bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Implementation of a Hip Fracture Care Pathway Using Lean Six Sigma Methodology in a Level I Trauma Center
Authors: Sayeed Zain , Anoushiravani Afshin , El-Othmani Mouhanad , Barinaga Gonzalo , Sayeed Yousuf , Cagle Paul , Saleh Khaled J.
Published: October 2018

Introduction:

The application of Lean Six Sigma (LSS) methodology with regard to hip fracture care remains unexamined. The aim of this study is to illustrate the application of LSS principles in the implementation of a hip fracture integrated care pathway (ICP).

Methods:

A multidisciplinary team at a level I trauma center formed a hip fracture ICP using LSS principles. An ICP aimed toward decreasing time to surgery to <48 hours was implemented in April 2012.

Results:

A total of 505 hip fracture patients met inclusion criteria. A total of 221 patients entered the preimplementation cohort, and 284 were incorporated in the postimplementation cohort. The percentage of patients who received surgical fixation beyond 48 hours significantly decreased (9.50% versus 4.23%; P = 0.01). Significantly more complications were detected in the postimplementation cohort (62.44% versus 80.10%; P < 0.01). The postimplementation cohort showed a significantly shorter length of stay (P = 0.02) and decreased hospital cost (P = 0.016).

Conclusion:

Our findings suggest that using LSS methods in an ICP at our institution resulted in markedly greater percentage of patients receiving surgical care within 48 hours, greater detection of complication, and reduced resource consumption.
Incidence and Risk Factors Associated with Venous Thromboembolism After Orthopaedic Below-knee Surgery
Authors: Heijboer Reinout R.O. , Lubberts Bart , Guss Daniel , Johnson A. Holly , DiGiovanni Christopher W.
Published: October 2018

Introduction:

Among patients undergoing below-knee orthopaedic surgery, no consensus exists regarding the need for or type of postoperative prophylaxis to prevent venous thromboembolic (VTE) events. The purpose of this study was to assess the incidence and risk factors associated with symptomatic VTE among orthopaedic patients undergoing below-knee surgery who were subject to different types of pharmacologic thromboprophylactic strategies.

Methods:

A total of 20,043 adult patients who underwent surgery for a below-knee orthopaedic condition between August 2005 and August 2015 were identified. Retrospective chart review recorded patient demographics, comorbid data, and anatomic location of any procedures performed. Multivariable logistic regression analysis was used to determine factors associated with postoperative development of symptomatic VTE among patients receiving various thromboprophylactic regimens.

Results:

The incidence of symptomatic VTE in patients who underwent below-knee surgery was 2.5% (492/20,043). For patients who did not receive thromboprophylaxis, the incidence was 1.5% (134/9,127 patients). In this group, risk factors for developing VTE were male sex; nonwhite race; surgery performed below the knee but above the ankle; combination procedures of the forefoot/midfoot, hindfoot/ankle, and/or lower leg; history of VTE; and Charlson Comorbidity Index score greater than 2. Among patients who received an antiplatelet agent, the VTE incidence was 1.7% (33/1,992 patients). The incidence of VTE among patients who received an oral or injectable anticoagulant was 3.6% (325/8,924 patients). In this group, risk factors for developing VTE were male sex; surgery performed below the knee but above the ankle; combination procedures of the forefoot/midfoot, hindfoot/ankle, and/or lower leg; and history of VTE.

Conclusion:

Allowing for different types of thromboprophylactic strategies, the results of this study demonstrate a higher rate of symptomatic thromboembolic disease compared with previously reported <1% VTE incidence rates among orthopaedic patients undergoing below-knee surgery. Certain patients are at higher risk for thromboembolic disease after below-knee orthopaedic surgery. This risk was not found to be lowered by thromboprophylaxis as performed in patients in this database. Future research should be directed at determining what the best thromboprophylactic strategies are for lowering this risk.

Level of Evidence:

Therapeutic study level III
Diagnostic imaging in chronic otitis media: does CT and MRI fusion aid therapeutic decision making? – a pilot study
Authors: Kusak Artur , Rosiak Oskar , Durko Marcin , Grzelak Piotr , Pietruszewska Wioletta
Published: October 2018

Introduction: Despite the recent advances in otosurgery diagnosis of cholesteatoma and qualification for surgery remains an issue in contemporary laryngology. In cases of cholesteatoma recidivism, it is of utmost importance to properly locate the pathology in the middle ear to plan surgical approach. Magnetic Resonance imaging in diffusion weighted non-echoplanar sequences (non-EPI DWI) enables cholesteatoma detection as small as 2 mm and could potentially prevent unnecessary second-look surgery. Computed Tomography of the temporal bone allows precise visualization of bony structures and topographical landmarks of the middle ear. A fusion of both imaging modalities combines the advantages of these techniques.

Material and methods: Five patients treated in the Department of Otolaryngology, Medical University of Lodz for probable cholesteatoma recidivism were included in this study. A high-resolution CT scan of the temporal bone and an MRI scan including non-EPI sequences was obtained in all patients. A fusion of CT and MRI studies was conducted using OsirixMD software. Fist, CT studies were fused with MRI BFFE sequences, then non-EPI sequences were added. Finally, if the patient qualified for surgical treatment histopathological diagnosis was compared with MRI results.

Results: CT scans were analyzed to establish the extent of previous surgical interventions and anatomical landmarks preservation. In all cases MRI results were suspicious of cholesteatoma recidivism. Four cases were confirmed in postoperative histopathological evaluation, there was one false positive case when intraoperatively scar tissue was identified, which was later confirmed as connective tissue upon histopathological evaluation.

Conclusions: CT and MRI fusion provides a helpful diagnostic tool in preparation for surgery in patients with suspected cholesteatoma recidivism.
Key words: magnetic resonance, computed tomography, cholesteatoma, canal wall-up surgery
The use of precautionary measures in Poland as a form of protection of society against certain perpetrators. The role of a probation officer in their enforcement
Authors: Stasiak Krzysztof
Published: October 2018

In 2015, a major reform carried out in the scope of adjudication and execution of precautionary measures took place in Poland. As a result, not only the catalog of possible measures was expanded, but also the circle of persons against whom such measures can be ruled. However, the reasons for their application have not changed - preventing the perpetrator from a repetition of the same infringement.
The effectiveness of precautionary measures used is primarily determined by the manner of enforcement. Due to the above, most attention in the article was devoted to their use, focusing primarily to the role of the probation officer in this regard. He enforces precautionary measures in the form of electronic control of the place of stay as well as orders and prohibitions referred to in art. 39 points 2-3 of the Penal Code. Moreover, he may also apply supervision, which is adjudicated against certain perpetrators due to the use of a precautionary measure in the form of therapy and addiction therapy.
The article ends with conclusions and de lege ferenda postulates.
Institutionel kontrol med arbejdsmarkedsforvaltningen — jobcentrenes tilblivelse
Authors: Christiansen Peter Munk , Klitgaard Michael Baggesen
Published: October 2018

I april 2004 fremlægger regeringen sit samlede bud på strukturreformen, herunder et forslag om at samle arbejdsmarkedsforvaltningen i kommunale jobcentre under kommunalbestyrelserne. Forslaget om en såkaldt enstrenget arbejdsmarkedsforvaltning bliver imidlertid langt fra realiseret. Med strukturreformen bliver der etableret kommunalt baserede jobcentre, men inden for disse er myndighedsansvaret for forskellige grupper af ledige og typer af forvaltningsopgaver fortsat delt mellem stat, kommuner og interesseorganisationer. Formålet med denne artikel er at forklare årsagen til variationen mellem regeringens forslag og den realiserede reform. Vores argument er, at variationen skyldes arbejdsmarkedsområdets interessepolitiske konfi guration med stærke politiske aktører med såvel incitamenter til som mulighed for at opnå indfl ydelse på den politiske beslutningsproces. Afvigelsen mellem udspil og faktisk reform er således et udslag af, at stærke aktører først og fremmest er optaget af at beskytte eller udvide institutionelle kontrolpositioner.
Organisatorisk forankring af velfærdsinnovation — en analyse med inddragelse af to cases fra aktiveringsområdet
Authors: Kristensen Catharina Juul
Published: October 2018

I denne artikel analyseres, hvordan innovationer håndteres og forankres i velfærdsorganisationer gennem to cases fra aktiveringsområdet. Artiklens fokus er todelt. I første del rettes opmærksomheden mod forståelser af begreberne entreprenørskab og innovation, og begrebet velfærdsinnovation defineres. I anden del analyseres et enkelt, men vigtigt aspekt af velfærdsinnovation, innovationernes organisatoriske forankring. Analysen er baseret på kvalitative casestudier i to organisationer inden for aktiveringsområdet: en kommunal og en privat organisation.
Når man arbejder med mennesker — relationer, følelser og psykisk arbejdsmiljø
Authors: Limborg Hans Jørgen , Hvenegaard Hans
Published: October 2018

arbejdspladser, hvor der 'arbejdes med mennesker', har en række særlige vilkår. Det er en grundantagelse om arbejde med mennesker, at klient-relationen på en gang skaber mening og kan være belastende. Andre vilkår ser dog ud til at være afgørende for, hvordan det psykiske arbejdsmiljø bliver håndteret. Artiklen viser på empirisk baggrund, at når arbejdspladserne selv skal prioritere en indsats, er det ikke problemer, der knytter sig til relationer til klienterne, der prioriteres, men derimod primært organisatoriske problemer og den interne organisering af arbejdet. Det betyder dog ikke, at relationsproblemer ikke forekommer, men de håndteres ikke på samme måde som traditionelle arbejdsmiljøproblemer.
To be in control — vejen til godt psykisk arbejdsmiljø, læring og innovation?1
Authors: Hvid Helge
Published: October 2018

Kontrolbegrebet, som har en lidt anden betydning på engelsk end det har på dansk, har i 30 år haft en central placering i forskningen om psykisk arbejdsmiljø. Artiklen stiller spørgsmålstegn ved, om kontrolbegrebet har samme centrale betydning i det moderne arbejde med værdibaseret teamorganisering, præget af selvledelse. Artiklen konkluderer, at kontrolbegrebet har samme centrale betydning som tidligere, både som kritisk perspektiv og et udviklingsperspektiv på psykisk arbejdsmiljø, men det er nødvendigt, at kontrolbegrebet reformuleres med større vægt på det relationelle. Artiklens pointer illustreres med udviklingen af arbejdet i finansielle institutioner for de medarbejdere, der behandler lånesager.
Fag mellem arbejde, organisation og uddannelse — har fagene fremtiden bag sig?
Authors: Jørgensen Christian Helms
Published: October 2018

Faglærte har en betydningsfuld plads på det danske arbejdsmarked, men hvad er egentlig fag-og hvilken fremtid har de? Artiklen giver bud på afklaringen af det mangetydige begreb fag for at præcisere, hvad der kendetegner erhvervsfag. Det diskuteres desuden, hvad der adskiller erhvervsfag fra professionsfag, og nogle vigtige pointer fra den sociologiske forskning i fag fremhæves. Der argumenteres for, at erhvervsfag må forstås i relation til et særligt kompetenceregime baseret på fagligt selvstyre, som i artiklen sammenlignes med to andre idealtypiske regimer, stat og marked. I en analyse af fagenes historiske uddifferentieringer peges der på øgede indre spændinger i erhvervsfagene, som kan indebære, at de bliver svækket. Samlet peges der dog på en række årsager til, at erhvervsfagene også i fremtiden må forventes at være en central institution på det danske arbejdsmarked.
Fra "professioner" til "felt for velfærdsarbejde"
Authors: Brodersen Marianne
Published: October 2018

Siden sociologiens barndom har der eksisteret en forskningsmæssig interesse for de såkaldte professioners kendetegn og funktion i den samfundsmæssige arbejdsdeling. Et karakteristisk træk ved professionsforskningen er, at professioner forstås som fag, der bygger på særskilte kundskabs- og praksisformer. Denne artikel foreslår et brud med professionskategorien og præsenterer et studie, hvori der anlægges en tvær-professionel optik. Med inspiration fra sociologen Pierre Bourdieu undersøges en række grupper af offentligt ansatte som et 'felt for velfærdsarbejde', præget af en særlig logik og kapitalstruktur. Feltets strukturer undersøges på grundlag af disse 'velfærdsarbejderes' indstillinger til arbejdets ideelle mål, indhold og metoder og konstrueres på basis af analyser af fagtidsskrifter for skolelærere, sygeplejersker, socialrådgivere og pædagoger. En central pointe i analysen er, at velfærdsarbejdets logikker går på tværs af fag og ses at variere med nogle historiske transformationer i velfærdsstatens rationale.
Lever følelser i arbejdslivet?
Authors: Krøjer Jo , Krøjer Jo
Published: October 2018

Selvom udøvelsen af magt i arbejdslivets relationer ikke er renset for følelser, har poststrukturalistiske organisations- og arbejdslivsstudier ikke fokuseret på de følelser, som mennesker oplever som en del af deres arbejdsliv. Artiklen introducerer et poststrukturalistisk bud på en alternativ begrebssætning af nogle af disse følelser.
"Jeg bliver sådan helt nervøs, hvis det var en mand, der skulle lave det" — naturliggørelse af kønsarbejdsdelingen i en bankafdeling
Authors: Grosen Sidsel Lond , Holt Helle , Hvid Helge , Lund Henrik
Published: October 2018

Administrative job, der oprettes i dag, er ofte antalsmæssigt domineret af kvinder. Men hvordan og hvorfor bliver sådanne nye job til kvindejob? Artiklen diskuterer forskellige elementer i naturliggørelsen af det administrative bankarbejde som kvindearbejde. Først ved at se på de sidste 100 års udvikling i administrative arbejdsfunktioner; dernæst ved at gå i dybden med en analyse af etableringen af en ny type administrative job i finanssektoren, dokumentarbejdet. Forfatterne viser bla., hvordan både kvindelige og mandlige medarbejdere i deres forklaring på dokumentarbejdets kvindedominans trækker på historisk indlejrede kønsstereotypier. Som fx at kvinder primært er omsorgsydere, at kvinder er gode til at multitaske, og at kvinder kan lide rutinearbejde.
Når smilet er arbeid— om rytme og bærekraft i arbeid med mennesker
Authors: Amble Nina
Published: October 2018

Smileyrker Når en som en del av sitt betalte arbeid manipulerer smilet, kan en være skuespiller eller moderne tjenesteyter. Den amerikanske sosiologen Arlie R. Hochschild (1983) krediteres som opphavsperson til begrepet emosjonelt lønnsarbeid. For skuespillere er smilet kunst, for servicearbeideren 'styring av hjertet' (ibid). Ved å betrakte moderne tjenesteyting gjennom et kontrollperspektiv i tråd med D/Cmodellen (Karasek 1979), ser en at dette arbeidet, som annet postmoderne arbeid, har en rytme hvor arbeidsoppgavene veksler mellom noen standardiserte og noen ganske få, men krevende arbeidsrelasjoner som forutsetter mestring av selvledelse. Denne rytmen er annerledes enn det for eksempel Hvid (2009) finner i postmoderne arbeid i finanssektoren. Artikkelen gir innsikt i arbeide, som i sin tid ble regnet for å ha et underforbruk av de ansattes ressurser (Karasek & Theorell 1990), men som i dag kan vise seg å inneholde muligheter for et ganske avansert og mer 'relasjonelt kontrollbegrep'. I denne artikkelen er hensikten å flytte fokus fra individuell mestring til arbeidsorganisasjonenes mulighet til skape gode betingelser for denne type mestring og kontroll av selvledelsei er vant til at kvinner arbeider som tjenesteytere. At halvparten av menn også har slikt arbeid, er typisk for vestlige økonomier, men ikke så fokusert. Til sammen arbeider trefjerdedeler av den norske arbeidsstyrken med mennesker; yter tjenester, salg og service, hvor ansikt til ansikt-kontakt er karakteristisk for arbeidet (Lohne & Rønning 2004). Direkte eller mer implisitt er det forventet at du som arbeidstaker bruker følelser i dette arbeidet. Det betyr at en skal regulere egne følelser, gjerne hente opp og vise fram gode følelser og undertrykke negative, uavhengig av stemning på forhånd (Larsen 2000). I sitt mest avanserte skal tjenesteyter uttrykke følelser som iscenesetter ønskede, oftest positive, følelser i den andre. Men en tjenesteyter skal også kunne beholde den andre samlet, ivareta den andre og samtidig beholde egen verdighet. Det betyr at følelsene arbeider i en virkelighet, hvor det skal sendes, tolkes, omsettes i grenser, men samtidig skapes behag og empati. Arbeid som kan gi glede, men også risiko for å brenne en ut (Wharton 1993a; 1993b; Maslach et al. 2001). Smilet er verktøy og symbol for mange muligheter og uttrykk i dette arbeidet med følelser.
Når man har sig selv med på arbejde — identitetsarbejde i en organisatorisk kontekst
Authors: Humle Didde Maria , Pedersen Anne Reff
Published: October 2018

I artiklen stiller vi skarpt på det følelsesmæssigt krævende identitetsarbejde, der er forbundet med at performe succes og fiasko i konsulentarbejde. Konsulentfortællinger om fiasko er ofte følelsesmæssigt krævende og fragmenterede fortællinger om det personligt utilfredsstillende i ikke at kunne udføre arbejdet tilfredsstillende. Succesfortællingerne handler derimod om det meningsfulde og tilfredsstilende i gennem arbejdet at gøre en reel forskel for andre mennesker. Den meningsskabelse, der er knyttet til succes og fiaskofortællinger, er helt central for konsulenters arbejdsforståelse og deres opfattelse af overensstemmelse mellem selvdefinition og arbejdssituation. Men fortællingerne skabes ofte 'backstage', og får derfor aldrig den opmærksomhed i virksomhedens sociale liv, som kunne bidrage til en bedre forståelse af medarbejdernes følelsesliv og arbejdsliv.
Når medarbejdere håndterer hinandens følelser — om betydningen af kollegers "other emotion management" for deres identitetsarbejde
Authors: Poder Poul , Poder Poul
Published: October 2018

Når medarbejdere søger at skabe eksempelvis en lærende eller udviklingsorienteret arbejdspladskultur, forudsætter sådanne mål, at den enkelte tør lade sig udfordre, og derved bliver identitetsarbejdet et emotionelt involverende anliggende mellem kolleger. Ved at tematisere forudsætninger for og måder hvorpå individer aktivt håndterer andres følelser og koble det perspektiv med positive følelsers generative rolle, fremhæver artiklen hidtil underbelyste dimensioner af medarbejderes identitetsarbejde. Ud fra en fremstilling af et 'other emotion management' perspektiv analyserer artiklen, hvordan kollegers bearbejdning af hinandens følelser og skabelse af selvtillid indgår som en essentiel del i medarbejderes identitetsarbejde. Artiklen specificerer, hvordan man er afhængig af andre i en emotionsbearbejdende forstand, for medarbejdere er afhængige ikke blot af anerkendelse fra ledelsen men også af kollegers bearbejdning af deres følelsesliv for at kunne udvikle sig i deres karriereforløb. En central pointe er her, at fremadrettet og skabende identitetsarbejde forudsætter tilstedeværelse af positive følelser, som hovedsageligt skabes i interaktion med andre.
Efter Lønkommissionen — uligelønnen lever, det gør fortolkningskampene også
Authors: Steenberg Dorte
Published: October 2018

Hvad betød strejkerne blandt store kvindedominerede grupper på det offentlige arbejdsmarked i 2008 for diskussionen om ligeløn i Danmark? Har Lønkommissionens redegørelse forandret debatten? Og i givet fald hvordan? Hvilke perspektiver tegner der sig for den fortsatte ligelønskamp? Hensigten med denne artikel er at indkredse svarene på disse spørgsmål.
Fagbevægelsen i vadestedet
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

I dette nummer af Tidsskrift for Arbejdsliv sætter vi fokus på dansk fagbevægelses aktuelle politikog strategiudvikling. Hvad gør fagbevægelsen selv for at fastholde medlemstal og indflydelse? Hvilke indsatsområder prioriterer de højest? Hvilke redskaber og metoder bruger de i kampen-og hvad er forskellen på de forskellige strategier? Hvilken rolle spiller tillidsfolk og medlemmer? Det er spørgsmål som disse, der præsenteres og diskuteres i temanummerets fem artikler. Som et fælles omdrejningspunkt har vi bedt forfatterne om at komme med anbefalinger til, hvad de faglige organisationer kan gøre for at imødegå tidens udfordringer. I artiklerne tages problemstillingerne op inden for såvel LO., FTF. som ACområdet. Læser man bredt hen over artiklerne, bliver det tydeligt, at de faglige organisationer tager forskellige strategier i anvendelse. Det rejser spørgsmålet om, hvorvidt de forskellige dele af fagbevægelsen politisk og strategisk kan lære noget af hinanden? Vi ønsker med temanummeret endvidere at undersøge, i hvilket omfang repræsentanter for fagbevægelsen selv oplever, at de kan bruge forskningen i fagbevægelsens politik. og strategiudvikling til noget. Som et eksperiment er artiklerne i dette temanummer derfor ikke kun blevet bedømt af videnskabelige bedømmere, men også af praktiske eksperter, dvs. politikere og praktikere, der har deres daglige virke i forskellige dele af dansk fagbevægelse. Deres bedømmelser vender vi tilbage til senere i indledningen. Forskningsfeltet Der har ikke i Danmark været en fast afgrænset forskningstradition omkring fagbevægelsens strategiog politikudvikling. Snarere kan man måske sige, at fagbevægelsesforskningen har fulgt de politiske konjunkturer og desuden været delt op i forskellige forskningsmiljøer, med forskellige erkendelsesinteresser og problemstillinger. I 1950'erne og 1960'erne var forskningsprojekterne om fagbevægelsen få og i hovedsagen koncentreret til studier af det danske aftalesystem, tillidsrepræsentantsystemet samt organisationssociologiske studier af faglige organisationer (Galenson 1955; Møller 1969). Der skulle ændrede politiske konjunkturer til, i form af bevægelser blandt vesteuropæiske arbejdere og studerende, før end fagbevægelsesforskningen fik bredere fodfæste i videnskabelige miljøer. Heraf udvikledes interessen for studiet i 'arbejderbevægelsens historie' og dens nutidige muligheder, også for at styrke fagbevægelsens magtpositioner og lønarbejderne i samfundet. De magtpotentialer og samfundsreformerende perspektiver, der lå i fagbevægelsens politik dengang, inspirerede til både konkret aktionsforskning (Nielsen et al. 2003), samt til bredere synteseagtige teoretiske analyser af de faglige organisationers politik og diskussion af deres strategier (Meidell et al. 1978; Ibsen & Jørgensen 1979). I den mellemliggende periode har problemstillinger og fokus for forskningstraditionerne skiftet, hvad dette nummer udmær. Tidsskrift for arbejds liv, 13 årg. ¥ nr. 1 ¥ 2011
Mening i arbejdet
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

M ening i arbejdet er blevet et nyt omdrejningspunkt for diskussioner om arbejdslivet. Generelt indtager spørgsmål om identitet og mening en stadig mere fremtrædende plads i det senmoderne, aftraditionaliserede samfund, som fx Castells har peget på. Vi forventer, at vort arbejde skal være meningsfuldt. Samtidig fordrer meget moderne arbejde, at vi investerer vores personlighed i arbejdet, og at vi er fleksible, ansvarlige og engagerede. Det er med til at skabe en forventning om, at vi derigennem har eller er i stand til at skabe mening i arbejdet. Dette kompliceres imidlertid af, at meningen i arbejdet til stadighed udfordres, fordi arbejdet er i konstant forandring. Diskussionen om mening i arbejdet er imidlertid ikke ny. Den kan spores i Marx' forståelse af fremmedgørelse, i den amerikanske interesse for sammenhæng mellem motivation og produktivitet i forlængelse af Hawthorne-eksperimenterne og i Thorsrud & Emerys arbejde med psykologiske jobkrav. Mening bruges ikke eksplicit som begreb, men ligger som en understrøm og forståelsesramme i disse tilgange. Med diskussionerne om 'det gode arbejde' får mening en eksplicit rolle og bliver et selvstændigt kriterium for et godt arbejde. Og denne tendens er blevet forstærket, så mening i dag fremstår som et centralt begreb i arbejdet med arbejdsmiljø, trivsel, læring og udviklende, selvrealiserende arbejde. indgår på den ene side i 'den positive bølge' og i den nye motivationsforskning med fokus på engagement. På den anden side er mening også et omdrejningspunkt i den kritik af arbejdets udvikling, som føres under overskriften 'arbejdets kerne'. Og mening i arbejdet indgår nu som en dimension i målinger af det psykiske arbejdsmiljø på nationalt og internationalt plan. Der er derfor behov for både en afklaring og en kritisk diskussion af begrebet, via såvel teoretiske som empiriske bidrag. Et centralt spørgsmål er her om og/eller i hvilken forstand mening i arbejdet knyttes til de faktiske arbejdsopgaver. I mange sammenhænge fremhæves de gode kolleger eller den gode løn som det, der gør arbejdet meningsfuldt. Umiddelbart er det jo ydre faktorer-som med lån fra motivationsforskningen kan kaldes extrinsic factors-og dermed ikke relateret til selve arbejdet, og hvad der gør det meningsfuldt. Over-for de ydre faktorer står de indre faktorer, the intrinsic factors, som er knyttet til selve arbejdsopgaven og arbejdets karakter, og dermed til diskussioner om arbejdets udvikling og samfundsmæssige perspektiver. Fra Marx' beskrivelser af industriarbejdet som fremmedgørende og Sennetts diagnose af meningstabet i det senmoderne fleksible arbejde over Maslows forestillinger om selvrealisering som det højeste niveau på behovspyramiden ligger meningen i arbejdet ikke i omstændighederne, hvorunder arbejdet udføres eller i den konkrete arbejdsaktivitet, men i noget hinsides
Sproglig anerkendelse som ledelsesværktøj i MUS
Authors: Scheuer Jann
Published: October 2018

Anerkendelse i ledelse er et af samtidens store dyr i åbenbaringen. Tanken er at anerkendelse er katalyserende, at medarbejderes potentialer og evner for problemløsning styrkes når de anerkendes for deres særlige indsats. Den tanke vil denne artikel ikke afvise, men den vil præsentere en mere polemisk tilgang. Gennem kvalitative analyser af lederes og medarbejderes kommunikative adfærd i konkrete samtaler, vil den demonstrere og argumentere for at fokus på anerkendelse ikke nødvendigvis understøtter samtaledeltageres løsning af problemer i arbejdet. Optagetheden af anerkendelse kan tværtimod føre til at samtaledeltagere gør strukturelle organisatoriske problemer til individuelle anliggender og skøjter hen over det faglige indhold.
Almengørelse af overenskomsterne — et støtteben til den danske model?
Authors: Ibsen Flemming , Ibsen Flemming
Published: October 2018

Det danske arbejdsmarked har det seneste tiår oplevet et markant fald i den samlede organisationsprocent. Faldet er primært indtruffet i den private sektor, og helt overvejende i brancher, hvor arbejdsgiverne ikke er organiserede, og overenskomstdækningen er lav eller ikke eksisterende. I den samme periode har det danske arbejdsmarked modtaget en massiv indvandring af udenlands arbejdskraft, der helt overvejende har arbejdet på løn- og arbejdsvilkår, der har ligget langt under det niveau, som danske overenskomster sikrer. Den udenlandske arbejdskraft udkonkurrerer dermed den danske arbejdskraft gennem social dumping, og da de udenlandske lønmodtagere for hovedpartens vedkommende fravælger medlemskab af fagforeningerne, bliver den danske model endnu engang taberen. Den manglende overenskomstdækning og håndhævelse af overenskomsternes indhold fører således til både tab af medlemmer og tab af jobs til danske lønmodtagere. I Norge har man i årevis bekæmpet social dumping med en 'almengørelse' af overenskomsternes indhold til hele det uorganiserede arbejdsmarked. Kan almengørelse af de partsaftalte danske overenskomster til det uorganiserede arbejdsmarked være med til at stabilisere den danske model, dels gennem bekæmpelse af social dumping, dels gennem organisering af flere medlemmer i fagforeningerne? Denne artikel forsøger at give svaret, dels gennem en analyse af sammenhængen mellem overenskomstdækning og faglig organisering, dels via en præsentation af udenlandske eksempler på 'almengørelse' med fokus på det norske eksempel. Artiklen afsluttes med en præsentation af LO's syn på 'almengørelse' af overenskomsterne som et middel til en styrkelse af den danske model.
Den danske model som tema
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

D en danske model er ikke alene hyldet herhjemme men også berømt i udlandet. Den udenlandske interesse kan spores tilbage til Galensons bog fra 1950'erne, som først udkom på engelsk og siden på dansk. I denne fremhæves den danske arbejdsmarkedsmodels historiske rødder i Septemberforliget fra 1899. Forfatteren fremhæver, hvorledes det historiske kompromis fra dengang lagde fundamentet for en organisering af arbejdsmarkedet, som ideelt set overlader det til arbejdsmarkedets parter selv at regulere forholdene på arbejdsmarkedet, og hvor staten kun intervenerer i de tilfælde, hvor det ikke lykkes for partene at forhandle sig frem til en løsning. Med introduktionen af flexicurity-begrebet tiltrak den danske måde at organisere arbejdsmarkedet på sig igen international interesse på grund af evnen til at kombinere en relativ høj grad af social sikring med stor flexibilitet på arbejdsmarkedet. Blandt arbejdsmarkedets parter, politikere og arbejdsmarkedsforskere ses 'modellen' som et foregangseksempel og som noget, som andre misunder os på grund af dens unikhed og fortræffeligheder. Dette afspejles ikke mindst i de mange advarsler, der fra tid til anden lyder om, at modellen skulle være truet fra forskellige fronter. Men spørgsmålet er, hvad der egentlig ligger i begrebet 'den danske model', og om den virkelig er så unik og fortræffelig, som den hjemlige diskurs synes at indikere? Hvordan begrebet 'den danske model' end bliver forstået og brugt, så er det vigtigt at forholde sig til den centrale problematik, som drejer sig om, hvorledes arbejdsmarkedet reguleres i Danmark. Til alle tider har dette spørgsmål impliceret analysen af nogle helt centrale, politiske og økonomiske magtforhold i samfundet. Relationen mellem køber og sælger af arbejdskraft, mellem arbejdsgiveren og lønmodtageren er helt central for produktion af varer og tjenester og fordelingen af disse i samfundet. Dermed er det jo selve velfærdssamfundets grundlag, der er i spil, og det handler i høj grad om, hvorledes interessemodsætningerne mellem køberne og sælgerne af arbejdskraften bliver håndteret i samfundet. Med andre ord er spørgsmålet, om arbejdsmarkedets regulering et helt igennem politisk tema. Disse spørgsmål åbenbarede sig meget tidligt i det moderne samfunds historie. De klassiske økonomer og sociologer søgte at finde begreber og teorier, der kunne bringe fornuft i det kaos af forandringer, som kapitalismen indvarslede. Specielt viste problemet sig at være de tilbagevendende kriser med deraf følgende nød, elendighed og social uro. I Danmark blev dette såkaldte 'arbejderspørgsmål' debatteret i hele sidste halvdel af det 19. århundrede, og et af resultaterne af konflikterne var forliget mellem arbejdsgivere og fagforeninger i 1899. Som nævnt er det her, vi finder det, som mange betegner som grundstenen til 'den danske model'. Nogenlunde samtidigt blev nogle af demokratiets og parlamentarismens børnesygdomme kureret, og staten
Fra klientorienteret arbejde til administrativt arbejde — ændringer i den faglige praksis og kvalificering på det beskæftigelsespolitiske område
Authors: Baadsgaard Kelvin , Jørgensen Henning , Nørup Iben , Olesen Søren Peter
Published: October 2018

Det var mere end kosmetik, da arbejdsmarkedspolitikken i 2001 tog navneforandring til 'beskæftigelsespolitik'. Man kan tale om, at politikområdet på såvel indholds- som organiseringssiden er blevet reformeret. Reformeringen har, ifølge medarbejderne, medført fundamentale skift i arbejdets indhold og organisering. Det indbefatter bla. et skift fra klientorienteret arbejde til administrativt arbejde, et skift i sammensætningen af medarbejdere samt i oplevelsen af autonomien i arbejdet og endelig et skift i udførelsen af arbejdet, der for visse medarbejdere har betydet dilemmaer af etisk og faglig karakter. Der er således tale om forandringer, der har haft stor betydning for den faglige praksis og kvalificeringsproblematikken i jobcentrene.
At arbejde i det offentlige — velfærdsstat og velfærdsarbejde under forandring
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

At arbejde i det offentlige — velfærdsstat og velfærdsarbejde under forandring A t arbejde i det offentlige var for årtier siden forbundet med høj status; offentligt ansatte var betroede medarbejdere, de havde via deres virke et væsentligt ansvar for velfærdsstaten og dens borgere. At give tryghed i ansættelsen-blandt andet via tjenestemandsansættelse af dele af de offentligt ansatte-var et led i at sikre stabilitet i staten (kerstrøm 2001). Og vi så sammen med fremvæksten af nye velfærdsprofessioner og-fag etableringen af det, man kan kalde et offentligt etos, altså en særlig moral, der er rettet mod at tjene borgernes/statens behov (Hoggett 2005). Dette kan i dag lyde som en historie fra en meget fjern fortid. Den offentlige sektor har igennem de seneste mange år gennemgået voldsomme forandringer som led i en neoliberal forvandling af velfærdsstaten. Med New Public Management bølgen fra 1980erne og frem udvikledes bestræbelser på at markedsgøre den offentlige sektor; restrukturere offentlige institutioner og indføre markedslignende relationer imellem dem, udlicitere og privatisere, omforme borgere til kunder på et markedetc. Kontraktstyring blev en vigtig mekanisme til at sikre central styring (Klausen mfl. 2005). New Public Management (NPM) bygger på en bestemt diagnose af problemerne i den offentlige sektor: Den offentlige sektor svulmer, den er bureaukratisk og ineffektiv, og de professionelle ses som en del af problemet. Med udgangspunkt i en 'economic man tænkning' ses de professionelle som nyttemaximerende. De søger blot at sikre egne interesser som stand og individer, så de skal styres for at sikre, at den offentlige sektor og dens budgetter ikke løber løbsk, er devisen. NPM er således-blandt andet-et forsøg på at afvikle professionernes monopol på at vurdere, hvad der er god behandling, god service, god undervisning mv. (Hood 1991). Men NPM kom ikke alene. Den offentlige sektor har været ramt af en sand reformbølge. Oveni NPM har vi fået Strukturreformen i 2007-med kommunesammenlægning og oprettelsen af de fem regioner-og dermed omstruktureringen af mange kommunale og (dengang) amtslige institutioner og arbejdspladser. Kort tid efter, i 2008, kom Kvalitetsreformen, som ikke kun skærper kontraktstyringen af offentlige institutioners ydelser, men også stiller dem til regnskab for ydelsernes kvalitet. Her er det ministerierne, der definerer velfærdsydelsernes 'kvalitet'. Der er altså ikke tale om, at styringen decentraliseres, snarere styrkes den centrale kontrol. Til dette kunne man lægge de senere års LEAN bølge i den offentlige sektor, og det konsekvente fokus på nedskæring og besparelser siden finanskrisen. Man kan derfor med John Clarke-en fremtrædende engelsk forsker på feltet-stille spørgsmålet: Hvad er egentlig offentligt ved den offentlige sektor? Han argumente-
Udflytning af danske slagteriarbejdspladser — europæisk pres på det danske arbejdsmarked
Authors: Refslund Bjarke , Refslund Bjarke
Published: October 2018

Stigende internationalisering af produktionen anføres ofte som en af årsagerne til erosionen af IR-systemer og især arbejdstagernes position. Det empiriske grundlag for argumentationen er dog ofte anekdotisk. Derfor undersøger artiklen på baggrund af et omfattende casestudie af den danske slagterisektor, herunder interviews i branchen, hvordan udflytning/offshoring af arbejdspladser påvirker magtbalancen i sektoren primært via en de facto eliminering af overenskomststridige strejker. En stor del af de ændrede magtforhold i sektoren skyldes udflytning af slagteriarbejdspladser grundet lavere omkostninger i primært Tyskland, som skyldes omfattende brug af kolonnearbejdere i den tyske slagterisektor. Den tyske slagteriindustri er meget påvirket af europæisering, især servicedirektivet. Regionale relationer har således stor betydning for danske arbejdsmarkedsforhold, hvilket ofte ellers nedtones til fordel for især Kinas eller andre asiatiske lande rolle i den globale arbejdsdeling.
Fra TR til HR og tilbage igen
Authors: Raben Peter
Published: October 2018

Human Ressource Management (HR) er en udfordring for det danske arbejdsmarked og ikke mindst for den rolle, som fagforeninger og tillidsrepræsentanter (TR) spiller. Hvis ikke HR skal blive endnu et af de missiler, der truer med at skyde den danske model ned, må indførelsen af HR ske i samspil med og som udbygning af de samarbejdsformer, som arbejdsmarkedets parter gennem mere end 100 års forhandling og kamp har udviklet.
Mindfulness, arbejdsmiljø og nye positioner for tillidsvalgte!
Authors: Gringer Bent
Published: October 2018

I artiklen diskuteres mindfulness som en mulig løsning på hvordan videnmedarbejderen kan håndtere ændrede vilkår og nye udfordringer. Videnarbejdets karakter og organisationsformer understreger behovet for, at den enkelte kan præstere godt, håndtere usikkerhed, skabe mening og fungere i sociale relationer. Mindfulness kan være en hjælp hertil. Er det godt eller skidt set med den tillidsvalgtes og kollektivets briller? Artiklen argumenterer for, at hvis mindfulness indføres på den rigtige måde, er det overvejende godt, og at vi bør sige 'ja tak' til mindfulness på arbejdspladserne. I afslutningen rejses et kritisk perspektiv på, hvornår man som TR kan bruge den kritiske arbejdsmiljøforskning: Den skal hjælpe os med at sige ja og nej på de rigtige tidspunkter.
Er selvtillid nok? Betydningen af tillid i fastholdelsen af unge i uddannelse
Authors: Gørlich Anne , Katznelson Noemi
Published: October 2018

Overalt i uddannelsessystemet er der i dag fokus på at få flere unge til at gennemføre stadig mere uddannelse. 95 %-målsætningen er dagsordenssættende, ikke alene for dansk uddannelsespolitik fra grundskole og videre, men også for beskæftigelsesindsatsen for unge op til 30 år. Indsatserne og tiltagene er mangfoldige på såvel politisk niveau som i praksis på uddannelsesinstitutionerne. I forbindelse medet konkret forskningsprojekt omhandlende unges forandrings- og læreprocesser i Skive er vi stødt på en tendens til både eksplicit og implicit at inddrage 'personlig udvikling' i indsatser, der har med unge og fastholdelse i uddannelse at gøre1. I artiklen her argumenterer vi for, at et sådan individuelt fokus bedst giver mening i samspil medet bredere fokus på den uddannelse, som de unge er en del af. Med udgangspunkt i en undersøgelse af begreberne selvtillid og tillid, teoretisk såvel som empirisk, argumenterer vi for, at man arbejder mere strategisk med at koble et fokus på de unges 'selvtillid' til et bredere fokus på 'uddannelsestillid'.
Unges vej til arbejdslivet
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

S iden Tidsskrift for Arbejdsliv sidst-i 2006-havde unge som tema, er vældig meget forandret. I løbet af de syv år, som er gået, er vilkårene for unge på uddannelsesog arbejdsmarkedet skiftet fra en situation, hvor de fleste unge havde mange attraktive muligheder, til en situation, hvor alt for mange unge ikke har mulighed for at gøre eller blive det, de gerne vil. Den aktuelle økonomiske krise har blandt andet ramt de unge i form af stigende ungdomsarbejdsløshed. Ungdomsarbejdsløsheden i Dan-mark er høj, knapt 12 %. Danmark er dog sluppet forholdsvist nådigt i forhold til de øvrige EU-lande. Således er det ud af 27 EUlande kun Tyskland, ¯strig og Holland, der har en lavere arbejdsløshed blandt unge. I Sverige, som vi jo ofte sammenligner os med, er ungdomsarbejdsløsheden næsten dobbelt så høj, hvilket dog ikke er noget i sammenligning med situationen i Spanien, Grækenland og Kroatien, hvor den er over 50 % (Eurostat 2013). Sporene fra 1980'ernes rekordstore ungdomsarbejdsløshed skræmmer, og blandt politikere tales der om risikoen for at tabe endnu en ungdomsgeneration 'på gulvet'. Samtidig lykkes det trods alt mange unge at få et arbejde-med eller uden forudgående uddannelse. Men meget tyder på, at de har en anden tilgang til arbejdet og arbejdslivet end deres ældre kolleger og tidligere tiders unge. Feks. er organisationsprocenten meget lavere blandt unge end blandt ældre på arbejdsmarkedet, til trods for, at unge ofte er ansat under problematiske forhold, som i sig selv kunne kalde på en stærk organiseringsgrad. Denne problemstilling og de mange sager, der inden for de senere år har været om misbrug af unges arbejdskraft, er afsæt for temanummerets debatsektion. Krisen påvirker ikke kun unges muligheder på arbejdsmarkedet. Unge, som er startet på en erhvervsuddannelse, rammes af den økonomiske krisetilstand i erhvervslivet, som betyder, at manglen på praktikpladser er omfattende. De forringede jobmuligheder for unge uuddannede betyder, at søgningen til mange af de videregående uddannelser er støt stigende. I år slog optagelsen på de videregående uddannelser alle hidtidige rekorder, idet der var 9 % flere optagne end i 2012, som også var et rekordår. Den øgede søgning har ført til højere adgangskvotienter og langt flere afslag til unge, der søger ind på en uddannelse. Der-for rammer krisen også de unge, der ønsker en tænkepause efter at have afsluttet gymnasiet, idet deres studentereksamensgennemsnit risikerer at være devalueret i løbet af et år eller to. På Uddannelsesministeriets hjemmeside udtaler ministeren, Morten ¯stergaard, sin tilfredshed med de unges store søgning mod uddannelserne, idet han understreger, at det falder helt i tråd med målsætningen om, at den nuværende generation skal være den bedst uddannede no-gen sinde. Han glæder sig desuden over, at flere unge vælger videregående uddannelser, der er rettet mod beskæftigelse i private virksomheder. Da det er disse jobs, der skal sætte gang i væksten igen.
Lærer-pædagogsamarbejde — en politisk konstruktion og ledelsesudfordring
Authors: Kampmann No Emil Sjøberg
Published: October 2018

Samarbejde mellem lærere og pædagoger er for alvor kommet på den politiske dagsorden med folkeskoleforliget fra 2013. Et samarbejde, som af mange opleves som svært at praktisere, hvilket har ført til et politisk krav om 'mere og bedre' ledelse som løsning. Som kritisk indspil i denne debat undersøger artiklen, hvordan der på politisk niveau er to forskellige forestillinger om formålet med samarbejdet. En dualitet, som også er på spil i tænkningen om styring og ledelse. Artiklen viser herved en 'dobbelt dobbelthed', der ikke har plads i ledelsesdiskussionerne, men som har betydning for den kompleksitet, skolelederne skal håndtere, når de ansvarliggøres for at skulle lede lærer-pædagogsamarbejdet.
Design af arbejdsrum — gennem etnografiske metoder og medarbejderinvolvering
Authors: Bjerrum Eva , Fangel Anne Bøgh
Published: October 2018

Hvordan kan man bruge etnografiske metoder og medarbejderinvolvering i en proces til design af arbejdsrum? En proces, der giver arkitekterne input til design af gode arbejdsrum? En proces, der hæver diskussionen fra 'støj i storrum'-diskursen? En proces, der giver organisationen et afsæt til at udvikle de mentale rammer for arbejdet og styrke medarbejdertrivslen? Denne artikel kommer med bud på, hvordan det kan lade sig gøre både at udvikle organisationer og skabe ejerskab til nye arbejdsrum.
Konfliktende konfliktforståelser — meningsskabelse og handlerum i konflikter på arbejdspladsen
Authors: Mikkelsen Elisabeth Naima
Published: October 2018

Konflikter på arbejdet har stor betydning for trivslen på arbejdet og for oplevelsen af arbejdsmiljøet. Mit fokus på konflikter i denne artikel tager en lidt anden drejning, end konfliktforskning vanligt gør. I stedet for feks. at tage udgangspunkt i om konflikterne er opgave-eller relationsrelaterede, en distinktion som har vundet stor indpas i forståelsen af konflikter, så er mit fokus i denne artikel på aktørernes meningsskabelse i konflikter og samspillet mellem meningsskabelse og handling. Med dette fokus forsøger jeg at forstå, hvorfor konflikter udspiller sig, som de gør, og hvad det er for handlerum, der defineres for at håndtere og ændre konflikterne. Det betyder, at jeg i denne undersøgelse af konflikter fokuserer på, hvordan medarbejdere og ledere tænker om konflikter frem for at analysere konflikter som en objektiv størrelse.
Auto-fotografi som metode — når medarbejdertrivsel er et sociomaterielt fænomen
Authors: Mogensen Mette
Published: October 2018

Artiklen sætter fokus på auto-fotografi som metode i arbejdsmiljøforskningen. Den organisationsæstetiske tilgang, som metoden ofte forbindes med, udfordres med afsæt i en performativ og aktørnetværks-teoretisk position. Gennem en analyse af et enkelt auto-fotografi vises hvordan en artikulation af fotografiets objekter og de sociale og materielle forbindelser til organisationen kan forskyde fokus fra et psyko-socialt til et socio-materielt perspektiv på medarbejdertrivsel: Populært sagt findes trivsel også i et støtteben. Artiklen konkluderer at fotometodens potentiale ikke findes i dens æstetiske kvaliteter, men i forskerens evne til at artikulere forskningsfeltet så nye handlemuligheder bliver synlige.
Kritik og viden i aktionsforskningen — om vanskelighederne ved at gøre og vide det rette, som kan stoppe stress
Authors: Tofteng Ditte , Husted Mia , Bladt Mette
Published: October 2018

I denne artikel drejer det sig om hvem, der véd hvad og hvem, der kan gøre hvad i forhold til forebyggelse og afhjælpning af arbejdsbetinget stress. Med udgangspunkt i aktionsforskning drøftes demokratiserende betydninger af at tildele medarbejdernes kritik og visioner en rolle, som bærere eller potentielle skabere af relevant ny viden, der kan udgøre et alternativ eller supplement til ekspertbaserede anvisninger og løsninger. På baggrund af cases fra aktionsforskningsprojektet Stop Stress viser artiklen, at kollektive udviklings- og læringsrum kan base-res på medarbejdernes viden om kritiske forhold og oversete muligheder i arbejdet. Artiklen argumenterer således for kontekstnære kollektive erkendelses- og udviklingsprocesser som en metodisk forebyggelsesstrategi, der potentielt kan gestalte ny viden og åbne nye veje til at forebygge, afhjælpe og undersøge arbejdsbetinget stress.
Beskæftigelsesindsatsen i et brugerperspektiv
Authors: Bjørnholt Bente , Jørgensen Jens Hørby
Published: October 2018

Brugeren er igen i centrum, også i beskæftigelsesindsatsen. Hvordan man inddrager brugerne er imidlertid ikke lige til, og på beskæftigelsesområdet mangler en mere systematisk tilgang til brugerinddragelse. Artiklen her diskuterer hvordan man kan gennemføre brugerundersøgelser på beskæftigelsesområdet, og i tre kommuner testes forskellige typer af spørgeskemabaserede brugerundersøgelser. Med afsæt i overvejelser om værdier, viden, genstandsfelt og anvendelse skitseres det hvordan brugerundersøgelser ikke er en neutral aktivitet. De metodiske valg indebærer en prioritering af nogle perspektiver og interesser fremfor andre, og de metodiske valg tages under hensyn til den interessebetonede kontekst som undersøgelserne gennemføres i.
Virksomhedens sociale kapital og relationelle koordinering — hvordan hænger det sammen?
Authors: Albertsen Karen , Wiegman Inger-Marie , Limborg Hans Jørgen
Published: October 2018

Hvordan hænger begreberne om social kapital og relationel koordinering sammen? I hvilken grad er der overensstemmelse mellem målinger af det ene og det andet, og kan man sige, at det ene er mere grundlæggende end det andet? Med udgangspunkt i spørgeskemadata fra ældreplejen i fem danske kommuner undersøger vi disse spørgsmål. Resultaterne peger på, at der er tale om sammenhængende, men langt fra fuldt overlappende begreber. Resultaterne understøtter en antagelse om, at social kapital medierer sammenhængen mellem relationel koordinering og hhv. psykisk velbefindende, involvering og oplevet kvalitet i arbejdet. Diskussionen af resultaterne lægger grunden for mere generelle overvejelser over karakteren og den praktiske anvendelighed af målinger af social kapital og relationel koordinering for virksomheder og arbejdspladser.