Folia Hungarica 3
Authors: Csepregi Márta , Korhonen Mikko , Balázs János , Szathmári István , Szíj Enikő 
Published: August 2024

Saatteeksi

Helsingin yliopiston Unkarilainen laitos vietti 22.9.1988 60-vuotisjuhlaansa. Unkarin kielen ja kirjallisuuden opetuksella ja tutkimuksellakin on kyllä ollut sijansa Helsingin yliopistossa jo toistasataa vuotta, mutta erityisen merkittävä oli vuosi 1925: silloin yliopiston unkarin lehtoraatti vakinaistettiin. Lehtoraatin yhteyteen muodostui nopeasti, suuren innostuksen, suurten lahjoitusten turvin unkarilainen kirjasto. Ja kuin kehityksen johdonmukaisena seurauksena kuusikymmentä vuotta sitten perustettiin lehtoraatin ja kirjaston tueksi Unkarilainen laitos. Kirjastostaan nykyinenkin laitos on ylpeä. Sen kasvun ja ajantasaisuuden ovat viimeisten kolmen vuosikymmenen ajan taanneet suuressa määrin Unkarin valtion tekemät, Suomen ja Unkarin väliseen kulttuurisopimukseen perustuvat kirjalahjoitukset.

Parhaansa Unkarilainen laitos on kuitenkin aina saanut opettajissaan. Heti ensimmäiset lehtorit Gyula Weöres ja Viljo Tervonen tekivät opetustyönsä ohella ja vuosikymmenet uhrautuvaa työtä tutkijoina ja kääntäjinä, Unkarin kulttuurin hyväksi. Vuonna 1959 aloitetun kulttuurisopimuksen nojalla unkarin lehtorit ovat viimeisten kolmenkymmenen vuoden aikana tulleet suoraan Unkarista. He ovat kaikki tehneet työtä unkarin kielen ja kulttuurin hyväksi paljon yli varsinaisen opetusvelvollisuutensa. Haluaisin tässä mainita erityisesti yhden ensimmäisistä Unkarista saapuneista lehtoreista, Unkarin kulttuuri- ja tiedekeskuksen nykyisen johtajan István Nyirkosin, jonka innostava opetus – ja varmaankin myös hänen uutteruutensa oppimateriaalin valmistajana, jolla hän antoi oivan, ja noudatetun, esimerkin usealle jälkeensä tulleelle lehtorille – moninkertaisti unkarin kielen opiskelijoiden määrän. Hänen jälkeensäkin laitos on saanut Unkarista erinomaisia opettajia. Suurella kiitollisuudella laitoksessa ja sen ulkopuolellakin muistetaan muiden pitkäaikaisten lehtorien László Keresztesin, Tamás Márkin ja Valéria Révayn työtä, ja samanlaiset kiitokset haluamme kohdistaa laitoksen nykyisellekin lehtorille Márta Csepregille. Kaikki he ovat mitä kauneimmalla tavalla edustaneet maataan laitoksessamme ja teh- neet äidinkieltään ja kansansa kulttuuria maassamme tunnetuksi. Laitos on myös voinut jo toistakymmentä vuotta käyttää tuntiopetuksena hyväkseen Helsingissä asuvan Eva Gerevich-Kopteffin äidinkielen ja Unkarin kulttuurihistorian henkevää asiantuntemusta. Laitoksen omasta kasvatista on kehkeytynyt ugrilaisten kielten spesialisti: Ulla-Maija Kulonen on viime vuosina luennoinut laitoksella unkarin kielihistoriaa ugrilaisesta ja suomalais-ugrilaisesta perspektiivistä.

Unkarilaisen laitoksen mahdollisuudet toimia Unkarin kielen ja kulttuurin hyväksi avartuivat suuresti, kun laitos sai Suomen ja Unkarin välisen kulttuurisopimuksen nojalla Unkarin kielen ja kulttuurin vierailevan apulaisprofessorin. Professori István Szathmári Budapestista saapui vuonna 1983 laskemaan lujan pohjan työlle, ja hänen johdollaan muokattiin vuonna 1984 oppiaine Unkarin kieli ja kirjallisuus, joka laajuudeltaan vastaa sivuainekokonaisuutta.

Voimme siis viettää Unkarilaisen laitoksen juhlaa tuntien suurta toiveikkuutta Unkarilaisen laitoksen tulevaisuudesta. Kantakoon sen uskollisten, uhrautuvien opettajien työ edelleen hedelmää Unkarin kielen ja kulttuurin tuntemuksen ja vastaisuudessa tutkimuksenkin voimistumisena.

Juhlapäivänään Unkarilainen laitos järjesti juhlasymposiumin Helsingin yliopiston pienessä juhlasalissa. Sen esitelmöitsijöiksi saatiin kunnioitettuja vieraita – Unkarista professori János Balázs ja apulaisprofessori Enikő Szíj – laitosta edustavien esitelmöitsijöiden, professorien István Szathmárin ja Mikko Korhosen, lisäksi. Kaunista päivää himmensi se, että esitelmöitsijäksi kutsuttu professori Pál Fábián ei sairauden takia sittenkään voinut saapua joukkoomme.

Muistona juhlastaan Unkarilainen laitos julkaisee juhlasymposiumin esitelmät.

Raija Bartens
Unkarilaisen laitoksen esimies