Őszi káposztarepce N-, C- és S-tartalmának alakulása N-trágyázás hatására mészlepedékes csernozjom talajon
Authors: Gabriella Máthéné Gáspár , László Radimszky , Zoltán Győri , Attila Hüvely , Tamás Németh 
Published: June 2007

Az őszi káposztarepce (Brassica napus L. subsp. napus) nagy N- és S-igénye számos hazai és külföldi tanulmányból ismert. Ezért a repce okszerű tápanyagellátását célzó N-trágyázási tartamkísérlet vizsgálatait kiterjesztettük a S-tartalom, a N/S arány, s előzőeken túl a N-trágyázás növényi C-tartalomra gyakorolt hatásának, a C/N arány változásának jellemzésére.

A kísérletet Nagyhörcsökön mészlepedékes csernozjom talajon végeztük 2003– 2004-ben, egy N-trágyázási tartamkísérlet részeként. Az őszi N-adagok a kísérlet főparcelláin (jelölésük 1–4.): 0, 75, 150 és 225 kg N/ha, a tavasziak pedig a főparcellán kialakított alparcellákon (jelölésük 1–5.): 0, 50, 100, 150 és 200 kg N/ha voltak. Az egyes főparcellák NO3-N-tartalma a kísérlet kezdetekor a tartamkísérlet hatásaként már jelentősen különbözött. A főparcella hatásában így a talaj kezdeti NO3-N-tartalma és az őszi N-adag együttesen érvényesült, s határozta meg a tavaszi fejtrágya hatásosságát.

A maximális (2 t/ha) termést a talaj növekvő NO3-tartalmának megfelelően, egyre kisebb újabb műtrágyaadag kijuttatásával értük el. A N-adagok megbízhatóan csak az 1. és 2. főparcellán változtatták meg a termés mennyiségét, továbbá annak N-, S- és C-tartalmát.

Kísérletünk valamennyi mutatóra, a virágzáskori levél és a mag N- és Startalmára, a levél N/S arányára vonatkozóan kedvező S-ellátást jelzett. A levél átlagosan 0,97%-os és a mag 0,43%-os S-tartalma magasabb, a levél átlagosan 4,5-es N/S aránya pedig az ismert határértéknél jóval alacsonyabb volt.

Az eredmények alapján megállapítható volt, hogy a repce jó S-ellátását a mészlepedékes csernozjom talaj biztosította. Eredményeink megerősítették a N-trágyázás termés mennyiséget meghatározó szerepét, s jelezték – adott ökológiai feltételek között – a repcetermés további növekedésében a vízellátás fontosságát.

The high N and S requirements of canola (Brassica napus L. subsp. napus) have been widely reported. Long-term experiments on the N fertilization of canola were thus expanded to include the determination of S contents and N/S ratios, and to analyse the effect of N fertilization on plant C contents and changes in the C/N ratio.

The experiments were carried out on calcareous chernozem soil in Nagyhörcsök in 2003 and 2004, as part of a long-term N fertilization experiment. The N rates applied to main plots 1–4 in autumn were 0, 75, 150 and 225 kg N/ha, while those given to sub-plots 1–5 in spring were 0, 50, 100, 150 and 200 kg N/ha. At the start of the experiment the NO3-N contents of the main plots already differed substantially due to the effect of the long-term treatments. The effect of the main plots, which influenced the effectiveness of topdressing in spring, was thus a combination of the initial soil NO3-N content and the N rate applied in autumn. As the NO3 content of the soil increased, the additional fertilizer rate required to obtain maximum yield (2 t/ha) declined. The N rates only had a significant effect on the yield, and on the N, S and C contents of the yield in main plots 1 and 2.

Favourable S supplies were indicated by all the parameters studied in the experiment, including the N and S contents of the seeds and the N/S ratio of the leaves. The average 0.97% S content in the leaves and 0.43% in the seeds was higher than the accepted limit values, while the average 4.5 N/S ratio in the leaves was considerably lower.

It could be concluded from the results that the calcareous chernozem soil provides good S supplies for canola. The results confirmed the decisive role of N fertilization in the yield level and indicated the importance of the water supplies in achieving further increases in yield under the given ecological conditions.