IBS betegek mentális és fizikai tüneteinek befolyásolása vezetett imaginációs technikával
Authors: Varga Zsuzsanna Judit , Nagy Attila Csaba , Molnár Edina 
Published: December 2024

BEVEZETÉS: Az irritábilis bél szindróma (IBS) az emésztési tünetek által meghatározott bél-agy kölcsönhatás egyik leggyakoribb rendellenessége, amely világszerte 10-15 emberből egyet érint. Az IBS előfordulási gyakorisága Magyarországon jelenleg 15-20%, folyamatosan növekvő tendenciával. Ezt a funkcionális bélbetegséget fizikailag visszatérő puffadás, hasi fájdalom és/vagy a székletürítés gyakoriságának, illetve annak állagának megváltozása jellemzi. Tanulmányok szintén igazolják, hogy az IBS-ben szenvedő betegeknél 35%-kal magasabb a szorongás és a depresszió szintje az egészséges kontrollszemélyekhez képest. Ezen túlmenően az alvászavar, mint jellemző stresszor jelenléte is szignifikánsan összefüggésbe hozható az IBS-sel. Számos kutatás támasztja alá, hogy a betegség kezelése során az ideg- és bélrendszert célzó pszichoterápiák, mint például a hipnózis, hosszú távon pozitív hatást gyakorolnak az IBS tüneteire. Jelen vizsgálatunk azt taglalja, hogy az idegrendszerre ható közvetlen szuggesztiókkal, az emésztésre irányuló vezetett imaginációs technikával, milyen szinten lehetünk hatással az IBS-es célcsoport jellemző fizikális és mentális állapotaira, tüneteire. MÓDSZERTAN: Vizsgálatunk felnőtt résztvevői a Facebook-on keresztül történt jelentkezéssel vettek részt a programban. A számukra megküldött kérdőívünk két fő kérdéscsoport köré épült, az egyik a nemzetközileg jegyzett Beck-féle Depressziós Skálán (BDS) mért depressziójuk mértékét vizsgálta, a másik pedig az IBS Róma IV. diagnosztikai kritériumai alapján meghatározott fizikai emésztési tüneteik jelenlétére és súlyosságára vonatkozott. A vizualizációs hanganyag az ausztráliai Monash Egyetem által kifejlesztett NERVA alkalmazás (Mindset Health, NERVA, 2023) hanganyagát alapul véve készült, ezeket a napi 10-13 perces hangfelvételeket a 41 fő bemeneti kérdőívet kitöltőnek küldtük meg hat héten keresztül minden reggel. A hatodik hét végén megküldtük a kitöltőknek a kimeneti státuszfelmérő kérdőívet, melyet 28-an küldtek vissza értékelhető formában. Válaszaikat összesítve statisztikai elemzéseket végeztünk a mentális és fizikai tünetek általános javulásának megállapítása érdekében, és a vezetett imaginációs hanganyag hallgatásának gyakorisága függvényében is. EREDMÉNYEK: Az eredmények összefoglalva azt mutatták, hogy a legjelentősebb javulás a szorongás szintjében következett be, de a hasi fájdalom és a puffadás súlyossága egyaránt csökkent a 28 résztvevőnél. Az alvászavarok szintén jelentős javulást mutattak a kimeneti mérésekben. Azt illetően, hogy a hanganyagok hallgatásának gyakorisága szignifikáns hatással van-e a tünetek javulására, csak a depresszió szintjének javulása esetében találtunk szignifikáns összefüggést. KÖVETKEZTETÉSEK: Elmondhatjuk, hogy a 6 hetes imaginációs hanganyag meghallgatásával számottevően csökkenthető az IBS-ben szenvedők kimutatottan szoros összefüggést mutató depressziója és alvászavara egyaránt, valamint puffadásos, alhasi fájdalommal járó, és szorongásos tüneteik erőssége is. A meghallgatás gyakorisága kapcsán levonható a következtetés, miszerint a vezetett vizualizációs hanganyag legalább naponta történő meghallgatása esetén jelentősebb javulás érhető el a depresszió szintjében, mint azoknál, akik ennél ritkábban hallgatják meg a naponta megküldött hanganyagot.