АНАЛІЗ АГРОМЕТЕОРОЛОГІЧНИХ УМОВ ВЕГЕТАЦІЙНОГО ПЕРІОДУ ПШЕНИЦІ ОЗИМОЇ НА ТЕРИТОРІЇ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Authors: КИРНАСІВСЬКА Н.В. , НІКІТІН П.С. , КИРНАСІВСЬКИЙ О.О. 
Published: February 2024

Мета. Проаналізувати агрометеорологічні умови вегетаційних періодів пшениці озимої на території Вінницької області в період 2016–2019 рр. Методи. Теоретичні дослідження роботи ґрунтуються на класичних методах наукового пізнання: аналіз інформації, синтез, аналогія та наукове узагальнення літературних джерел; практична частина базується на використані класичних методів агрометеорологічних розрахунків і узагальнень. Результати. Аналіз погодних умов вегетаційних періодів пшениці озимої (вересень-серпень) проаналізовано за 2016–2017 рр.; 2017–2018 рр.; 2018–2019 рр. За зимовий період взято листопад–березень, так як припинення вегетації пшениці озимої в середньобагаторічному припадає на 09.11, а відновлення – на 28.03. Вважається, що з безлічі характеристик погодних умов на ріст, розвиток та врожайність культурних рослин впливають насамперед умови тепло- та вологозабезпеченості, а саме температура повітря та кількість опадів. Проаналізувавши зазначені роки, встановлено, що середня температура за вегетаційний період у 2016–2017 роках перевищувала на 0,9 ºС середньобагаторічний показник, а опади складали 88 % норми. В 2017–2018 році середня температура перевищувала на 1,7 ºС середньобагаторічний показник, а опади складали 106 % норми. У 2018–2019 роках середня температура за період була вищою на 1,3 ºС, а опади складали 90 % норми. Згідно з гідротермічним коефіцієнтом (ГТК) 2016–2017 вегетаційний рік був достатньо вологим (ГТ = 1,5), 2017–2018 – достатньо вологим (ГТК = 1,4), 2018–2019 – нормальним (ГТК = 1,2). Протягом зимівлі небезпечних метеорологічних явищ за досліджувані роки не спостерігалося. Температура ґрунту на глибині залягання вузла кущіння озимої пшениці, яка протягом зими не була нижчою від -6,6°С, що не становило суттєвої загрози для озимих, оскільки навіть для слаборозвинених рослин критична температура вимерзання становить -11,5 ° С. Встановлено, що тривалість холодного періоду найдовша була у 2016–2017 роках, при цьому сума температур нижче 0 ºС найнижча (-324) ºС. Середня висота снігового покриву в середньому склала 8 см, при середній глибині промерзання ґрунту 30 см. У 2017–2018 роках абсолютний мінімум температури повітря був найвищий – (-21,8) ºС. При цьому середня висота снігового покриву склала 8 см, а глибина промерзання ґрунту не перевищувала 28 см. У 2018–2019 роках період перезимівлі відмічається як найтепліший із досліджуваних. Так, абсолютний мінімум температури не перевищував (– 15,7) ºС при температурі самого холодного місяця (-4,8) ºС. Сніг лежав період листопад – січень, найбільша висота снігового покриву складала 19 см. Висновки. Агрометеорологічні умови років досліджень значно відрізнялись за температурним режимом та вологозабезпеченістю як в цілому за вегетаційний період, так і за окремими фазами розвитку пшениці озимої. Загалом динаміка агрометеорологічних показників знаходилась на рівні сереньобагаторічних умов у Вінницькій області та відповідає біологічним вимогам пшениці озимої. Сприятливим у всіх відношеннях є 2018–2019 рік, агрометеорологічні умови якого і призвели до найвищої врожайності за досліджувані роки – 6,79 т/га.