bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Læring i omstillingenes tid — et teoretisk innspill om arbeidsmiljø og organisasjonslæring
Authors: Enehaug Heidi
Published: October 2018

Denne artikkelen argumenterer for at arven fra sosio-teknisk teori, både den direkte og den indirekte koblingen mellom individ, arbeidsorganisering og produktivitet, er i overensstemmelse med og delvis har påvirket de to ulike, men relaterte, teoretiske fagfelt knyttet til organisering av arbeid-det handlingsorienterte perspektivet innen organisasjonslæring og krav-kontroll-støtte-modellen. I et arbeidsliv preget av økt omstillingstakt er behovet stort for en sammenkobling av innsikter om hvordan belastningsfaktorer i ulike typer arbeid, mestringsmuligheter og læring virker sammen og hvordan man kan legge til rette for læring på organisasjonsnivå. Dette gir nye perspektiver på organisasjonsutvikling og åpner for en utvidet forståelse av hvilke mekanismer som hemmer og fremmer produktiv organisasjonslæring og et godt/helsefremmende psykososialt arbeidsmiljø.
Revitalisering af Socioteknikken — social kapital, samarbejde og sociale relationer
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Socioteknikken har siden 1950'erne dannet rammen om en reformbevægelse med henblik på at skabe 'det gode arbejde'. En reformbevægelse som betoner vigtigheden af og muligheden for at udvikle et arbejdsliv der skaber både produktivitet og trivsel. Dette temanummer beskæftiger sig med nye udviklinger indenfor socioteknikken. S ocioteknikken har gennemgået en lang udviklingsproces siden 1950'erne. Det oprindelige fokus var som navnet antyder, at skabe et godt samspil mellem virksomhedens sociale og tekniske system. Men i Nor-den fik især Thorsrud og Emerys jobpsykologiske krav-som blandt andet vægter udvikling, indflydelse, mening og læring i arbejdet-stor indflydelse på det skandinaviske arbejdslivs udvikling. De dannede grundlaget for nye forestillinger om design af både jobs og organisationer. Denne forståelse var også et af de vigtigste grundlag for Karaseks Krav-Kontrol model, som siden 1980'erne har dannet den forståelsesmæssige ramme for arbejdet for at forbedre det psykiske arbejdsmiljø (se også Hvidet al. 2010; Hasle og Sørensen 2013). Disse krav udgjorde også et vigtigt grundlag for nye paragdigmer for arbejdet formuleret først som 'det gode arbejde' (Hvid 1991) og efterfølgende som 'det udviklende arbejde' (Hvid & Møller 1998). I de senere år er der gjort mange bestræbelser på teoretisk at forny socio-teknikken og Krav-Kontrol modellen. Dette må ses i lyset af udviklingen i det moderne arbejde, hvor de sociale relationer i høj grad er under opbrud og samtidig kommer til at betyde stadig mere for udførelsen af arbejdet. For eksempel ledes der i højere grad igennem selvledelse og selvansvarliggørelse, ligesom der med øget kundeorientering, virtualisering og nedbrydning af virksomhedens grænser ses en udvikling mod mere komplekse sociale relationer, hvor den enkelte i stadig højere grad skal udøve sit arbejde gennem relationer med andre mennesker, og i stadig mindre grad kan nøjes med blot at udføre de opgaver som bliver tildelt af ledelsen. Det har blandt andet resulteret i et øget fokus på betydningen af sociale relationer på arbejdspladsen for arbejdsmiljø, trivsel og opgaveløsning. Det kommer fx til udtryk i nye koncepter såsom social kapital og relationel koordinering (Kristensen et al. 2013; Hasle et al. 2010; Olesen et al. 2008; Gittel 2009). Men også i forskellige forsøg på at videreudvikle Krav-Kontrol modellen så den i højere grad inddrager de sociale relationer i arbejdet (se fx Hvid 2010). De to begreber har forskellige rødder og udspringer af forskellige erkendelsesinteresser. Mens social kapital primært henter inspiration fra Robert Putnams ideer om fælles normer og sociale netværk som en ressource på (lokal)samfundsniveau, er Jody Gitells begreb om relationel koordinering ud-
Social dumping — et særligt problem for byggebranchen?
Authors: Grillis Anna-Natalia , Dyreborg Johnny
Published: October 2018

Bygge-og anlægsbranchen er ofte identificeret som særligt sårbar over for social dumping. Job i byggesektoren i Danmark falder i stigende grad til udlændinge, og disse udlændinge er overrepræsenterede i ulykkesstatistikken. Det overordnede formål med denne artikel er at afklare begrebet social dumping som udgangspunkt for en diskussion af de problemer, der er med social dumping i bygge- og anlægsbranchen. Artiklen konkluderer, at social dumping kan afgrænses som fænomen ved at fokusere på de underliggende mekanismer, og at social dumping især sætter lønreguleringen i Danmark under pres. arbejdstilsynets særlige social dumping-indsats kan først og fremmest begrænse konsekvenserne af social dumping, men kun i mindre grad berøre de underliggende mekanismer.
Universitetslärares nya sociala villkor på svensk arbetsmarknad
Authors: Friberg Torbjørn
Published: October 2018

I ett globalt sammanhang betraktas den h øgre utbildningen som en självklar del av den nya politiska ekonomin. Forskare benämner detta fenomen i termer av 'akademisk kapitalism'. På den europeiska kontinenten har policymakare reagerat på dessa processer genom att standardisera och nivellera den h øgre utbildningen; det man idag kallar Bolognaprocessen. I kombination med dessa processer finner vi spridningen av New Public Management principerna som ligger till grund f ør att offentliga myndigheter marknadsorienteras. Därtill ser vi idag hur det h øgre utbildningssystemet tvingas in i den nya europeiska innovationspolitiken, vilken befrämjar tätt samarbete och samverkan med stat och industri. Inte sällan tar detta sig uttryck i krav på att utbilda alltfler entrepren ører i syfte att främja social och ekonomisk regional tillväxt. I betraktelsen av obligatorisk h øgskolepedagogik, som ett deleuzianskt-inspirerat 'uttryck' f ør ovanstående ekonomiska och politiska processer, s øker jag f ørstå produktionen av nya sociala f ørväntningar. Detta i syfte att bättre f ørstå universitetslärarnas nya sociala villkor på svensk arbetsmarknad.
Praksisteori og arbejdslivsforskning
Authors: Buch Anders
Published: October 2018

Praksisteori er en lang og bred human- og socialvidenskabelig tradition, der forsøger at forstå mennesker, arbejde og samfund med udgangspunkt i aktivitet og handling. I denne artikel gøres der rede for praksisteoriens grundlæggende antagelser og begreber. Artiklen fokuserer på, hvordan nyere praksisteori – her Theodore Schatzkis teori om socialt liv – udvikler begreber til at forstå, hvordan det sociale liv er organiseret gennem praksisser, og hvordan normativitet i praksisser bidrager til at bestemme handlinger. Der argumenteres for, at den praksisteoretiske tilgang kan tilbyde arbejdslivsforskningen begreber, der muliggør et systematisk og reflekteret studium af arbejdslivet som bundter af praksisser.
EU-direktiver på det danske arbejdsmarked - en hund i et spil kegler?
Authors: Knudsen Herman , Lind Jens
Published: October 2018

Aktørerne på det danske arbejdsmarked har været stærkt optaget af at forhindre, at EU-direktiver kommer til at medføre forandringer af den måde, hvorpå arbejdsmarkedsforhold traditionelt reguleres i Danmark. Den danske indsats over for EU-direktiver har i høj grad været centreret om et "forsvar for den danske model". I denne artikel problematiseres specielt fagbevægelsens medvirken i denne politik.
Mod "conducive" produktion: bredere roller for psykologer og sociologer
Authors: Karasek Robert
Published: October 2018

Forfatteren introducerer et nyt arbejdsbegreb for markedsøkonomier: "Conducive Work"3, som i langt højere grad end den klassiske vareproduktion åbner mulighed for design af sunde, aktive og udviklende job. "Conducive Work" stiller nye krav til økonomisk tænkning og øget anvendelse af psykologisk og sociologisk viden i arbejdsorganisationen.
Tidsskrift for Arbejdsliv er nu en realitet
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Det udspringer af det landsdækkende netværk Center for Studier i arbejdsliv (CSA) og ligger i forlængelse af det nyhedsbrev, CSA har udgivet siden 1994. Lanceringen af tidsskriftet er baseret på et økonomisk tilskud fra arbejdsministeriet samt et grundigt forberedelsesarbejde, som har stået på i de sidste to år. Hvad skal vi medet nyt tidsskrift i en verden, der i forvejen er fuld af tidsskrifter? Og hvad skal vi medet dansksproget tidsskrift i en tid, hvor forskerne gang på gang får at vide, at forskningen skal internationaliseres, og at publicering i udenlandske tidsskrifter er det, der for alvor tæller? Til trods for, at arbejdsliv, arbejdsmiljø og arbejdsmarked er områder, som hastigt forandres, hyppigt debatteres i offentligheden, og i stigende grad udforskes, har der i Danmark hidtil ikke eksisteret et samlet og samlende forum for formidling og debat af forskningsresultater inden for dette område. Tidsskrift for Arbejdsliv har til formål at udfylde dette hul. Behovet er der-ikke blot hos forskerne, men også hos praktikere, organisationsfolk, politikere, undervisere og studerende. Vi vil lave et tidsskrift, der formidler forskning og faglig debat, og som gør det på en måde, så det vedkommer alle, der er interesseret i forandringerne i arbejdslivet og på arbejdsmarkedet. Nogle tendenser på det danske arbejdsmarked kan genfindes som globale. Andre er imidlertid snævert knyttet til særlige danske institutioner, traditioner og reguleringsformer. Derfor er der ved siden af et internationalt engagement behov for en styrket dansk offentlighed omkring arbejdslivet. Det er vigtigt, at forskning, som i hovedsagen refererer til specifikke danske forhold, også formidles på dansk, til en dansk kreds af aktører. arbejdslivsforskning er knyttet til tid, sted og menneskelige handlinger på en måde, som fx teoretisk fysik ikke er. Derfor et dansksproget tidsskrift. Formidling af ny viden og kritisk debat er tidsskriftets hovedformål. Men det er også et formål at sikre bredden i denne formidling og debat. Vi inviterer bidrag om arbejdsliv, arbejdsmiljø og arbejdsmarked, uanset hvilken videnskabelig disciplin eller skole, de kommer fra. Og vi opfordrer til debat mellem forskere og praktikere på tværs af de forskellige miljøer og praksisfelter. Håbet er, at vi derigennem kan nærme os en dybere og mere tværvidenskabelig indsigt i forholdene. For at realisere disse mål har vi valgt følgende gennemgående struktur for hele tidsskriftet: Hovedindholdet i hvert nummer er fire eller fem faglige artikler, der formidler konkrete forskningsresultater eller andre former for forskningsbaseret er-
Forestillinger om ungdom og (u)modenhed i et maskulint praksisfællesskab
Authors: Kyed Morten
Published: October 2018

I denne artikel undersøges symbolske forskelle mellem generationer i ambulancetjenesten. Ambulancetjenesten er et stærkt mandedomineret fag (Larsen m.fl. 2016), omgivet af mange traditionelle maskuline symboler (heroiske handlinger, autoritet, store larmende biler osv.). Men det er også et fag, som de seneste fem-syv år er skiftet fra primært at rekruttere elever med en forudgående militær- og håndværksmæssig baggrund til at prioritere unge med studentereksamen samt omsorgsfaglig erfaring (Kyed 2016). Dette skifte i rekrutteringsmønstret betyder bl.a., at de nye elever har en anderledes kønnet habitus end de ældre reddere. Formålet med denne artikel er at belyse, hvordan erfarne mandlige ambulancereddere fortolker og positionerer sig i relation til deres yngre og mere uerfarne kolleger.
Makt og kjønn i det nye arbeidslivet
Authors: Kvande Elin
Published: October 2018

I denne artikel vil jeg belyse det som er blitt kalt et norsk paradox, nemlig at vi finner færre kvinner i ledende stillinger i næringslivet når vi sammenligner oss med lande som Storbritannia og USA, på tross av at vi har høyere andel kvinner i næringslivet generelt og på toppnivå i politikken. Jeg skal ikke gi det endelige svaret på dette problemkomplekset, men jeg vil diskutere dette ved å ta utgangspunkt i to tema: for det første det som har vært det siste årets store debatt tema, nemlig spørgsmålet om foreldres behov for tid. Og for det andre, det som jeg ser som sentrale utviklingstrekk i arbeidslivet både i Norge og ellers. Det er kanskje unødvendig å si at jeg ser sterke sammenhenge mellom disse to.
Etnisk diskrimination, ligestilling og integration på arbejdsmarkedet
Authors: Larsen Alex
Published: October 2018

De etniske minoriteter har en højere ledighed end den øvrige befolkning. Forskerne er enige om, at dette til en vis grad skyldes etnisk betinget diskrimination. Artiklen forsøger at indkredse denne diskrimination, dens former og årsager samt hvad man kan gøre for at afskaffe den. Det er et udgangspunkt for artiklens diskussion, at hvis man undgår diskrimination samt opnår ligebehandling og reel ligestilling på arbejdsmarkedet, er dette et stort skridt i retning af de etniske minoritetsgruppers integration på arbejdsmarkedet, hvilket vil være stærkt fremmende for yderligere integration både på arbejdsmarkedet og i resten af samfundslivet.
Demokrati på arbejdspladsen — hvorfra og hvorhen?
Authors: Knudsen Herman
Published: October 2018

Denne artikel søger at give en oversigt over temaet demokrati på arbejdspladsen: dets begrundelse, former, udvikling og tilknytning til aktørinteresser på arbejdsmarkedet. Ud fra eksisterende forskning afdækkes udviklingspotentialer, og disse diskuteres i lyset af nogle nyere tendenser på arbejdsmarkedet: individualisering, større vægt på de menneskelige ressourcer, segmentering og globalisering.
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Dette nummer spænder vidt; fra roller i hjemmehjælpen, over individuelle lønformer i det offentlige, til arbejdsmarkedspolitikken i Storbritannien; fra demokrati på arbejdspladsen, over læring, til en kommentar om miljøledelse som social aktivitet.
Aktivering i Danmark — effektmålinger
Authors: Hansen Henning
Published: October 2018

Artiklen præsenterer en række målinger af effekterne af aktiveringsforanstaltninger, dels på de aktiveredes senere beskæftigelsessituation og dels på deres oplevelse af livskvalitet. Ligeledes diskuteres de metodiske vanskeligheder ved specielt målinger af beskæftigelseseffekten.
Udviklingen i den skandinaviske arbejdslivstradition— nogle eftertanker
Authors: Nielsen Klaus T.
Published: October 2018

Forskningsprogrammet 'arbejdsmiljø & Teknologisk udvikling' (AM&Tek), som en række bidrag i dette temanummer af Tidsskrift for Arbejdsliv har afsæt i, udspringer på den ene side af en pragmatisk interesse for, hvordan det skulle kunne være muligt at integrere arbejdsmiljøhensyn i udviklingen, planlægningen og implementeringen af den teknologi, der anvendes på folks arbejdspladser. Denne pragmatiske interesse er på ingen måde ny, men det er ligesom, det ikke rigtig vil lykkes at etablere strategier, der formår at integrere arbejdsmiljøhensynet i den teknologiske udvikling (Langaa Jensen 1999, Nielsen 2000). På den anden side udspringer forskningsprogrammet af en mere akademisk interesse i at reformulere forståelsen af relationerne mellem teknologi og arbejdsforhold; de etablerede forståelser forekommer utilstrækkelige, både i teoretisk forstand og som løftestænger for arbejdsmiljøforbedrende strategier (Clausen et al 1997). I forlængelse heraf søger jeg i nærværende artikel at udvikle en forståelse af de dele af den skandinaviske arbejdslivstradition som AM&Tek— mere eller mindre eksplicit-har taget afsæt i. Og jeg søger at relatere AM&Tek's teoretiske positioner til denne tradition.
Handlingsplansamtaler-en hån mod de arbejdsløse eller konstruktivt samspil med systemet?
Authors: Olesen Søren Peter
Published: October 2018

Individuelle planer om aktivering og social integration er af voksende samfundsmæssig betydning. Handlingsplansamtaler og andre møder i den offentlige sektors frontlinie er komplekse og flertydige fænomener, som kun i ringe omfang er udforsket. Sprog, magt og professionelle vejledningsmetoder spiller afgørende ind på mødernes forløb. Spørgsmålet er blandt andet, om aktiveringspolitikken tager højde for de forudsætninger, som frontliniemedarbejdere og arbejdsløse repræsenterer.
Kunnskapsarbeidere i dot.com-økonomien
Authors: Rasmussen Bente , Johansen Birgitte
Published: October 2018

Ledelseslitteraturen og media snakker om et nytt arbeidsliv og en ny type kunnskapsarbeidere som sies bare å være lojale mot sin egen CV og mer opptatt av sin personlige karriere enn av bedriftens ve og vel. Ved hjelp av data fra en studie av web-designere i reklamebransjen og en ung bedrift som leverer web-baserte databasesystemer på nettet, vil vi argumentere for at det 'nye' arbeidslivet og kunnskapsarbeiderne kan forstås med våre 'gamle' begreper. Selv om de nye kunnskapsarbeiderne er motivert av sin faglige interesse og synes at arbeidet er både meningsfylt og interessant, er de ekstremt lange arbeidsdagene først og fremst et resultat av det økonomiske presset som nyetablerte bedrifter i disse bransjene opplever.
Guldgruben der forsvandt
Authors: Larsen Christian Albrekt
Published: October 2018

En 'bottom up'-analyse af ældre langtidslediges tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet under højkonjunkturen fra 1994 til 1999. Det har længe været en almindelig antagelse, at den øgede tilbagetrækning af ældre op gennem 1990'erne skyldes, at (for) gunstige tilbagetrækningsordninger som overgangsydelse og efterløn så at sige har 'trukket' de ældre ud af arbejdsmarkedet. Spørgeskemaundersøgelser foretaget i 1994 og i 1999 med den samme gruppe af ældre ledige viser imidlertid, at de ældre i højere grad har følt sig 'skubbet ud' af arbejdsmarkedet. Deres alder synes i sig selv at have været en barriere for integration på arbejdsmarkedet. På heraf konkluderer artiklen, at muligheden for overgangsydelse eller efterløn nok kan ses som en medvirkende, men ikke som en tilstrækkelig forklaring på den massive tilbagetrækning blandt ældre ledige.
Introduktion til Gerontologisk Institut
Authors: Wégens Jesper
Published: October 2018

Forskning i ældres forhold på arbejdsmarkedet udføres spredt ved mange institutter. Her en præsentation af et af disse steder.
Årsager og effekter af den tidlige tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet
Authors: Jensen Per H. , Kjeldgaard Torben
Published: October 2018

På grundlag af et omfattende survey-materiale analyserer denne artikel den tidlige tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, der i Danmark tager form af førtidspension, overgangsydelse og efterløn. Ambitionen er at kortlægge de samfundsmæssige struktureringsmekanismer bag og effekterne af den tidlige tilbagetrækning ved hjælp af korrespondanceanalytiske teknikker. I den vestlige verden betragtes befolkningens demografiske aldring og den voksende forsørgerbyrde som en af de største udfordringer for velfærdsstaten (se feks. OECD 1996a, 1996b). Det stigende udgiftstryk følger dog ikke alene af de demografiske forandringer. I tillæg er de sociale udgifter stigende, fordi stadigt flere ældre forlader arbejdsmarkedet, inden de når pensionsalderen. Derfor har et generelt træk i de vesteuropæiske velfærdsstater i de seneste 5-10 år været, at man har søgt at øge andelen af ældre mennesker i arbejdsstyrken, dvs. man har søgt at erstatte 'tidlig tilbagetrækning' med 'sen tilbagetrækning' fra arbejdsmarkedet (Vroom og Guillemard 2002). Først og fremmest har man søgt at opnå dette ved at forringe tilbagetrækningsordningernes generøsitet og kvalitet. Spørgsmålet er dog, om den stærke fokus på de velfærdsstatslige tilbagetrækningsordninger er i samklang med de faktiske årsager til den 'tidlige tilbagetrækning' fra arbejdsmarkedet. I debatten er man således tilbøjelig til at overse, at den tidlige tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet kan forklares med forskellige modeller. Overordnet kan der således foretages en distinktion mellem push-, pull- og jump-forklaringer. Push-forklaringer betoner, hvorledes arbejdsmarkedets udstødningsmekanismer rammer de svageste (dårligt helbred) og de mindst kvalificerede indenfor arbejdsstyrken; dvs. at 'tidlig tilbagetrækning' tolkes som noget uønsket og påtvunget, der giver anledning til marginalisering, ekskludering og/eller manglende velfærd. I pull-forklaringer, der har været meget dominerende i debatten, analyseres tilbagetrækningsordningerne som incitamentsstrukturer, og tilbagetrækningen som incitamentsvirkninger, dvs. tilbagetrækningen skyldes, at tilbagetrækningsordningerne har en kvalitet og generøsitet, der gør, at det for den ældre lønmodtager bedre kan betale sig at forlade arbejdsmarkedet end at arbejde. Jump-for-
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Hvert andet nummer af Tidsskrift for AR-BEJDSliv er et tema-nummer og hvert andet er, som dette, et blandet nummer. Herved sikrer vi, at tidsskriftet i nogle numre kan fokusere på bestemte temaer, som vi finder er vigtige, og at vi i øvrige numre kan være åbne for den store bredde og variation, der findes indenfor arbejdslivsforskningen og i den tilhørende debat. Dette nummer viser, at bredden ikke kun gælder det tematiske indhold, men også bidragenes karakter. Her er tre af de tungere og længere artikler af forskere, men også to kronikker, en debatartikel, nyheder og et referat af redaktionens årlige møde med redaktionspanelet. Dertil kommer også en række anmeldelser. Dette nummer indeholder et norsk bidrag ligesom første nummer af tidsskriftet i år, der havde flere skandinaviske artikler. Denne praksis kunne give anledning til at overveje muligheden for at gøre tidsskriftet til et egentligt nordisk eller skandinavisk Tidsskrift for Arbejdsliv. Det kunne sikre tidsskriftet et bredere grundlag både hvad angår indhold og læsere, samt give en mere levende udveksling af viden og erfaringer mellem såvel de enkeltes landes forskere og praktikere som mellem de nordiske lande generelt. Som Preben Lindøes artikel heri viser, er der mange fælles træk i de nordiske landes regulering af feks. arbejdsmiljøet, og man kan i den forbindelse tale om en nordisk model. Det betyder, at mange af de erfaringer, der gøres i ét land, let kan forstås og inddrages i andre nordiske lande. Redaktionens holdning er dog, at et fælles nordisk tidsskrift ikke kan træde i stedet for det, du har i hånden. Det ville få en helt anden karakter end det nuværende og ville blandt andet skabe større afstand mellem de forskere, som overvejende skriver i det, og mange af de praktikere, som læser det. Den afstand vil vi hellere gøre mindre. Både de sproglige forskelle og forskellene i nationale kontekster udgør barrierer for formidling af forskning. De kommer oveni de sproglige og kulturelle barrierer, som i forvejen findes mellem arbejdslivets forskere og praktikere. Derfor vil vi fastholde tidsskriftet som et dansk forum for formidling og debat om arbejdsliv, men fortsætte med også at bringe artikler fra Norden eller det øvrige Europa, når vi finder noget vigtigt og interessant. Samtidig vil vi fremhæve, at tidsskriftets forfattere generelt er meget velorienterede om både den nordiske og den øvrige internationale forskning og diskussion inden for de felter, som de beskæftiger sig med. Det gælder selvom artiklerne handler om danske forhold. En indikation herpå er for eksempel Finn Wiedemanns artikel i dette nummer, hvor flertallet af referencer er udenlandske, selvom artiklen handler om danske læreres arbejdsforhold. Nummeret her består som nævnt af tre teoretiske artikler. For det første Finn Wiedemanns artikel, der tager tråden op fra andet nummer af tidsskriftet i år, der handlede om vilkårene i det moderne vidensarbejde. Lærergerningen har mange år på bagen, og
Håndtering av usikkerhet i en global verden — å tenke lokalt som en overlevelsesstrategi
Authors: Dahl-Jørgensen Carla , Dahl-Jørgensen Carla
Published: October 2018

I denne artikkelen vil jeg fokusere på hvordan subjektive holdninger til og tolkninger av globalisering kom til uttrykk blant ansatte og ledere i enkelte norske globale selskaper. Et sentralt spørsmål er hvilke konsekvenser ledere og ansatte, som viktige aktører, anser at globalisering har for dem, og hvilke strategier de derfor velger for 'å overleve'. Et av pointerne mine er at ledere og ansatte snakker om og forholder seg til usikkerheter eller utfordringer knyttet til globalisering på ulike måter. Imidlertid vil jeg hevde at utgangspunktet for begge parter er den 'lokale' og symbolske meningen som de knytter til det lo-kale og kjente i møtet med det ukjente og usikre. Denne empiriske gjennomgangen bidrar til en forståelse av hvordan globalisering som fenomen ser ut til å bevirke både ensartede og ikke ensartede prosesser.
Den permanente mangel på stabilitet— nye betingelser for demokratisering af arbejdspladsen
Authors: Nielsen Kurt Aagaard
Published: October 2018

Hovedinteressen i globaliserings-diskussionen har drejet sig om konsekvensvurderinger af den stigende løsrivelse af arbejdet fra en national kontekst, og der har været set både på positive og negative sider af den globale afhængighed. I denne artikel argumenteres for, at det er selve globaliseringsdynamikken som hastighed eller som mangel på stabilitet og tidshorisont, der er problemet. Forfatteren drøfter denne hypotese i lyset af nogle teoretiske tilgange til globalisering af arbejdsliv. Hypotesen understøttes af dele af de generelle sociologiske globaliseringsteorier (Castells, Beck, Baumann), hvorimod den hidtidige empiriske forskning i globalisering mangler en egentlig fokusering på selve globaliseringsprocessens dynamik og fænomenologi.
Ikke én, men mange globaliseringer
Authors: Gravesen Bent , Gravesen Bent
Published: October 2018

Der findes ikke én globalisering, men mange. Internationaliseringen skaber en ny indre modsætning i kapitalismen mellem på den ene side kapitalens øgede frigørelse fra det lokale og på den anden side kapitalens tiltagende binding til lokalt forankrede kompetencer hos bla. medarbejderne. Globaliseringens nye vilkår har på én gang nødvendiggjort og muliggjort en ny mere konkret og reflekteret solidaritet. Der er tale om et konkret lokalt, nationalt og klassemæssigt funderet forsvar mod kapitalens flugt fra det lokale, som for at lykkes kræver international solidaritet og fælles kamp.
Dilemmaer knyttet til medarbejderdeltagelse i "partnerskaber"
Authors: Hvid Helge
Published: October 2018

Partnerskab, som i Danmark bla. er forsøgt udfoldet under overskriften 'Det udviklende arbejde', er ifølge både danske og udenlandske undersøgelser en udviklingsvej, der betaler sig både for virksomhederne og for medarbejderne. Alligevel spreder partnerskaberne sig kun langsomt. I artiklen undersøges dilemmaer i gennemførelse af partnerskaber gennem en tværgående analyse af 18 virksomheder, hvoraf de 12 har forsøgt sig aktivt med udvikling af et partnerskab. Undersøgelsen viser, at udvikling af partnerskaber er fyldt med dilemmaer. En succesfuld udfoldelse af partnerskaber fordrer at agenterne på virksomhederne er i stand til at arbejde med dilemmaer, og at den omliggende regulering stimulerer til overvindelse af partnerskabets dilemmaer.
Involvering og participation i lærende organisationer
Authors: Nielsen Peter
Published: October 2018

Op gennem 1990'erne og på denne side af årtusindskiftet har der været en voksende opmærksomhed på virksomheders innovationsevne. Det er i reglen produkt- eller serviceinnovationen, som er genstand for størst opmærksomhed. Men produkt- eller servicefornyelse er udtryk for en læringsproces i virksomheden, der involverer virksomhedens medarbejdergrupper på forskellig måde. I denne artikel afdækkes de specifikke organisatoriske karakteristika, der fremmer virksomhedernes evne til produktog serviceinnovation, og betydningen af medarbejdernes involvering og participation ved opbygning af lærende organisationer undersøges. Spørgsmålet er, om der kan afdækkes nye virksomhedsbaserede regimer for samarbejde i forbindelse med udvikling af de lærende organisationer. Analysen bygger på en omfattende spørgeskemaundersøgelse af virksomheder i den private sektor.
Virksomhederne i arbejdsmarkedspolitikken
Authors: Bredgaard Thomas
Published: October 2018

arbejdsmarkedsreformen Flere i arbejde fra 2002 indebærer på en række områder skelsættende nybrud i arbejdsmarkedspolitikken, dog ikke hvad angår virksomhedernes rolle heri. Reformens indholdsmæssige elementer er derimod fokuseret på udbyderne af arbejdskraft, dvs. ledige og beskæftigede. Det er imidlertid en væsentlig betingelse for reformens succes, at virksomhederne dels fastholder personer i risiko for udstødelse, dels integrerer personer, som allerede er udstødt fra arbejdsmarkedet. Artiklen analyserer den politiske udviklingshistorie på området og behandler på baggrund heraf spørgsmålet om, hvordan et mere rummeligt arbejdsmarked kan frembringes, samt hvordan virksomhederne kan påvirkes til at påtage sig et større socialt ansvar.
Regeringens beskæftigelsespolitik — en økonomisk-politisk kommentar til Flere i arbejde
Authors: Hansen Henning , Lind Jens , Møller Iver Hornemann
Published: October 2018

I artiklen vurderes og kommenteres Flere i arbejde set i en sammenhæng med de øvrige elementer i regeringens beskæftigelsespolitik, herunder strukturreformen, og artiklen konkluderer, at reformen indeholder en række traditionelle elementer, som blot er fortsættelsen af tidligere regeringers reguleringer, men på visse punkter har regeringen også indført en politik med stærke liberalistiske overtoner, som kan få vidtrækkende konsekvenser for reguleringen af arbejdsmarkedet i Danmark.
Medarbejdervalgte bestyrelsesmedlemmer i
Authors: Rose Caspar
Published: October 2018

danske virksomheder — Konsekvenser for corporate governance og stakeholder teori I diskussionen af god corporate governance diskuteres, om ledelsen udelukkende bør maksimere aktionærernes økonomiske afkast, eller alternativt også varetage hensynet til andre interessenter, også benævnt stakeholders. Artiklen beskriver hovedresultaterne i en ny empirisk analyse, som belyser i hvor høj grad de medarbejdervalgte bestyrelsesmedlemmer vægter forskellige stakeholder hensyn i forhold til bestyrelsen som sådan. Det vises, at de medarbejdervalgte selv mener, at de vægter hensynet til lokalsamfundet og miljøet signifikant højere end bestyrelsen som sådan. Der argumenteres med, at de medarbejdervalgte udgør en sund modvægt mod en for snæver fokusering på ejernes interesser, også betegnet shareholder value.
Fra en konfliktkultur til udvikling i fællesskab — social kapital i danske slagterier
Authors: Hasle Peter , Møller Niels
Published: October 2018

De danske slagterier er kendt for et konfliktpræget forhold mellem ledelse og medarbejdere som bla. fører til hyppige strejker sammenlignet med resten af arbejdsmarkedet. Der er en mistillid mellem stærke parter, som gennemsyrer de daglige sociale relationer på arbejdspladsen. Samtidig er der et stærkt og legitimt arbejdsmarkedspolitisk system i branchen. Det viser sig imidlertid, at enkelte slagterier har væsentligt færre strejker og samtidig lavere sygefravær og lavere personaleomsætning end andre slagterier. En undersøgelse af forholdene på disse slagterier viser, at udviklingen af tillid mellem ledere og arbejdere har skabt grundlaget for en fælles udvikling af produktion og arbejdsmiljø. Traditionen med stærke parter og konflikt er paradoksalt en del af forklaringen på, at medarbejderne har fået betydelig indflydelse. Den anvendes her i samarbejde med og ikke i konflikt med ledelsen. Tillid er et af de vigtigste elementer i opbygningen af social kapital på disse slagterier. Resultaterne peger derfor på, at opbygning af social kapital kan åbne nye interessante perspektiver både for udvikling af medarbejderindflydelse og på muligheder for at udvikle de danske virksomheder.
Mere medindflydelse
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Her i årets sidste udgivelse af Tidsskrift for Arbejdsliv fortsætter vi temaet "Medindflydelse i virksomheden", som allerede nr. 3 tog hul på. I dette nummer fokuserer vi på medindflydelsens rolle på forskellige del områder, nemlig arbejdsmiljø, miljø, arbejdspladsens udvikling, løn og ledelse. arbejdsmiljøarbejdet har i mange år fået en stedmoderlig behandling i samarbejdssystemet-måske til dels af strukturelle årsager, fordi arbejdsmiljøarbejdet traditionelt har været lovreguleret, mens samarbejdssyste met er reguleret af parterne selv. Men denne grænse er ved at blive opløst. I forskellige sammenhænge bliver arbejdsmiljøarbejdet i stadig større omfang integreret i sam arbejdssystemet-ikke mindst fordi demarkationslinjerne mellem de to systemer efterhånden opløses, fx hvad angår psykisk arbejdsmiljø. Problematikken (som også blev belyst i Steen Navrbjergs artikel i nr. 3) ta ges op af Anna Ilsøe. Hun påpeger i sin artikel, "Psykosocialt arbejdsmiljø-en fælles op gave i det lokale samarbejde", at de lokale arbejdsmiljøforhold kun vanskeligt kan forbedres med centrale og ofte rigide regler. Med udgangspunkt i et case-studie af DJ¯Farbejdspladser viser Ilsøe, at det psykosociale arbejdsmiljø kan forbedres, hvis parterne lokalt kan institutionalisere arbejdet-og hvis samarbejdsudvalget involveres. Ole Busck diskuterer i sin artikel "Hvor blev medarbejderdeltagelsen i virksomheder nes miljøarbejde af?" det paradoks, at forskningen tydeligt påviser, at der er betydelige gevinster at hente for organisationsudvikling og miljøforbedringer, hvis medarbejderne in volveres i højere grad-men det sker bare ikke særlig ofte. Artiklen identifi cerer barrierer og mulige løsninger på paradokset på grund lag af en omfattende gennemgang af de seneste 15 års forskning på området. Ledelsens mål med medindfl ydelse og med bestemmelse er en bedre og mere effektivt fungerende virksomhed. Men kan med arbejdernes mål med medindfl ydelsen-nemlig et mere meningsfyldt arbejde— nås ad denne vej? Det spørgsmål adresserer Hans Hvenegaard i sin artikel "Nok er der indflydelse i det daglige arbejde-men hvad med den langsigtede udvikling af arbejdet?" Hvenegaard påpeger, at der ikke er en nødvendig sammenhæng mellem øget med indflydelse i det daglige arbejde og den lang sigtede udvikling af arbejdets indhold, og med udgangspunkt i to konkrete cases fra den offentlige sektor leveres der bud på, hvordan medindflydelse på den strategiske ud vikling af arbejdspladsen kan sikres. Fører individuelle lønforhandlinger til øget indfl ydelse på lønnen for den enkelte, og vil den øgede individualisering medvirke til en svækkelse af den kollektive medind fl ydelse? Det er spørgsmål, som Pernille Tanggaard Andersens og Lotte Bloksgaards artikel "In dividuel løn-Reel forhandling eller symbolpolitik?" diskuterer med udgangspunkt i tre store private virksomheder. Virksomhederne har indført individuel løndannelse, og Tanggaard Andersen og Bloksgaard diskuterer, om dette i tilstrækkeligt omfang følges op af en mulighed for den enkelte for at
Er fleksibiliteten bæredygtig?
Authors: Nielsen Lise Drewes , Nielsen Kurt Aagaard
Published: October 2018

Artiklen belyser det fleksible arbejdsliv på en sådan måde, at det bliver muligt at drøfte forbindelsen til bæredygtighedstemaet. Der tages udgangspunkt i spørgsmålet: Hvilke subjektive eller kulturelle konsekvenser har et højfleksibelt arbejdsliv? Og hvordan skal der forskes i dette tema? Forfatterne argumenterer for at angribe spørgsmålene med fokus på erfaringsbegrebet. Kan medarbejdere igennem erfaringsprocesser korrigere fleksible organisationsformer, således at der bliver mere sammenhæng og kontinuitet i arbejdslivet? Artiklen præsenterer et forskningsoplæg, hvor vægten er lagt på styrkelse af sådanne erfaringsprocesser. Der argumenteres endvidere for, at fleksibilitet ikke kun udtrykker organisatoriske rationaliteter, men også samfundsmæssige rationaliteter, og derfor kan refleksioner over fleksibiliteten også blive en refl eksion over samfundsmæssig bæredygtighed.
Globalisering og et bæredygtigt arbejdsliv
Authors: Elert Carsten
Published: October 2018

Det gode arbejde, et udviklende arbejde, et bæredygtigt arbejdsliv, dagligt varieret arbejde. Fire begreber der dækker over det samme, nem lig et ønske om både at sikre at arbejde ikke nedslider, men også at det at gå på arbej de er interessant og inspirerende. Er med til at udvikle os og gi' os et helt liv.
Unges forestillinger om arbejde
Authors: Katznelson Noemi , Pless Mette
Published: October 2018

Markedssamfundet udgør i dag et altdominerende vilkår for unges første forsøg på at orientere sig i forhold til uddannelse og arbejde. De unge har i dag, ligesom det var tilfældet for nogle år tilbage, fokus på uddannelse og arbejde som individuelle selvrealiseringsprojekter. Men til forskel fra tidligere1 står dette fokus ikke alene. ¯nsket om økonomisk sikkerhed, chance for succes og fokus på det 'realistiske' valg spiller nu i høj grad også en rolle for de unges overvejelser omkring deres kommende uddannelsesvalg og fremtidige arbejdsliv. Risikobevidstheden og markedsmekanismernes indbyggede risiko for at være én af dem, der bliver sorteret fra, lurer hos mange unge. Og det til trods for at arbejdsmarkedet i stigende grad sukker efter unge. A rtiklen tager udgangspunkt i en undersøgelse om udskoling, hvor vi siden 2004 har fulgt 1200 unge, fra de gik i 8. klasse og to år frem, til det år hvor de er startet enten på en ungdomsuddannelse, i 10. klasse, i ar bejde eller andet. Metodisk gennemføres un dersøgelsen ved brug af både kvalitative og kvantitative metoder. Undersøgelsen fi nder sted i forbindelse med en række forsøg med brobygning mellem grundskole og ung domsuddannelse, og har overordnet til for mål at afdække hvad, der påvirker unges ud dannelsesvalg. Undersøgelsen er fi nansieret af Undervisningsministeriet, og der er ind til videre udgivet en midtvejsrapport Nien de klasse og hvad så?.
Effekten af et multidisciplinært stressbehandlingsprogram
Authors: Netterstrøm Bo
Published: October 2018

NAME?
Stress blandt gymnasielærere
Authors: Lading Åse
Published: October 2018

Artiklen bygger på en større undersøgelse af gymnasielæreres oplevelse af at de som noget nyt skal indgå i tværfaglige team. Kravet indgår som led i de omfattende forandringer der i disse år sker i gymnasieskolen. Artiklen argumenterer for at i modsætning til hvad man kunne forvente, skaber disse team ringere betingelser for afstressende kollegiale relationer. De faglige og personlige modsætninger i teamene indvirker negativt på det sammenhold der traditionelt udfoldes på lærerværelset. Det overraskende er imidlertid at lærerne fastholder et meget positivt billede af fællesskabet. Dette paradoks forstås ud fra Axel Honneths begreber om anerkendelse og krænkelse samt psykodynamisk inspirerede gruppeteorier om forsvar mod angst. Konklusionen er ikke at man bør opgive teamarbejde. Samarbejdet skal i stedet videreudvikles således at det bidrager til etableringen af en professionel kultur der kan anerkende medarbejderne samt rumme og lære af forskelle og konflikter. Dette ses som et afgørende led i bestræbelserne på at reducere stress på arbejdspladsen.
Stress-et fælles ansvar
Authors: Steenberg Dorte , Steenberg Dorte
Published: October 2018

S tress er et samfundsmæssigt problem, og det er et anliggende for arbejdspladsen. Men først og fremmest er der for det menneske, der rammes, tale om en alvorlig situation, der kan betyde sygdom og i værste fald få livsvarige konsekvenser. Sat på spidsen kan man sige, at der er tale om et forbrug af mennesker på arbejdsmarkedet og et spild af mennesker, der er helt uacceptabel. Med andre ord: der må gøres noget.
Det åbne kontor — en teknologi der fremmer interaktion og videndeling i arbejdet?
Authors: Bjerrum Eva , Lauring Jakob , Fangel Anne Bøgh
Published: October 2018

Det åbne kontor — en teknologi der fremmer interaktion
Decentralisering i et fl exicurity perspektiv — på vej mod et opdelt arbejdsmarked?
Authors: Ilsøe Anna
Published: October 2018

Artiklen undersøger, hvordan decentrale forhandlinger bidrager til udviklingen af fl exicurity for forskellige medarbejdergrupper på det danske arbejdsmarked. Med baggrund i casestudier af forhandling af fleksibel arbejdstid på fem virksomheder i industrien argumenteres der for, at decentraliseringen har muliggjort nye balancer mellem fleksibilitet og sikkerhed for mange medarbejdere, men ikke for alle. På den ene side åbner udviklingen op for en øget effektivitet og en større medarbejdertilfredshed, som rækker ud over de lokale forhandlinger. På den an-den side har virksomhederne vanskeligere ved at rumme de medarbejdergrupper, der ikke kan tilbyde en høj grad af fleksibilitet, og de er derfor i større grad henvist til ufrivillige jobskift. Set fra et flexicurity perspektiv kan det betyde en opdeling af den danske arbejdsstyrke med hensyn til 'bløde' og 'hårde' former for flexicurity, som kan have afgørende betydning for fremtidens arbejdsmarked.
Flexicurity — afklaring af et begreb i bevægelse
Authors: Bredgaard Thomas , Larsen Flemming , Madsen Per Kongshøj
Published: October 2018

Flexicurity er et begreb på vandring. Det blev opfundet i Holland i midten af 1990erne og er siden blevet en samlebetegnelse for det danske arbejdsmarkedssystem. Aktuelt er opnåelse af flexicurity blevet til topprioriteten for EU-kommissionens forsøg på reformer af arbejdsmarkedsområdet. Dermed bliver det et begreb, som alle medlemslande er tvunget til at forholde sig til. Flexicurity er med andre ord en retorisk succes. I denne artikel beskriver vi begrebets vandring fra Holland over Danmark til toppen af den europæiske politiske dagsorden.
Cicatrização de ferida profunda em equino com uso de dreno ativo, laser de baixa potência e ultrassom terapêutico
Authors: Araujo Gustavo Henrique Marques , Carvalho Anna Beatriz Borges de , Santos Guilherme Pinheiro , Anjos Jordana Cabral Rosa dos , Oliveira Rhavilla Santos de , Rabelo Rogério Elias , Moraes Júlia Miranda de
Published: October 2018

As lesões cutâneas em equinos possuem grande destaque na área científica por apresentarem cicatrização lenta, com formação de tecido de granulação exuberante. Várias linhas de pesquisa buscam a aplicação de novas técnicas para melhorar o processo de reparação tecidual e a qualidade final do tecido cicatricial, como o uso do laser de baixa potência (LBP) e o ultrassom terapêutico (UST). Estes estimulam a produção de fibroblastos e de colágeno, o que resulta em aumento da força de tensão da ferida e redução do tempo de cicatrização. Assim, devido à importância clínica das lesões cutâneas nessa espécie, o presente trabalho teve como objetivo relatar um caso de laceração cutânea em equino apresentando lesão cutânea exsudativa, tratado com drenagem ativa, LBP e UST. Optou-se pela cicatrização por segunda intenção, com uso de dreno ativo e curativos diários. Fez-se a aplicação de LBP (20 Joules/cm2 em duas aplicações e 10 Joules/cm2 nas demais sessões) nas bordas da ferida de forma pontual, em pontos equidistantes de 1 cm, e em varredura sobre o leito da ferida. O UST foi aplicado pelo método direto, na presença de gel sobre a pele tricotomizada, nas linhas de tensão da ferida e nas áreas de formação de fibrose e aderência, com frequência de 3 MHz, intensidade de pulso de 100 Hz a 10%, intensidade de 0,5 W/cm² no modo pulsado, por 12 minutos. Após 90 dias do início do tratamento, a ferida apresentava 7,6 cm², demonstrando redução de 81% da ferida inicial, com nivelamento plano, boa retração de bordas, formação adequada de tecido epitelial e redução do tecido de granulação. A combinação das duas técnicas foi satisfatória, diminuindo consideravelmente o tempo de cicatrização e apresentando interessante resultado estético e cicatricial.
Replication Study: Intestinal inflammation targets cancer-inducing activity of the microbiota
Authors: Eaton Kathryn , Pirani Ali , Snitkin Evan S ,   Reproducibility Project: Cancer Biology, Iorns Elizabeth , Tsui Rachel , Denis Alexandria , Perfito Nicole , Errington Timothy M , Iorns Elizabeth , Tsui Rachel , Denis Alexandria , Perfito Nicole , Errington Timothy M
Published: October 2018

As part of the Reproducibility Project: Cancer Biology we published a Registered Report (Eaton et al., 2015) that described how we intended to replicate selected experiments from the paper “Intestinal Inflammation Targets Cancer-Inducing Activity of the Microbiota” (Arthur et al., 2012). Here we report the results. We observed no impact on bacterial growth or colonization capacity when the polyketide synthase (pks) genotoxic island was deleted from E. coli NC101, similar to the original study (Supplementary Figure 7; Arthur et al., 2012). However, for the experiment that compared inflammation, invasion, and neoplasia in azoxymethane (AOM)-treated interleukin-10-deficient mice mono-associated with NC101 or NC101Δpks the experimental timing of the replication attempt was longer than that of the original study. This difference was because in the original study the methodology was not clearly stated and likely led to the increased mortality and severity of inflammation observed in this replication attempt. Additionally, early death occurred during AOM treatment with higher mortality observed in NC101Δpks mono-associated mice compared to NC101, which was in the same direction, but more severe than the original study (Suppleme1ntal Figure 10; Arthur et al., 2012). A meta-analysis suggests that mice mono-associated with NC101Δpks have higher mortality compared to NC101. While these data were unable to address whether, under the conditions of the original study, NC101 and NC101Δpks differ in inflammation, invasion, and neoplasia this replication attempt demonstrates that clear description of experimental methods is essential to ensure accurate reproduction of experimental studies.
Multiple serine transposase dimers assemble the transposon-end synaptic complex during IS607-family transposition
Authors: Chen Wenyang , Mandali Sridhar , Hancock Stephen P , Kumar Pramod , Collazo Michael , Cascio Duilio , Johnson Reid C
Published: October 2018

IS607-family transposons are unusual because they do not have terminal inverted repeats or generate target site duplications. They encode two protein-coding genes, but only tnpA is required for transposition. Our X-ray structures confirm that TnpA is a member of the serine recombinase (SR) family, but the chemically-inactive quaternary structure of the dimer, along with the N-terminal location of the DNA binding domain, are different from other SRs. TnpA dimers from IS1535 cooperatively associate with multiple subterminal repeats, which together with additional nonspecific binding, form a nucleoprotein filament on one transposon end that efficiently captures a second unbound end to generate the paired-end complex (PEC). Formation of the PEC does not require a change in the dimeric structure of the catalytic domain, but remodeling of the C-terminal α-helical region is involved. We posit that the PEC recruits a chemically-active conformer of TnpA to the transposon end to initiate DNA chemistry.
Ewings sarcoma as an etiology for persistent back pain in a 17-year-old girl after trauma to the back
Authors: Paul Frank A.
Published: October 2018

Back pain, a common complaint familiar to all physicians, can be either a manifestation of musculoskeletal dysfunction or a symptom of a more serious underlying disease. Unfortunately, the diagnosis can be difficult, and back pain that is not resolved by conservative treatment requires aggressive investigation. The author presents the case history of a 17-year-old patient whose back pain had been extensively evaluated by a series of specialists to no avail until further workup revealed the problem to be Ewing's sarcoma. The steps required to diagnose elusive back pain are presented, together with a brief discussion of cauda equina syndrome and conus medullaris syndrome, components of both of which were found in this patient.
Massive tissue necrosis after hydroxyzine injection
Authors: Tokodi George , Huber Frank C.
Published: October 2018

A 47-year-old man hospitalized for disk surgery received a preoperative injection of hydroxyzine hydrochloride in the upper outer quadrant of the gluteal region. The immediate pain decreased after 3 days but later became incapacitating. Substantial tissue necrosis in the region of the injection was confirmed 4 weeks after the injection, and 100 g of necrotic tissue was excised, leaving the patient with lost muscle mass and a definite limp 2 years later. During the injection of hydroxyzine, the needle penetrated through the gluteal muscle and entered the gluteal artery, causing thrombosis of the artery and necrosis of the gluteus maximus muscle. This case and other reported cases indicate that the use of intramuscular hydroxyzine is contraindicated.