Ekotehokas pihatto - rakennusmateriaalivertailu MIPS-menetelmällä
Authors: Kivinen Tapani , Tamminen Petro 
Published: April 2019

MIPS (Material Input Per Service Unit) on ekotehokkuuden indikaattori. OECD on määritellyt senseuraavasti: "Ekotehokkuus on tuotteiden ja palvelujen arvo jaettuna ympäristöön kohdistuvien paineidensummalla". MIPS mittaa materiaalivirtoja ja jakaa ne palvelusuoritteella. Materiaalien mittari on MI, jokasaadaan laskettua Wuppertal-Instituutin julkaisemien MI-kerrointen. Kulutettu materiaalimäärä ilmoitetaanneljässä eri kategoriassa uusiutumattomana ja uusiutuvana materiaalikulutuksena sekä veden ja ilmankulutuksena. Menetelmä keskittyy rakennusmateriaalien hankinnan ja valmistamisen sekä itserakennusvaiheen materiaalivirtojen selvittämiseen. Näin ollen käytönaikaisia tai purkamisen aiheuttamiamateriaalivirtoja ei tarkastella.Materiaalitehokkuuden laskentakohteeksi valittiin pohjaratkaisultaan 2+2 –rivinen 146parsipaikkainen kahden lypsyrobotin pihatto. Rakennus edustaa kokoluokaltaan sitä pihattomallia, jotatulevaisuudessa tullaan maassamme rakentamaan. Rakennuksen leveys on 27 m ja pituus 72 m, kerrosalaayhteensä 2130 m2. Rakennuksen tilavuus on 6100 m3.Rakennusten sisustus eli lypsy- ja rehujärjestelmät, lannanpoiston koneet ja parsikalusteet oletettiinkaikissa vaihtoehdoissa samoiksi, joten niiden MIPS-vaikutukset olisivat olleet samoja. Tästä syystäsisustusrakenteet rajattiin tarkastelun ulkopuolelle. Lasketuissa malleissa tarkasteltiin pelkästäänrakennuksen vaippaa, seiniä, kattoa ja lattiaa. Runkovaihtoehtoja oli kaikkiaan 7, joiden voidaan kattavankaikki sellaiset runkotekniikat, mitä Suomessa voidaan ajatella rakennettavan. Perustapauksena pidettiinmaassamme yleisesti rakennettavaa eristettyä betonielementtiseinärunkoa. Toinen versio olitäysbetonielementtipihatto, kolmas teräksinen kolminivelkehäpihatto, neljäs tiheä puupilari-palkkiratkaisu,viides harva puupilari-palkkiratkaisu, kuudes naulalevyristikkokatto ja seitsemäs liimapuinenkolminivelkehärakenne.Rakennusten kokonaismateriaalivirrat laskettiin taulukkolaskentaohjelmaan pohjautuvallatyökalulla. Mukaan otettiin eri lähteistä myös hiilidioksidikertoimet, raaka-ainemenekki, tuotannossasyntyneen jätteen määrä sekä käytetty energia jaettuna uusiutuvaan ja uusiutumattomaan energiaan. MIPSterminmukaisesti materiaalikulutus laskettiin parsipaikkaa kohden. Eri runkovaihtoehdoissamateriaalikulutus oli pienimmillään noin 30 tonnia ja enimmillään 37,5 tonnia parsipaikkaa kohden.Ekotehokas rakentamistapa käyttää mahdollisimman paljon uusiutuvia luonnonvaroja, mikä suosiipuuraaka-aineeseen perustuvia ratkaisuja. Samasta syystä betoniratkaisut ovat ekotehokkuuden kannaltaepäsuotuisampia. Energian kokonaistarve tarkastelluissa runkovaihtoehdoissa oli pienimmillään 7700megaloujea ja enimmillään liki 14000 megajoulea parsipaikkaa kohden. Ekotehokas rakentamistapakäyttää mahdollisimman paljon uusiutuvaa energiaa, mikä suosii materiaali-intensiteetin tapaan puuraakaaineeseenperustuvia ratkaisuja. Aivan samasta syystä betoniratkaisut ovat energiatehokkuuden kannaltaepäsuotuisampia.Hiilidioksidipäästöt kuvaavat rakennusmateriaalien tuotantovaiheessa ja rakennusvaiheessasyntyviä päästöjä. Päästötarkastelussa puu- ja betoniratkaisut käyttäytyvät samalla trendillä kuinmateriaali-intensiteetin, energian ja jätteiden muodostuksen tapauksissa: puuratkaisut ovatympäristöystävällisempiä kuin betoniratkaisut. Kiintoisaa on se, että materiaali- ja energiaintensiteetissähyvin pärjännyt teräsrunkomalli muuttui hiilidioksidipäästöissä epäedullisemmaksi.Tarkasteltujen neljän muuttujan – materiaali-intensiteetti, energian kulutus, jätteiden määrä jaCO2-päästöt – yhteisvaikutuksena voidaan todeta, että vähiten ympäristöä rasittavat rakennuskonseptitovat liimapuinen kolminivelkehä ja puupilari-palkkirunko ilman eristeitä eli kylmäpihattona. Kunkylmäpihattojen rakennus- ja liitostekniikka mietitään jo uudisrakennusvaiheessa modulaariseksi, päästäänhelposti korjattaviin ja purettaviin rakennustyyppeihin, joiden osia voidaan purkuvaiheenkin jälkeenvalikoidusti käyttää seuraavissa uudisrakennuksissa. Näin ekotehokkuutta voidaan kasvattaa entisestään.