ПРОБЛЕМИ ГЕНДЕРНОЇ ДИСКРИМІНАЦІЇ В КОНТЕКСТІ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ СОЦІАЛЬНОЇ БЕЗПЕКИ ПРАЦІВНИЦЬ КРИТИЧНОЇ ІНФРАСТРУКТУРИ УКРАЇНИ
Authors: Лубінець Д.В. 
Published: June 2024

Стаття присвячена з’ясуванню переліку загальних проблемних питань забезпечення станусоціальної безпеки працівниць критичної інфраструктури України. Насамперед встановлюється, щопрацівниці у системі критичної інфраструктури, як і решта працюючих жінок, знаходяться в зоні ризикустати жертвами дискримінаційного відношення, яке може виявлятися в гендерному насильстві якпсихологічного, так і фізичного характеру. Відповідна проблема є спільною для всіх працюючих жінок і необмежується лише роботою на підприємствах, які належать до критичної інфраструктури, а тому їїрішення має мати комплексний характер. Ця проблема, що може виражатись у сексуальних домаганняхта інших типах гендерного насильства, є наслідком нормалізації ґендерних стереотипів (упереджень), атому запобігання такій практиці насамперед має ґрунтуватися на протидії ґендерній дискримінації наробочому місці у цілому. Окремою проблемою працівниць системи критичної інфраструктури є те, що вцій системі професії, галузі та ін. часто диференціюються на гендерній стереотипній логіці, яка полягаєу гендерному стереотипному поділі робіт (професій та ін.) на «чоловічі» та «жіночі». Ігнорування цьогопроблемного питання створює умови для появи низки інших проблем, які шкодять соціальній безпеціпрацівниць. Перша – потенційно кваліфіковані кадри не будуть залучені до ключових сфер виробництвата надання послуг, що знижує широту доступних (на ринку праці в цілому та системі критичноїінфраструктури, зокрема) навичок та досвіду в критичних галузях інфраструктури. Друга – працівники,які опинилися в професіях, де вони відчувають дискримінацію або недооцінку їх професійних таособистісних якостей через усталені гендерні стереотипи у сфері праці та зайнятості, закономірнимчином можуть відчувати низький рівень задоволеності працею, що знижує їхню (і також загальну)продуктивність і мотивацію далі належним чином виконувати свої трудові функції. Третя – такий підхідзбільшує ймовірність посилення соціальної напруги та конфліктності на робочому місці, що додатковошкодитиме здоровому психологічному клімату на робочому місці та належній взаємодії міжпрацівниками об'єкта критичної інфраструктури. Четверта – жінки, які працюють у переважно«чоловічих» професіях, можуть зіткнутися із соціальною ізоляцією та недостатньою підтримкою з бокуколег, що збільшує їхню соціальну вразливість на робочому місці. П’ята – гендерні стереотипи можутьобмежувати доступ жінок до навчання, підвищення кваліфікації та кар'єрного зростання в системікритичної інфраструктури, що знижує їх трудовий потенціал та можливості для професійногорозвитку. Шоста – жінки, обмежені у виборі професій, часто змушені опинятися в ситуаціях, за яких вони займатимуть менш оплачувані та менш соціально захищені посади, що збільшує їхню економічну вразливість, що особливо соціально небезпечно у випадках економічної нестабільності або в період проживання особистих криз. У висновках статті узагальнюються результати проведеної наукової розвідки.
Ключові слова: гендерна дискримінація, гендерна рівність, права жінок, працівниці, соціальна безпека, соціальна держава, соціальний захист, соціальні права.