Winter-catastrophies in the reindeer husbandry of Finland: Losses and their prevention
Authors: Helle Timo , Säntti V. 
Published: February 2013

<p>The paper deals with the occurreance of disastrous winters to the reindeer industry in Finland with special attention on the winter catastrophies and tje condition of the pastures, the influence of the disasters upon the population dynamic of the reindeer and the methods used to prevent catastrophies. A reindeer catastrophy has been defined as a situation where the number of reindeer stays 20% below the mean of the reindeer numbers during the two preceeding years. During the winter-catastrophies from 1970/71 to 1980/81 4.5% of the total reindeer number was lost. The highest losses were found in the northwesternmost part of Lappland, where there is no alternative to the reindeer lichen as it is in the middle and southern part of the reindeer industry area (arboreal lichens and supplemental feeding). In Kaldoaivi reindeer association (district), which has been studied in detail, the calf percentage is depending upon how the reindeer is able to manage the winter (r=0.62, n=ll, p&laquo;0.05). There is also a positive correlation between the slaughterweight of the calves in the early winter and the calf rate (r=0.79, n=7, p&laquo;0.05).During severe winters the mortality rate of males exceeds that of the females. Winter-catastrophies may be prevented by deminishing the numer of reindeer and by guiding the harvest to the most risky cohorts of the population. It has been proved that supplementary and emergency feeding are the most effective methods. In a normal year during the 1970s the total use of dry hay was 0.5&mdash;1.5 mill, kg., being up to 5.9&mdash;12.5 kg. per reindeer/year. In normal winters 10&mdash;16% of the total reindeer stock was intensively fed in enclosures. Supplementary feeding in enclosures is most common in the middle and southern parts of the reindeer industry area, where the essential feed is grown on own land.</p><p>Katotalvet suomen poronhoidossa: menetykset ja Niiden Torjunta.</p><p>Abstract in Finnish / Yhteenveto: Artikkeli k&auml;sittelee katastrofitalvien esiintymist&aring; Suomen poronhoidossa. Erityist&auml; huomiota kiinnitet&auml;&auml;n talvikatojen ja laiduntilanteen v&auml;lisiin yhteyksiin, katojen vaikutuksiin poron populaatiodynamiikkaan sek&aring; k&auml;ytettyihin katojen ennalta ehk&aring;isymenetelmiin. Porokato on m&auml;&auml;ritetty tilanteeksi, jossa porojen m&auml;&auml;r&auml; (yli 1-vuotiaat ja vasat) j&aring;&aring; 20% pienemm&auml;ksi kuin kahden edellisen vuoden porolukujen keskiarvio. Poronhoitovuosina 1970/71&mdash;1980/81 talvikadoissa menetettiin 4.5% kokonaisporom&auml;&auml;r&auml;st&auml;. Mentykset olivat suurimmat pohjoisimmassa Lapissa, missa porojen saatavilla ei ole j&auml;k&auml;l&auml;n kaivun estyess&aring; vaihtoehtoista ravintoa kuten poronhoitoalueen etel&aring;- ja keskiosissa. L&auml;hemmin tarkastelluss a Kaldoaivin paliskunnassa Utsjoella vasaprosentti on riippuvainen siit&aring;, miten hyvin porot ovat selvinneet talvesta (r=0.62, n=ll, p&laquo;0.05). Vasojen syystalvisen teuraspainon ja vasaprosentin v&auml;lill&auml; on my&ouml;s positiivinen korrelaatio (r=0.79, n=7, p&laquo;0.05). Vaikeina talvina hirvaiden kuolevuus on suhteellisesti suurempi kuin vaadinten. Talvikatastrofeja voidaan ehk&aring;ist&aring; ennakolta porolukua alentamalla (varsin harvinaista) ja kohdistamalla teurastus populaation riskialteimpaan osaan. Tehokkaimmaksi osoittautunut menetelm&aring; on kuitenkin lis&auml;-ja h&auml;t&auml;ruokinnan j&auml;rjest&auml;minen. Normaalivuosina lis&auml;ruokintaan k&auml;ytettiin 1970-luvulla 0.5&mdash;1.5 milj. kg kuiva hein&auml;&auml;, ts. 5.9&mdash;12.5 kg yli 1-vuotiasta poroa kohti. Intensiivisess&auml; tarharuokinnassa el&auml;tettiin normaalitalvina 10&mdash;16% porokannasta. Lis&auml;ruokinta ja tarhaus on yleisint&auml; poronhoitoalueen etel&auml;- ja keskiosissa, miss&auml; tarvittava rehu on saatavissa omasta takaa.</p><p>Vinterkatastrofer inom rensk&ouml;tseln i Finland: F&ouml;rluster och deras f&ouml;rebyggande.</p><p>Abstract in Swedish / Sammandrag: Artikeln behandlar forekomsten av katastrofvintrar inom rensk&ouml;tsen i Finland. S&aring;rskilt uppm&auml;rksamhet f&auml;sts vid sambandet mellan vinterkatastrofer och betesmarkernas Situation, katastrofernas inverknan p&aring; renens populationsdynamik samt de metoder som anv&auml;nds f&ocirc;r att forebygga katastrofer. En renkatastrof har definierats som en Situation, dar antalet av renar (&ouml;ver 1-&aring;riga och kalvar) stannar 20% under genomsnittet av de tv&aring; foreg&aring;ende &aring;rens renantal. I vinterkatastroferna under renskotsel&aring;ren 1970/71 &mdash; 1980/81 f&ouml;rlorades 4.5% av det totala renantalet. F&ouml;rlusterna var st&ouml;rst i nordligaste Lappland, dar det inte finns alternativ f&ouml;da till renlaven (h&auml;nglav och tillskottsutfodring), s&aring;som i renskotselomr&aring;dets s&ouml;dra och mellersta delar. I Kaldoaivi renbeteslag i Utsjoki, som granskas n&auml;rmare, &auml;r kalvprocenten beroende av hur val renarna klarar sig &ouml;ver vintern (r=0.62, n=ll, p&laquo;0.05). Mellan kalvarnas slaktvikt p&aring; f&ouml;rvintern och kalvprocenten forekommer ocks&aring; en positiv korrelation (r=0.79, n=7, p&laquo;0.05). Under sv&aring;ra vintrar &auml;r hanrenarnas d&ouml;dlighet relativt sett st&ouml;rre an honrenarnas. Vinterkatastrofer kan forebyggas genom att minska renantalet och genom att inrikta slakten p&aring; populationens mest riskfyllda del. Det har visat sig att den mest effektiva metoden &auml;r tillskotts- och n&ouml;dutfodring. Under normal&aring;r anv&auml;ndes under 1970-talet till tillskottsutfodring 0.5&mdash;1.5 miljoner kg torrt h&ouml;, d.v.s. 5.9&mdash;12.5 kg per ren &ouml;ver ett &aring;r. Med intensiv utfodring i inh&auml;gnader skotte man under normala vintrar 10&mdash;16% av renstammen. Tilskottsutfodring och sk&ouml;tsel i inh&aring;gner &aring;r vanligast i renskotselomr&aring;dets s&ouml;dra och mellersta delar, d&aring;r man kan f&aring; det n&ouml;dv&auml;ndiga fodret fr&aring;n egna marker.</p>