders 
Published: November 2022

I denna forskningsöversikt kartläggs svenskproducerad och kvalitetsgranskad forskning om svensk forskarutbildning i syfte att illustrera forskningsfältets fysiska och vetenskapliga formering 2000–2020. Databasen Swepub användes för att identifiera licentiatavhandlingar, doktorsavhandlingar och refereegranskade artiklar som sedan analyserades med deskriptiv statistik och tematisk analys. Fältets fysiska formering består av totalt 122 publikationer, varav 14 avhandlingar och 108 artiklar som publicerats i 71 tidskrifter. Generellt är den geografiska och institutionella/disciplinära spridningen mycket stor, och majoriteten av förstaförfattarna är kvinnor (64 %). I fältets vetenskapliga formering dominerar kvalitativ metodik (70 %) och innehållsmässigt har forskarutbildningen studerats som (1) Pedagogisk verksamhet, (2) System och tillvaro, (3) Icke-traditionell kunskapsmiljö, (4) Könad och kulturell miljö, (5) Karriärmöjlighet eller (6) Vetenskaplig produktion. Resultatet visar även att doktoranders (forskar)karriärer respektive forskarutbildningens icke-traditionella kunskapsmiljöer betonas alltmera efter 2015. I diskussionen lyfts hur forskningen följer utbildningspolitikens och forskningspolitikens olika agendor över tid. Från att forskningen tidigare primärt har närmat sig forskarutbildningen som ”utbildning” i samklang med utbildningspolitikens växande krav på kvalitet har det nu blivit allt vanligare att närma sig forskarutbildningen som gränsyta för ”forskning” och ”samverkan” – i linje med forskningspolitikens ökade krav på excellent forskning, tvärvetenskap och samhällsnytta under 2000-talets andra decennium.
ENGLISH ABSTRACT
Research on Swedish Doctoral Education 2000–2020In this scoping review we map Swedish research on Swedish doctoral education in order to illustrate the physical and scientific configuration of the field from 2000 to 2020. The database Swepub was used to identify licentiate theses, doctoral theses, and peer reviewed articles. Subsequently the material was analysed through descriptive statistics and thematic analysis. The physical configuration of the field consists of 122 publications, including 14 theses and 108 articles published in 71 journals. The geographical and institutional/departmental distribution of the publications is generally very wide, and the majority of the first authors are women (64%). In the configuration of the scientific field, qualitative methodologies dominate (70%) while the content is focused on studying doctoral education as a (1) Pedagogical activity, (2) System and existence, (3) Non-traditional knowledge environment, (4) Gendered and cultural environment, (5) Career opportunity, or as (6) Scientific production. Results also show that doctoral students’ (research)careers, and non-traditional knowledge environments, respectively, receive more emphasis after 2015. In the discussion, we highlight how the research follows various political agendas over time. From previously primarily approaching doctoral education as “education” in line with the increasing demands for quality in educational policies, it has now become more common to approach doctoral education as an interface for “research” and “collaboration with industry” along with the increased demands for excellence in research, interdisciplinarity, and benefits to the wider society during the second decade of the 2000s.