bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Perceptions of Pre-Service Teachers on Student Burnout, Occupational Anxiety and Faculty Life Quality
Authors: Turkoglu Muhammet Emin , Cansoy Ramazan
Published: August 2017

Perceptions of pre-service teachers on burnout, occupational anxiety and faculty life quality were investigated in this research. The research group consisted of 461 pre-service teachers in total studying at Afyon Kocatepe University faculty of education. “Maslach Burnout Inventory-Student Form”, “Faculty Life Quality Scale” and “Occupational Anxiety Scale for Pre-Service Teachers” were used in the collection of the research data. The information on the demographic features of the participants was collected as gender, age, branch and division. Arithmetic mean and T-test were used in the analysis of the data. In the research, it was seen that the burnout levels of pre-service teachers are at moderate level, and they are centred the dimension of feeling competent. It was found that occupational anxiety is centred in appointment related anxiety. It was seen that the level of satisfaction on the quality of faculty life is at a moderate level and it is centred on the dimension of satisfaction with the teaching staff. It was found that the faculty life quality satisfaction levels of female pre-service teachers are higher than male pre-service teachers. On the other hand, the burnout and occupational anxiety levels of female pre-service teachers were found significantly higher than male pre-service teachers.
Veiledning i praksis. Om praksisopplæring i norsk allmennlærerutdannelse
Authors: Skagen Kaare
Published: August 2017

Artikkelen presenterer to nyere studier av veiledning i praksisopplæring i allmennlærerutdannelsen. Hovedfunnene drøftes i forhold til noen tidligere nordiske forskningsstudier. Studiene redegjør for intensjoner og realiteter i praksisopplæringen med fokus på mål, innhold og form i praksisveiledningen. Materialet er ramme- og fagplaner og intervjuer og observasjoner ved tre praksisskoler. Veiledningen drøftes i forhold til teori om veiledning. De to studiene som presenteres, konkluderer med at avstanden mellom teoridel og praksisdel i lærerutdannelsen fortsatt eksisterer. Det blir konstatert både fellestrekk og forskjeller mellom skolene når det gjelder graden av individuell veiledning og gruppeveiledning og individuell studentundervisning. Innholdsfokus i veiledningen varierte. Veilederrollen varierte mellom ettergivenhet og pågåenhet. Noen forskningsstudier hevder at øvingslærere praktiserer teknologisk veiledning. Artikkelen argumenterer for at innvielse i undervisningstradisjonen er nødvendig.
Readers Theatre: A different approach to English for struggling readers
Authors: Drew Ion , Pedersen Roar R.
Published: August 2017

This article presents a study of the use of Readers Theatre in English lessons with groups of academically-challenged pupils in a Norwegian lower secondary school. The study is based on the teacher’s logs, interviews with the teacher, a questionnaire answered by the pupils, and lesson observations. Readers Theatre, a group reading activity that can be used with a wide range of texts, was successfully incorporated into the curriculum with relatively small ‘fordypning’ (specialisation) groups in English. These pupils had opted for more English lessons instead of learning a second foreign language. Most of them struggled with English as their first foreign language and were struggling readers. However, the majority of the pupils experienced Readers Theatre as both enjoyable and educational. The experience had a positive effect on their confidence and motivation to read. It also helped to improve their reading fluency and accuracy, for example pronunciation, and facilitated growth in vocabulary. The experience of practising and performing as a group was especially satisfying and motivating for the pupils involved. The majority were keen to participate in other Readers Theatre projects.
Møtet mellom skolens profesjonsforståelse og Kunnskapsløftet som styringsreform
Authors: Møller Jorunn , Ottesen Eli , Hertzberg Frøydis
Published: August 2017

Denne artikkelen analyserer to sentrale sider ved Kunnskapsløftet - grunnleggende ferdigheter og kvalitetsvurdering – sett fra skolenivå. Hvordan tolkes disse sentrale sidene ved reformen av aktører på skolenivå? Empirien er hentet fra seks grunnskoler og fire videregående skoler, valgt ut etter prinsippet om maksimal variasjon. På bakgrunn av intervjuer med rektorer og lærere får vi et bilde av hvordan arbeidet med grunnleggende ferdigheter og vurdering foregår på disse ti skolene. Hvordan skoleledere og lærere arbeider med disse sentrale sidene ved Kunnskapsløftet, kan i neste omgang si noe om deres profesjonsforståelse.

Samlet sett tyder vårt materiale på at reformen ikke har medført store endringer i skolenes profesjonsforståelse, slik det er eksemplifisert gjennom beretninger om kvalitetsarbeidet og de grunnleggende ferdighetene. Hvis hensikten med reformen har vært å myndiggjøre lærerprofesjonen, ser det ikke ut til at lærerne har fått tilstrekkelig informasjon til å oppfatte hvor dypt læreplanmålet om grunnleggende ferdigheter griper inn i de enkelte fagene, eller hvordan det nasjonale systemet for kvalitetsutvikling kan bidra til å styrke lærerarbeidet. Den politiske styringen ser også ut til å ha vært for svak; rektorene og lærerne i vårt materiale opplever ikke at disse forventningene er blitt kommunisert til dem.

Analyserer vi empirien i lys av mekanismer for styring, ser vi at det er en spenning mellom profesjon og politikk og mellom sentralisering og desentralisering. Hvis hensikten har vært å legge til rette for profesjonelt selvstyre, ser ikke profesjonen ut til å ha tatt det rommet som blir tilbudt. Dermed strammes det politiske grepet i form av nasjonale veiledende retningslinjer og rapporteringskrav. En slik analyse innebærer imidlertid et syn på styring som forutsetter et tydelig skille mellom styring og forvaltning, mens grensene i praksis er uklare. Studier fra andre land viser at gode forbindelseslinjer mellom styrings- og forvaltningsnivåene kan være avgjørende for vellykket implementering av utdanningsreformer. Når det i vår studie ser ut til at slike dialoger er dårlig utviklet, kan det ligge et uutnyttet potensial for utviklingsorienterte prosesser nettopp i relasjonene mellom styringsnivåene og den lokale skole.
Sammenligning av engelskkunnskaper hos to grupper 6. – 7. klassinger undervist etter henholdsvis L97 og K06
Authors: Abildgaard Elin , Helland Turid
Published: August 2017

I denne artikkelen sammenlignes muntlige og skriftlige engelskferdigheter hos en gruppe 6.-7.klassinger i 2001, i hovedsak undervist etter L97, og en gruppe 6.klassinger i 2009, i hovedsak undervist etter Kunnskapsløftet 2006 (K06). Siden elevene undervist etter K06 i sum har hatt flere år og flere undervisningstimer i engelsk, forventet vi at de skulle gjøre det bedre enn elevene undervist etter L97. Dataene våre signaliserer at dette ikke er tilfelle. Elevene ble testet individuelt, og deres språkforståelse og produksjon ble kartlagt. Gruppen undervist etter K06 viste svakere resultat på grammatisk kompetanse og metakunnskap om språket enn gruppen undervist etter L97, mens de var noe bedre til å snakke fritt. Resultatene blir diskutert på bakgrunn av de aktuelle læreplanene, elevenes kognitive utvikling, lærerkompetanse, nasjonal og internasjonal forskning på språklæring.
Sing English: Om sangens potensial i engelskopplæringen
Authors: Lund Ragnhild Elisabeth
Published: August 2017

Sang er en åpenbar kilde til læring av fremmedspråk. Læreplaner for engelskfaget opp gjennom tidene har påpekt dette, og læreverkene i engelsk inneholder mange sanger. Men nøyaktig hva er det sang kan bidra med? Hva slags sanger er tatt med i bøkene, og hvilke målsettinger ser ut til å være knyttet til dem? Artikkelen besvarer disse spørsmålene ved å vise til læreplaner og utvalgte lærebøker fra perioden 1885 – 2008 og hvordan de legger opp til at sang skal brukes som en del av opplæringen i engelsk. Undersøkelsen er begrenset til ungdomstrinnet.

Innledningsvis refererer artikkelen til ulike begrunnelser for bruk av sang i fremmedspråkopplæringen. Når sang nevnes i læreplanene eller innlemmes i lærebøkene, reflekteres enkelte av disse begrunnelsene. Samtidig er det påfallende hvor ofte planer og bøker ikke begrunner bruken av sang eller setter sangene inn i en didaktisk sammenheng. Artikkelen konkluderer derfor med at sanger ser ut til å representere et stort, men delvis uutnyttet potensial i engelskopplæringen på ungdomstrinnet.
Matematik behöver också en berättelse - ett pedagogiskt ledarskap med fokus på elevens motivation [VISIONS 2011: Teaching]
Authors: Petersen Ann-Louise
Published: August 2017

Svenska elever visar över tid i internationella jämförelser försämrade resultat i matematik (TIMSS, 2008; PISA, 2009; PISA, 2003). Detta har lett till att ledarskapet i lärarens pedagogiska utövning fått en ökad uppmärksamhet (Granström, 2007; Skolverket, 2009; Skolverket, 2010). Dessutom har regeringen gjort en särskild satsning i det så kallade matematiklyftet, en nationell fortbildning för matematiklärare med start hösten år 2012 (U2012/2103/GV). Forskning har visat ett positivt samband mellan elevens självuppfattning eller självbild och elevens skolprestationer i ämnet matematik (Linnanmäki, 2002; Tapia & Moldavan, 2007). Däremot är det inte lika lätt att hitta forskning som handlar om hur ett ledarskap i matematikundervisning på klassrumsnivå utövas som bidrar till att stärka elevens självbild. Frågeställningen i artikeln handlar om hur berättelsen som redskap i matematikundervisningen kan bidra till att stärka elevens självbild och därmed förändra elevens negativa attityder till ämnet. En studie, mattitydprojektet, har genomförts tillsammans med fyra matematiklärare som undervisar sex klasser i årskurs 1 på gymnasiet. Under ett läsår samarbetar forskare och lärare utifrån ett aktionsforskningsperspektiv. Som komplement till lärarens genomgångar och elevers räkneövningar ger läraren under matematiklektionen utrymme för berättelser i klassen utifrån en modell som presenteras i artikeln. Resultatet av projektet visar att lärarna i sitt pedagogiska ledarskap blivit mer medvetna om sammanhangets betydelse för att motivera eleverna att arbeta med matematik. De upplevde eleverna mer positiva på matematiklektionen. En attitydundersökning visar att eleverna generellt sett upplever matematikämnet som mer intressant efter projektet i jämförelse med innan. Antalet icke godkända betyg har minskat betydligt i jämförelse med motsvarande elevgrupp under tidigare läsår.
School leadership and multilingualism
Authors: Andersen Fred Carlo
Published: August 2017

The purpose of this article is to explore school leaders’ perceptions about multilingualism with regard to learning and social integration for minority students in an upper secondary school. The analysis is based on interviews with school leaders and a social adviser. For the analysis, I used traditional methods of qualitative analysis with a to-and-fro process between the field data and key theoretical points. The findings are discussed within an inclusive leadership approach and they suggest that there is little support for the use of minority students’ first language for learning. There are also indications of a lack of common vision and shared understanding of multilingualism among the school leaders. The study contributes to the field of research by combining a critical school leadership approach with research on knowledge about multilingualism with regard to learning and social integration for minority students.
På tal om historieundervisning: Perspektiv på undervisning i historia på mellanstadiet
Authors: Stolare Martin
Published: August 2017

I denna artikel undersöks historieundervisning för yngre barn, årskurserna 4-6, i den svenska grundskolan. Vad är det för historieämne som framträder och hur kan relationen mellan delarna i en historisk praktik förstås? Historie-undervisningen för dessa delar av grundskolan har i mindre utsträckning uppmärksammats av den nordiska historiedidaktiska forskningen. Det huvud-sakliga empiriska underlaget utgörs här av semistrukturerade intervjuer med fem lärare. Utgångspunkten för analysen blir således lärarnas tal om under-visningen. Analysen genomförs med hjälp av en disciplinärt förankrad historie¬didaktisk analysram. Den består av tre delar: 1. Historiska narrativ, 2. Strukturerande idéer och begrepp samt 3. Strategiska praktiker. Under-sökningen visar att undervisningen i stor utsträckning orienterar kring ett nationellt inriktat historiskt narrativ. Mindre fokus hamnar på de två övriga delarna, strukturerande idéer och begrepp samt strategiska praktiker. Och när väl dessa delar behandlas görs det inte i relation till det historiska narrativet. Tidigare forskning har visat att historieundervisningens tyngdpunkt i de nordiska länderna, men också internationellt, tenderar att ligga på historiska narrativ. Under senare år har också framkommit att det historiska narrativet för till exempel den svenska gymnasieskolan innehåller framträdande inter-nationella perspektiv. Så är alltså inte fallet för årskurserna 4-6, där narrativet fortfarande har nationens födelse och utveckling som en central tematik. Antyder det att man kan tala om två lite olika historieämnen i ungdomsskolan?
Att orientera sig i text och bild. Skillnader mellan förmodad och faktisk läsning för läsare med dyslexi.
Authors: Wennås Brante Eva
Published: August 2017

Artikeln presenterar en fallstudie rörande skillnader mellan faktisk och förmodad läsning. För att belysa fallet har tre unga vuxna med dyslexi undersökts då de läst faktatexter med illustrationer varvid deras ögonrörelser spelats in. Deltagarna har även intervjuats kring hur de uppfattar sin läsning. Syftet är att avtäcka eventuella skillnader mellan faktisk och förmodad läsning för denna grupp av läsare då tidigare läsförståelseforskning haft fokus på goda läsare. ”Mixed methods” användes vid analys av data. Studiens utgångspunkter är läsning i flera modaliteter, ’the simple view of reading’ samt läsförståelse som ett samtidigt processande av delar av texten på flera nivåer. Resultatet, som redovisas i tre narrativ, visar att läsmönstren är delvis omedvetna samt att bilderna betraktas slumpmässigt varvid integrering av information försvåras. Resultatet visar också på problem med avkodning något som försämrar processandet av texten på flera samtidiga nivåer. Resultatet antyder att instruktioner i framförallt bildbearbetning är önskvärt för gruppen av läsare.
Wiki, tekster og arbeidsmåter i morgendagens engelskfag: et eksempel fra lærerutdanninga
Authors: Brox Hilde , Jakobsen Ingrid
Published: August 2017

Artikkelen diskuterer hvordan wiki kan brukes i engelskundervisning for å la nye og tradisjonelle tekster møtes i digital dialogisk interaksjon. Med utgangpunkt i begrepene multimodalitet, hypertekstualitet og prosessualitet, tre egenskaper som i følge Ture Schwebs (2006) skiller digitale tekster fra analoge, diskuterer artikkelen et eksempel fra et undervisningopplegg for lærerstudenter. Basert på et bilde skapte studentene et felles nettsted og en kollektiv, fiktiv, men realistisk historie. Historien dannet så i neste omgang en ramme for produksjon av tekster i ulike modaliteter og sjangre. Bildet etablerte en bestemt historisk og kulturell kontekst som studentene aktivt måtte utforske for å skape sine tekster. Wikiens funksjonaliteter åpnet opp for samskriving, utvikling av ferdigheter for å tolke og skape tekster med sammensatte modaliteter, utnyttelse av hypertekstens struktur og samarbeid om tekstskaping som prosess på tvers av tid og rom. Dette er kunnskaper og ferdigheter framtidige lærere vil trenge.
Tidlig fremmedspråkundervisning på barneskolen – et nødvendig grunnlag for en god nok språkkompetanse i framtiden
Authors: Lindemann Beate
Published: August 2017

I det siste tiåret har det vært gjennomført to forsøk med såkalt tidlig start på 2. fremmedspråk i Norge. De deltagende barneskolene tilbød i disse forsøkene undervisning i et 2. fremmedspråk etter engelsk for elever på barneskolene (se for eksempel Speitz et al 2007, Mordal et al 2012 og 2013). Evalueringene konkluderte med, etter begge forsøk, at elevene som oftest stortrives med å lære seg et 2. fremmedspråk allerede på barneskolen. Samtidig ble det avdekket et klart forskningsbehov når det gjelder avklaringer i forhold til fagets innhold, målsetninger og didaktisk-pedagogiske profil.
Bidraget skal se på erfaringene man har samlet i Norge i og utenfor forsøkene. Dessuten skal det sees på andre lands erfaringer med en tidligere start på undervisningen i 2. fremmedspråk enn i Norge. Også norske erfaringer med tidlig undervisning i 2. fremmedspråk utenfor kommunale skoler, for eksempel ved Steinerskoler skal trekkes inn.
På bakgrunn av slike erfaringer og rapportene etter forsøkene diskuteres først behov og utfordringer et slikt språkfag på barneskolen vil føre med seg. Deretter skisseres det hvilken struktur og hvilket innhold faget 2. fremmedspråk på barneskolen kan ha i framtiden.
Summativ vurdering i formativ drakt – elevperspektiv på tilbakemelding fra heldagsprøver i norsk
Authors: Bueie Agnete
Published: August 2017

Denne artikkelen handler om hvordan elever på ungdomstrinnet forstår og bruker skriftlige lærerkommentarer på heldagsprøvebesvarelser i norsk. Slike kommentarer gis ofte på sluttprodukter. I vurderingsforskning antas tilbakemelding på sluttprodukter å ha begrenset verdi som læring, og med denne studien ønsker jeg å se om en slik generell antakelse gjelder også i en norskfaglig kontekst. Det empiriske materiale består av elevtekster med lærerkommentarer, verbale protokoller og individuelle elevintervju for 18 elever. Verbale protokoller brukes for å studere elevenes forståelse av lærerkommentarene, og intervju brukes for å få dypere innsikt i hvordan elevene bruker kommentarene. Studien viser at elevene har liten bevissthet rundt vurderingskriterier. Men de leser vurderingene og viser i hovedsak adekvat forståelse av kommentarene de får. Når det gjelder oppfølging av kommentarene, gjør elevene det som blir forventet av dem. Noen av elevene må «rette» tekstene sine, mens andre er ikke forventet å gjøre noe med kommentarene. Dette gjør at elevene i liten grad bruker kommentarene videre i skrivearbeidet. Mens enkelte internasjonale studier rapporterer om at studenter i høyere utdanning ikke leser tilbakemeldingene (Hounsell, 1987) eller ikke forstår dem (Lea & Street, 1998), viser mitt materiale at elevene leser og forstår kommentarene, og de gjør det som forventes av dem i oppfølgingen. Ved å legge til rette for at elevene skal bruke kommentarene mer aktivt kan kommentarene få en sterkere formativ funksjon. 'Abstract This article presents a study conducted in Norwegian lower secondary school (grades 8-10). The aim of the study is to investigate how pupils understand and use the written feedback they get from their teacher on single draft texts. This feedback is often received after the writing task is completed. Some feedback researchers have pointed that feedback given after the task is completed has limited value for learning, and I want to investigate how pupils experience this. The data comprises of student texts with teacher comments, verbal protocols and individual interviews from 18 pupils at four different schools. The verbal protocols are used to study the pupils understanding of the teacher comments, and the interviews are used to gain a deeper insight into how the pupils use the feedback. The result of the study shows that the pupils have little awareness of assessment criteria, but they do read the feedback and they show an adequate understanding of the feedback. After getting feedback, the pupils only do what is explicitly expected of them, and it is not often expected that they use the feedback to revise of the texts. The feedback therefore works well in a summative function, but it has a weaker formative function because the assessment situations rarely require the pupils to make use of the feedback. Keywords: Writing, assessment, formative, summative, feedback, response.
Forskere i norske avisers dekning av skole
Authors: Andersson-Bakken Emilia , Bakken Jonas
Published: August 2017

Skolen er stadig i medienes søkelys, og i denne artikkelen ser vi nærmere på hvordan forskere bidrar med sine fagkunnskaper i skoledebatten i mediene. Den problemstillingen vi ønsker å besvare, er: Hvilken rolle har forskere i norske avisers dekning av skole? For å svare på dette har vi gjort en analyse av samtlige artikler om skole i VG, Bergens Tidende og Aftenposten i 2013. Resultatene viser at det forekommer en navngitt forsker i ca. 12 % av avisenes artikler om skole (209 av 1712 artikler). Det er imidlertid forskjell mellom avisene, og i VG opptrer det forskere i ca. 24 % av artiklene om skole, mens andelen både i Aftenposten og BT er ca. 11 %. Undersøkelsen viser videre at det er mange forskere som får mulighet til å uttale seg om skole i disse tre avisene, men det store flertallet av disse uttaler seg kun én gang. Vi fant også at forskere ofte uttaler seg om rammene for skolens undervisningsvirksomhet, og sjelden om det som foregår i klasserommene. Resultatene av vår empiriske undersøkelse stemmer i stor grad overens med hovedtendensene i tidligere studier av forskere i media, noe som indikerer at forskernes rolle i norske avisers skoledekning ikke skiller seg markant ut fra den rollen forskere har i media generelt. Våre resultater peker imidlertid på én viktig forskjell: Forskere ser ut til å være uvanlig godt synlige i norske avisers dekning av skole.Nøkkelord: skoleforskning, media, forskningsformidlingAbstractSchool is a frequently debated topic in the media, and this article investigates how researchers contribute with their knowledge in this media debate. The research question is: What characterizes researcher participation in Norwegian newspaper coverage of school? To answer this question we have analyzed all articles about school in the Norwegian newspapers VG, Bergens Tidende and Aftenposten during 2013. The results show that there is a named researcher in about 12 % of the newspaper articles about school (209 of 1712 articles). However, there are differences between the newspapers: In VG researchers appear in about 24 % of the articles about school, while the corresponding number in both Aftenposten and BT is about 11 %. The analysis shows that although many researchers comment on school issues in the three newspapers, a large majority of these appear only once; indicating that few educational researchers are continually active in such media debates. Furthermore, researchers often comment on context factors, and rarely about what goes on in the classrooms. The results in this study concur to a large extent with the findings in previous studies about researchers in the newspapers, indicating that researchers’ participation in Norwegian newspaper coverage of school does not differ significantly from researcher participation in newspapers in general, in most of the variables we have examined, except from one important difference: Researchers seem to have an unusually visible presence in Norwegian newspaper coverage of school.Key words: school research, media, science communication
En språkfundert kompetansemodell for planlegging av undervisning
Authors: Knain Erik
Published: August 2017

I utdanningsvitenskapelig litteratur er ulike former for ”literacy” et vedvarende fokus både teoretisk og empirisk. I engelskspråklig naturfagdidaktisk litteratur brukes betegnelsen ”scientific literacy”. Jeg skisserer i denne artikkelen et planleggingsverktøy for undervisning som bygger på en eksplisitt teoretisk modell for deltakelse gjennom språk. Modellen er bindeledd mellom et generalisert kompetansebegrep og planlegging av undervisning ved at den knytter sammen de didaktiske spørsmålene hva, hvem, hvordan og hvorfor med en modell for funksjonell deltakelse. Modellen er spesielt relevant for et allmenndannende ”naturfag for alle”, men favner også et naturfag som fokuserer på utdanning av framtidas naturvitere. Artikkelen retter seg mot naturfag i skolen, men modellen bør kunne anvendes også i andre skolefag. Modellen peker mot et situert og transformativt kompetansebegrep.Nøkkelord: naturfag , kompetanse , diskurs , deltakelse, undervisning og læringAbstractVarious forms of literacy have long been the focus of educational discourses, not the least in science education where the term “scientific literacy” has been an enduring concern for decades. In this article I describe a tool for designing teaching based on a theoretical perspective on participation through language. The model connects a general conception of competence with the planning of teaching. To do so it drowe on the didactical questions of “what, who, how and why”. The model is particularly relevant in a “science for all” perspective but also for the educating of future science specialists. Although school science is the primary focus in this article, the model should be applicable to other school subjects as well. The model opens for a situated and transformative notion of competence.Keywords: scientific literacy, discourse, participation, teaching and learning
Digital storytelling in teacher education: A meaningful way of integrating ICT in ESL teaching
Authors: Røkenes Fredrik Mørk
Published: August 2017

Hensikten med denne studien er å utforske hvordan bruken av digitale fortellinger i lærerutdanningen kan bidra til å utvikle lektorstudenters digitale kompetanse og fremme innovativ bruk av IKT i engelskundervisningen. Gjennom bruken av kasusstudie og en design-basert forskningstilnærming beskriver denne studien to gjennomføringer og design-sykluser av et verksted med bruk av digitale fortellinger ved en norsk lærerutdanning hvor det overordnede målet var å vise innovative og hensiktsmessige måter å integrere IKT i engelskundervisningen. En digital kompetansemodell er brukt som linse i dataanalysen hvor datamaterialet kommer fra en kvantitativ spørre-undersøkelse, feltobservasjoner, refleksjonslogger, digitale artefakter og semi-strukturerte intervjuer. Studiens funn viser en rekke tilnærmingsmåter som kan tas i bruk i gjennomføringen av verksted i digitale fortellinger, slik som modellering av integrering av IKT og vurdering med IKT, stillasbygging ved studentaktive læringsopplevelser med IKT, og brobygging mellom teori og praksis gjennom refleksjon. Implikasjoner for lærerutdanningen blir diskutert.Nøkkelord: profesjonsfaglig digital kompetanse, digitale fortellinger, lærer-studenter, lærerutdannere, lærerutdanning, engelsk fagdidaktikkAbstractThe purpose of this study is to examine how the use of digital storytelling (DST) in teacher education can help develop digital competence in secondary school English as a second language (ESL) student teachers, and promote the innovative use of information and communications technology (ICT) in ESL teaching. Following a case methodology and a design-based research approach, the study reports on two iterative design cycles of a DST workshop held at a Norwegian teacher education program where the aim was to promote secondary ESL student teachers’ digital competence and showcase innovative ways of integrating ICT into ESL teaching. A digital competence model is used as a research lens for the data analysis where data come from a quantitative survey, participant observations, reflection logs, digital artifacts, and semi-structured interviews. Findings point to a number of approaches that can be used in the workshop design such as modeling ICT integration and assessment, scaffolding student-active learning experiences with ICT, and linking theory and practice through reflection. Implications for teacher education are discussed. Keywords: professional digital competence, digital storytelling, student teachers, teacher educators, teacher education, ESL didactics
Redaksjonelt / Editorial
Authors: Jensen Ruth , Helstad Kristin , Møller Jorunn
Published: August 2017

Utgangspunktet for dette temanummeret er den økte oppmerksomheten som er knyttet til skoleledelsens betydning for kvalitet i skolen. I  løpet av de siste 20 årene har sett et dramatisk skifte i forventninger som rettes mot skoleledere, og konteksten for utøvelse av ledelse er blitt langt mer kompleks sammenlignet med tidligere.  I dette nummeret av Acta Didactica er hensikten er å belyse skolelederutdanning og ledelsesutvikling fra ulike perspektiver og sammenhenger for å gi et bilde av hva skolelederutdanning og ledelsesutvikling er og kan være.  På ulike måter belyser de elleve artiklene hva som preger kunnskapen vi har om skolelederutdanning og ledelsesutvikling i skolen i dag, hva som er dominerende trender i feltet og hva vet vi om forholdet mellom lederutdanning, ledelse i praksis og forskning om disse fenomenene. Selv om de fleste bidragene er skrevet i en norsk kontekst, reflekterer de den internasjonale diskursen om skoleledelsesutvikling og lederutdanning.Nøkkelord: Skolelederutdanning, ledelsesutvikling i skolen
Vurdering for læring i norskfaget: Om lærerens skriftlige tilbakemeldinger på skriftlige tekster
Authors: Eriksen Harald
Published: August 2017

Vurdering for læring (VfL) er et stadig voksende forskningsfelt, og det har hatt betydelig innflytelse på norsk utdanningspolitikk gjennom både lovendringer og større satsinger der det er investert mye i undervisningsressurser, etterutdanning av lærere og lokalt forankrete utviklingsprosjekter. Det er imidlertid lite forskning på hvordan denne satsingen manifesterer seg i praksis, og spesielt med hensyn til VfL i norskfaget. I denne artikkelen presenteres resultater av en undersøkelse av seks norsklæreres skriftlige tilbakemeldinger til egne elever på 171 skriftlige heldagsprøver i norsk, gitt tilbake til elevene med cirka ni uker igjen av skoleåret. Tilbakemeldingene er kvalitativt analysert og kategorisert i en eksplorerende studie. Funnene indikerer at lærerne langt på vei gir elevene tilbakemeldinger som er i tråd med anbefalingene fra sentral VfL-forskning om hva som kjennetegner formative tilbakemeldinger, men at det samtidig er betydelig variasjon.Nøkkelord: vrdering for læring, vurdering av læring, skriftlig norsk, lærers tilbakemelding, formativ vurdering, skriveopplæringAbstractAssessment for learning (AfL), known from extensive international research has made a considerable impact on Norwegian educational policy, including changes in assessment regulations. This has been accompanied by excessive amount of resources invested in training teachers, schools staff, development of materials, and alike. However, there is little research investigating to what extent and in what ways these efforts have manifested themselves in Norwegian language arts. This article reports on teachers’ written response to students’ assignments in a high-stakes writing test shortly before an important national exam and at the end of their upper-secondary education. Six teachers from two schools and their six classes in general studies participated, and teachers’ comments on student texts (N = 171) were analyzed. Analyses were conducted qualitatively through categorization in an explorative study. Findings show that, with the exception of one, teachers to a fairly high degree give feedback in line with the recommendations from research on AfL and cover both language and content. However, there were differences observed in all aspects of feedback among individual teachers.  Keywords: assessment for learning, assessment of learning, Norwegian language arts, teacher’s written feedback, formative assessment, writing instruction
A PESQUISA CIENTÍFICA NOS DEGRAUS DA BIOÉTICA
Authors: Reis Nilo Henrique
Published: August 2017

O presente artigo busca refletir sobre as conexões entre a bioética e a dignidade humana, principalmente dentro do âmbito da pesquisa científica. Por esta ótica, entende-se que a dignidade humana deve ser um direito e, igualmente, uma obrigação de uns com os outros, um princípio de responsabilidade que deve ser difundido pedagogicamente entre as ciências, as artes e as profissões. Com efeito, o motivo determinante é o bem da coletividade, devendo este ser garantido pelo ordenamento jurídico, e, acima deste, que se torne o conteúdo moral da ação do indivíduo nas suas relações sociais. É imprescindível conceber uma perspectiva na qual os valores humanos e conhecimentos biológicos podem ser produzidos com engajamento ético. Este argumento concretiza o bojo deste trabalho ao pensar em obrigações correlacionadas e no esquecimento desses compromissos de uns com outros, por parte da comunidade científica.
PARA UMA CRÍTICA À TESE DA CONSTITUCIONALIZAÇÃO SIMBÓLICA
Authors: Gomes David Francisco Lopes
Published: August 2017

Este artigo aborda a tese da “constitucionalização simbólica” de Marcelo Neves, desde sua formulação original nos anos 1990 até suas reflexões contemporâneas. O principal propósito é demonstrar que essa tese contém contradições internas que a tornam insustentável. Para tanto, primeiramente é apresentada em detalhes a arquitetura conceitual da tese da “constitucionalização simbólica”. Em seguida, as contradições internas dessa tese no livro que lhe é homônimo e no qual ela foi primeiramente apresentada são expostas. Finalmente, é discutido como o tema da “constitucionalização simbólica” permanece em trabalhos posteriores de Marcelo Neves, como “Entre Têmis e Leviatã”, “Transconstitucionalismo” e “Ideias em Outro Lugar”. A conclusão é no sentido de que os déficits da tese da “constitucionalização simbólica” apontam para a necessidade de uma abordagem concorrente, a ser desenvolvida em trabalhos futuros. De um ponto de vista metodológico, a pesquisa que subjaz ao presente artigo é basicamente uma pesquisa bibliográfica.
REFLEXÕES ENTRE A REGULAÇÃO E A SUPRESSÃO DE DIREITOS A PARTIR DA PESSOALIDADE E SUBORDINAÇÃO NO DIREITO CAPITALISTA DO TRABALHO
Authors: Lima Erick Alan de , Opuszka Paulo Ricardo
Published: August 2017

Trata-se de resultados preliminares, integrantes de um amplo estudo em desenvolvimento, acerca da relação laboral e do instrumento utilizado para a sua implementação: o contrato de trabalho. Por meio da análise dos elementos do contrato de trabalho, problematiza-se e questiona-se a sua natureza jurídica, averiguando a existência dos requisitos necessários ao seu enquadramento como négocio juridico, proporcionando o entendimento da real viabilidade da afirmação de que o contrato de trabalho, efetivamente, pode ser considerado um contrato, ou seja, espécie de negócio jurídico.  A pesquisa, também, sob a égide do Direito Capitalista do Trabalho, analisa os elementos fático-jurídicos da pessoalidade e da subordinação, observando suas atribuições na regulação e supressão de direitos. Do mesmo modo, observa os aspectos deste ramo do Direito que viabiliza o prosseguimento do modo de produção dominante, frisando a necessidade de cautela na implementação das reformas intentadas no ano de 2017 para a devida manutenção do estado atual da sociedade.
A importância de estratégias bioclimáticas aplicadas no projeto arquitetônico
Authors: Mello Mario Fernando , Santos Eudes Vinicius dos , Dorneles Ramires Lunardi , Costa Grasiele Toneto da , Rosa Larissa , Dias Erica Kirchhof
Published: August 2017

Bioclimatic architecture can be defined as an architecture that brings, in its essence, the climate as an important variable in the design process. Through the use of bioclimatic structures, it is always possible, in a natural way, comfort conditions for the building and consequently for its users, reducing energy consumption. Facing these aspects, the main objective of this work is to identify bioclimatic strategies employed in a building in the city of Itaara, central region of Rio Grande do Sul state, Brazil, based on a climatic characterization of the site and study of the guidelines indicated by the Brazilian standard of comfort , NBR 15220-3. No study has been demonstrated that the implantation of the underground air tunnel and a construction of internal ducts with the objective of producing a crusade added to the placement of double walls and double glazing are the main constructive elements in the model of using bioclimatic strategies. On days when the external temperature exceeds 35ºC, the internal environments of the building are around 25ºC, with the use of ventilation coming from the wind tunnel, showing the efficiency test of bioclimatic technologies.
A produção escrita de pessoas com deficiência intelectual na interação com as tecnologias digitais da informação e comunicação
Authors: Viana Flávia Roldan , Gomes Adriana Leite Limaverde
Published: August 2017

Este artigo se insere em uma pesquisa maior, que investiga se a mediação em contexto digital exerce influência sobre a qualidade das produções textuais, sob os aspectos semânticos e ortográficos da escrita de pessoas com deficiência intelectual (DI). O estudo maior também verifica se a atividade de alimentação de Blogs exerce influência sobre a interação social, as Tecnologias Digitais de Informação e Comunicação- TDIC e o letramento digital. A investigação se respalda na abordagem socioconstrutivista. Neste texto, objetiva-se investigar se a utilização das Tecnologias Digitais da Informação e Comunicação (TDIC), em pareceria com os mediadores voluntários (MV), influencia o desenvolvimento das competências de escrita de pessoas com DI.  A coleta de dados realiza-se mediante a proposição de sessões de intervenção, nas quais as pessoas com DI produzem textos, sob a mediação dos MV, no contexto digital. Os resultados indicam que as estratégias de mediação estabelecidas pelo MV exercem influência positiva sobre as competências de escrita dos participantes com DI, visto que eles alteram qualitativamente seus textos. Esse resultado sugere que a mediação do MV no contexto digital se constitui como uma estratégia importante por possibilitar evolução da produção escrita de pessoas com DI. Conclui-se que os participantes desta investigação se beneficiam das TDIC, e demonstram competência para utilizar os recursos disponíveis no meio digital. A evolução da escrita se comprova, quando as ações das pessoas com DI no uso das TDIC são mediadas de forma clara, contextualizada, objetiva e adequada.
Cenas para pensar a educação na diferença
Authors: Ribetto Anelice , Rattero Carina
Published: August 2017

Este ensaio se oferece como um exercício de escrita feito a quatro mãos como aposta política numa escrita coletiva e, também, apenas a duas mãos, como uma aposta e defesa da solidão da escritura. Ensaio composto por fragmentos que se enunciam na sua força expressiva como “cenas” que talvez permitam pensar a educação na diferença. Expressão de um bom encontro produzido entre duas professoras de universidades públicas - brasileira e argentina-que, atuando na formação de professores inicial e continuada ainda se perguntam pela possibilidade de criação de uma cena educativa outra na qual se sacudam as práticas da mesmidade para apostar na irredutível irrupção de experiências contra hegemônicas. As cenas aquí apresentadas são um efeito de nossas inscursões por diversas escolas públicas argentinas e brasileiras, conversas entre professores de universidades e escolas básicas e entre professores e alunos em formação, entre escolas e familias. Cenas que inspiram um ensaio que longe de apresentar resultados supostamente objetivos das nossas investigações,  mantém as preguntas e o campo problemático ascesso encharcado de interrogações, irrupções e surpressas. Nada para ser seguido como modelo. Nada para ser contabilizado como dado. Apenas cenas entre educação e diferença. A primeira cena abre a  pergunta: o que faz a escola com a diversidade?  A  figura escolhida para esta problematização é a do  “desengonçador”. A segunda cena se apresenta como uma crónica na qual o espaço da formação e a condição irredutível da diferença são testados e tensionados cotidianamente como um exercicio de invenção do nome dos outros.
Participação e satisfação de pais de crianças autistas com a escola: estudo exploratório
Authors: Santos João Paulo Saraiva
Published: August 2017

Os pais desempenham um papel importante na educação dos seus filhos, sendo a parceria com a escola ainda mais relevante no caso de crianças com Necessidades Educativas Especiais. Contudo, os pais de crianças com Transtorno do Espectro do Autismo (TEA) são menos propensos a estarem satisfeitos com  a escola dos filhos. Por conseguinte, os objetivos do presente estudo são (1) analisar as percepções dos pais de crianças com TEA sobre as estruturas escolares específicas que os acolhem, (2) os motivos que condicionam a sua deslocação à escola e (3) conhecer o seu grau de satisfação relativamente à comunicação existente entre os pais e a escola. Os resultados revelam que os pais encaram a integração dos seus filhos naquelas unidades como importantes para o seu desenvolvimento educativo; que os pais se deslocam à escola principalmmente para interar-se da evolução dos filhos e/ou para tratar de assuntos realcionados com o seu Projeto Educativo Individual (PEI); e que a escola mantêm os pais informados sobre diferentes aspetos relacionados com a educação dos seus filhos. As percepções dos pais são indicadores fundamentais para os educadores, uma vez que irão certamente influenciar as interacções com o pessoal da escola e as suas decisões sobre a educação dos filhos nos anos subsequentes.
Educação inclusiva: também um desafio de espiritualidade
Authors: Strieder Roque , Herbert Fabiana
Published: August 2017

Educação inclusiva exige reconhecer cada ser humano em sua singularidade. Buscamos a transdisciplinaridade como suporte porque se nutre da complexidade e convida os educadores a criarem ambientes e contextos de aprendizagens dinâmicos e flexíveis. Uma educação com base na espiritualidade possibilita compreender o universo das relações que emergem da coexistência. Objetivo: investigar se e como experiências educativas, envolvendo a dimensão da espiritualidade, permitem o reconhecimento da interdependência entre si e o outro para então realizar a aceitação desse si e do outro. De caráter qualitativo, a investigação em referenciais teóricos, possibilitou refletir o tema sob diferentes enfoques. Como resultados: A transdisciplinaridade desencadeia, no universo educacional, experiências formativas, como convivências inclusivas, permeadas por ações de complementaridade; a espiritualidade convida para processos educacionais tendo como base relações de ternura e de cuidado. Concluímos que: experiências de educação inclusiva, envoltas pela ternura são sementeiras da vivência espiritual e cultivam a interioridade humana; espiritualidade como fundamento educativo permite o desabrochar da visão da singularidade e da diversidade como amigo, onde amizade tem a ver com proximidade no amar o humano, em cada ser humano.
Et inkluderende didaktisk design? Afprøvning af et didaktisk design målrettet elever med og i skriftsprogsvanskeligheder, der anvender læse- og skriveteknologi
Authors: Svendsen Helle Bundgaard
Published: August 2017

I denne artikel præsenteres afprøvningen af et didaktisk design med fokus på elever med og i skriftsprogsvanskeligheder og deres anvendelse af læse- og skriveteknologi. Målet med det didaktiske design er: 1) at styrke elevernes udvikling af selvstændige teknologibaserede læse- og skrivestrategier, 2) at inkludere eleverne i den almene danskundervisning. Det første undersøges med dataindsamlingsmetoden think-aloud, mens det andet undersøges gennem observationer og elevinterview. Undersøgelsen peger på, at fokuseleverne stilladseres gennem det didaktiske design, mens designets inklusionspotentiale falder forskelligt ud. I artiklen introduceres derfor tre perspektiver af betydning for disse elevers inklusion.This article presents a study of pupils with literacy difficulties and their use of technology for reading and writing in an authentic school environment. It is a qualitative empirical study of the inclusive aspects of a learning design. The aim of the study is to investigate whether the learning design 1) strengthens the technology-based reading and writing strategies of the four informants, 2) is inclusive. The study shows that the four informants profit from the learning design furthermore it shows that only two of the informants are fully included in the intervention period.
Om undervisning af første og anden orden
Authors: Keiding Tina Bering , Thingholm Hanne Balsby
Published: August 2017

Artiklen beskriver og diskuterer undervisningsbegrebet, sådan som det tager sig ud med afsæt i Niklas Luhmanns sociologiske systemteori. Formålet med artiklen er at vise, hvorledes det systemteoretiske blik giver mulighed for at reflektere over nogle af de didaktiske usandsynligheder, som underviseren håndterer i dagligdagen, men som ikke skrives tydeligt frem i andre didaktiske positioner. Undervisningsbegrebet kobles til tre centrale didaktiske temaer: Første tema omhandler spørgsmålene om undervisningens hensigt. Andet tema omhandler iagttagelse af elevens læring. Tredje tema omhandler det, vi med afsæt i systemteorien vil kalde andenordensundervisning eller undervisning om undervisning og læring.
Dannende undervisning - en begrebsafklaring
Authors: Graf Stefan Ting
Published: August 2017

Denne begrebsartikel søger at bestemme fænomenet undervisning, identificere didaktiske opgaver og udvikle en taksonomi for dannende undervisning. For at bidrage med en ny tilgang introduceres til Sünkels fænomenologisk funderede undervisningsbegreb. Dette synes dog at overse indholdsbegrebets dobbelthed, som der plæderes for ved hjælp af Pranges pædagogiske pegehandling. Det er imidlertid ikke kun læreren, der peger, men også den lærende. Gennem en ny model for didaktikkens indre struktur identificeres de centrale analytiske momenter for undervisning. I kontrast til kendte angelsaksiske taksonomier udvikles til sidst et bud på en deskriptiv taksonomi for dannende undervisning. Den trækker på Klafkis elementarteori og Wagenscheins bud på videnstrin for dannende faglighed.
Quid estClea helena?Evidence for a previously unrecognized radiation of assassin snails (Gastropoda: Buccinoidea: Nassariidae)
Authors: Strong Ellen E. , Galindo Lee Ann , Kantor Yuri I.
Published: August 2017

The genusCleafrom SE Asia is from one of only two unrelated families among the megadiverse predatory marine Neogastropoda to have successfully conquered continental waters. While little is known about their anatomy, life history and ecology, interest has grown exponentially in recent years owing to their increasing popularity as aquarium pets. However, the systematic affinities of the genus and the validity of the included species have not been robustly explored. Differences in shell, operculum and radula characters support separation ofCleaas presently defined into two distinct genera:Clea, for the type speciesClea nigricansand its allies, andAnentomeforClea helenaand allies. A five-gene mitochondrial (COI, 16S, 12S) and nuclear (H3, 28S) gene dataset confirms the placement ofAnentomeas a somewhat isolated offshoot of the family Nassariidae and sister to the estuarineNassodonta. Anatomical data corroborate this grouping and, in conjunction with their phylogenetic placement, support their recognition as a new subfamily, the Anentominae. The assassin snailAnentome helena, a popular import through the aquarium trade so named for their voracious appetite for other snails, is found to comprise a complex of at least four species. None of these likely represents trueAnentome helenadescribed from Java, including a specimen purchased through the aquarium trade under this name in the US and one that was recently found introduced in Singapore, both of which were supported as conspecific with a species from Thailand. The introduction ofAnentome“helena” through the aquarium trade constitutes a significant threat to native aquatic snail faunas which are often already highly imperiled. Comprehensive systematic revision of this previously unrecognized species complex is urgently needed to facilitate communication and manage this emerging threat.