bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Interrogation, Torture, and Confession in William Faulkner’s Light in August
Authors: Brundage W. Fitzhugh
Published: January 2019

This chapter explores the issue of police brutality Faulkner's seventh novel, Light in August. The novel locates the violent questioning of an African American detainee by the Yoknapatawpha County sheriff and his deputies within a national debate over custodial interrogation tactics that arose in the years after World War I, which became “a staple in American popular culture” as Faulkner was reaching maturity as a novelist. It shows that “the third degree,” as it came to be called, could be found not only in the legal and penal spaces of the Jim Crow South but also in the nation's metropolitan police departments. Faulkner demonstrates how “the difficulty of knowing, the indeterminacy of truth, and the ambiguity of identity” work to elicit and to compound the racialized violence of Light in August.
“The Paper Old and Faded and Falling to Pieces”: Absalom, Absalom! and the Pulping of History
Authors: Hefner Brooks E.
Published: January 2019

This chapter examines how Faulkner's dramatization of the historical endeavor reflects the print culture conventions of his era. It argues that Absalom's “fluid and flexible” relationship to history amounts to a “pulping” of the historical record, “self-consciously destroying, recycling, and repurposing” it in ways gleaned from the “popular literary production” of the 1920s and 1930s. The so-called shudder pulps, with their emphasis on terror and the occult; “hero pulps” and other modes of popular adventure fiction; Black Mask-school hard-boiled crime fiction; Yellow Peril narratives and other tales depicting “racialized threat[s] to sexual purity” and the domestic sphere—the novel employs all of these pulp genres to shape and sensationalize the Sutpen saga and its central figures, in what amounts to a lowbrow version of the “emplotment” process that Hayden V. White finds at work in all historical narrative.
Massachusetts and Mississippi: Faulkner, History, and the Problem of the South
Authors: Ring Natalie J.
Published: January 2019

This chapter examines the cultural framing of the American South as a national problem, a view of the region that spanned the entire twentieth century and left its mark on Faulkner's imagination. It takes up Faulkner's interrogation of and response to this national discourse of regional othering in the Compson novels, The Sound and the Fury and Absalom, Absalom!, texts which double as Harvard novels. Quentin's brief tenure at Harvard overlaps with the career of Albert Bushnell Hart, an important period commentator who contributed to the national debate over the “Problem South.” In a thought experiment, the chapter proposes that Quentin and his roommate Shreve might have enrolled together in Hart's celebrated History class, an undergraduate introduction to American political history, during the fall 1909 semester at Harvard.
An Analytic Model of Conflict and Cooperation on the Terrain of Race
Authors: Chang Robert S.
Published: January 2019

This chapter offers an analytic model for understanding conflict and coalition on the terrain of race by discussing racialization and racial stratification. In this analytic model of first-, second-, and third-order racial analyses, the first-order binary model restates the duality of the primary racial opposition in U.S. history—black and white—and recognizes that many analyses of racial and ethnic conflict follow this basic majority–minority binary opposition. Meanwhile, second-order binary analysis stays within a group-to-group binary framework, but looks at the relationship between minority A and minority B. The chapter then shows how an understanding of racialization and racial stratification lends itself to third-order multigroup analysis. It concludes by discussing the limits of building coalitions in a purely oppositional mode, and explores the need for building common cause that extends beyond opposition to white capitalist patriarchy.
The Birth and Death of Affirmative Action
Authors: Steinberg Stephen
Published: January 2019

This chapter argues that the fatal flaw of the discourse on affirmative action is that it treats affirmative action as an ahistorical aberration. By reconstructing the history of efforts to offer compensation for past discrimination to African Americans, the chapter reveals that the most sustained and formidable opposition did not stem from White Anglo-Saxon Protestant (WASP) conservatives. Rather, it was Jewish intellectuals such as Sidney Hook and Nathan Glazer, who were involved as contributors to Commentary magazine, who devised the anti-affirmative action discourse adopted by later neoconservatives. The chapter also offers an analysis of the chances for a revival of affirmative action under the current political system in America.
Resistência da união entre um cimento resinoso autoadesivo e uma zircônia Y-TZP submetida a diferentes tratamentos superficiais
Authors: Antunes Neto Manoel , Brandt William Cunha , Miranda Milton Edson , Vitti Rafael Pino
Published: January 2019

Objetivo: o objetivo desse estudo foi avaliar a influência de diferentes tratamentos superficiais de uma zircônia estabilizada por ítrio (Y-TZP) na resistência da união ao cisalhamento dessa cerâmica a um cimento resinoso autoadesivo. Métodos: foram confeccionadas amostras cilíndricas (5mm diâmetro x 10mm altura) de uma zircônia Y-TZP (Lava, 3M ESPE) divididas em quatro grupos (n = 10): (C) sem tratamento superficial (controle); (A) adesivo universal (Single Bond Universal, 3M ESPE); (J) jateamento com partículas de óxido de alumínio (Al2O3) modificadas por sílica; e (JA) jateamento com Al2O3 modificadas por sílica + adesivo universal + silano. O cimento resinoso autoadesivo (RelyX Ultimate, 3M ESPE) foi utilizado para a cimentação dos cilindros de cerâmica em blocos de resina acrílica. A fotoativação foi realizada por LED (Valo, Ultradent) com irradiância de 1000 mW/cm2 por 25s. As amostras foram armazenadas por 24h a 37oC em um ambiente protegido de luz. O teste de resistência da união ao cisalhamento foi realizado em uma máquina de ensaios universal (EMIC, DL-2000). Os dados foram analisados estatisticamente por ANOVA-1 fator e pelo teste de Tukey (5%). Resultados: os maiores valores de resistência da união ao cisalhamento foram encontrados para o grupo JA, sendo que os grupos A e J não diferiram entre si e apresentaram estatisticamente os menores valores de resistência da união. O grupo controle apresentou valores intermediários. Conclusões: o tratamento superficial da zircônia Y-TZP utilizando jateamento com partículas de Al2O3 modificadas por sílica e adesivo universal melhorou significativamente a resistência da união dessa cerâmica ao cimento resinoso autoadesivo.
Depletion of Endogenous Zinc Stores Induces Oxidative Stress and Cell Death in Human Melanoma Cells
Authors: Rudolf Emil , Červinka Miroslav
Published: January 2019

The role of intracellular free zinc and its chelation by TPEN (N,N,N’,N’-tetrakis(2–pyridylmethyl)ethylenediamine) was studied in Bowes human melanoma cells. The content of free Zn pools was determined by fluorescent probe Zinquin. Depletion of zinc triggered apoptosis confirmed by cell blebbing, changes in mitochondrial transmembrane potential and GSH levels, caspase-3 activation and nuclear fragmentation. Apoptosis was only partially prevented by cyclosporin A or N-acetylcystein, suggesting various independent but likely interrelated mechanisms participating in this process.
Do Minimum Wage Increases Affect SNAP Benefits?
Authors: Snyder Thomas , Rinkevich Senayt , Yuan Weici
Published: January 2019

The recession of the late 2000s accompanied a steep increase in the number of people on the U.S. federal Supplemental Nutrition Assistance Program (SNAP). The economy recovered, yet the number of people on SNAP remained relatively high. This study investigates whether increases in minimum wages affected the number of SNAP beneficiaries and the per-capita cost of the program. Economic reasoning suggests a minimum wage increase can decrease poverty through higher wages or increase poverty by enacting a barrier to work. Using a panel data set (1997–2015) at the state level, two-way fixed effects estimates demonstrate a nonlinear relationship between minimum wages and SNAP benefits. At low minimum wages, increases in the minimum wage reduce SNAP enrollment and benefits; however, at high minimum wages, increases in the minimum wage increase SNAP enrollment and benefits. Twenty states have already passed the minimum wage turning point. Further increases can lead to more SNAP participants.
Experimental Evaluation of Wind Turbines Inverters on Generating Harmonic Currents
Authors: Moura Leandro Pains , Reis Alex , Lima Michelly da Silva , De Oliveira José Carlos , Santos Ivan Nunes
Published: January 2019

The search for alternative sources of energy, aimed at supplying the energy matrix, has shown a rapid increase in the use of wind energy worldwide. However, the interaction between wind farms and the electrical networks has shown itself to be an area of research interest. Among those phenomena that require evaluations by regulatory agencies, which in general aim at authorizing access to electric networks, emphasis is given to the following performance magnitudes: harmonic distortions, flicker, impacts on steady state voltages, transitory and dynamic performances, etc. The focus is here placed upon studies related to the estimation of individual and total harmonic distortions that are produced on the connection bus, these are frequently performed through use of computational resources. To this end, the studies are conducted on the basis of injecting individual harmonic current components produced by the generating units, which once adequately fixed, interact with the harmonic impedances determined by the composition of the internal network of the windfarm, along with the geometric locations that characterize the harmonic impedances of the connecting network. Therefore, such evaluations are performed based on equivalent Norton harmonics, which require, as a premise, the harmonic currents that are produced and injected. In this context, the present article is centered on specific issues linked to the qualitative and quantitative characterization of these harmonic currents, with emphasis on operational factors that exert influence on its orders and amplitudes. This work is conducted in order to clarify the origin and nature of the generated currents, the factors that influence such magnitudes, and finally, an evaluation of the theme through experimental studies performed for a laboratory installation aimed at emulating a full converter type of wind generator.
Homoclinic and heteroclinic solutions to a hepatitis C evolution model
Authors: Telksnys Tadas , Navickas Zenonas , Marcinkevicius Romas , Cao Maosen , Ragulskis Minvydas
Published: January 2019

Homoclinic and heteroclinic solutions to a standard hepatitis C virus (HCV) evolution model described by T. C. Reluga, H. Dahari and A. S. Perelson, (SIAM J. Appl. Math., 69 (2009), pp. 999–1023) are considered in this paper. Inverse balancing and generalized differential techniques enable derivation of necessary and sufficient existence conditions for homoclinic/heteroclinic solutions in the considered system. It is shown that homoclinic/heteroclinic solutions do appear when the considered system describes biologically significant evolution. Furthermore, it is demonstrated that the hepatitis C virus evolution model is structurally stable in the topological sense and does maintain homoclinic/heteroclinic solutions as diffusive coupling coefficients tend to zero. Computational experiments are used to illustrate the dynamics of such solutions in the hepatitis C evolution model.
Coupling light and sound: giant nonlinearities from oscillating bubbles and droplets
Authors: Maksymov Ivan S. , Greentree Andrew D.
Published: January 2019

Nonlinear optical processes are vital for fields including telecommunications, signal processing, data storage, spectroscopy, sensing and imaging. As an independent research area, nonlinear optics began with the invention of the laser, because practical sources of intense light needed to generate optical nonlinearities were not previously available. However, the high power requirements of many nonlinear optical systems limit their use, especially in portable or medical applications, and so there is a push to develop new materials and resonant structures capable of producing nonlinear optical phenomena with low-power light emitted by inexpensive and compact sources. Acoustic nonlinearities, especially giant acoustic nonlinear phenomena in gas bubbles and liquid droplets, are much stronger than their optical counterparts. Here, we suggest employing acoustic nonlinearities to generate new optical frequencies, thereby effectively reproducing nonlinear optical processes without the need for laser light. We critically survey the current literature dedicated to the interaction of light with nonlinear acoustic waves and highly nonlinear oscillations of gas bubbles and liquid droplets. We show that the conversion of acoustic nonlinearities into optical signals is possible with low-cost incoherent light sources such as light-emitting diodes, which would usher new classes of low-power photonic devices that are more affordable for remote communities and developing nations, or where there are demanding requirements on size, weight and power.
New polymeric adsorbent materials used for removal of phenolic derivatives from wastewaters
Authors: Davidescu Corneliu-Mircea , Ardelean Radu , Popa Adriana
Published: January 2019

Phenolic compounds are produced in thermal cracking processes, drugs and herbicides synthesis and other industrial processes. Such compounds exhibit high toxicity for aquatic environment and for aquatic life. So, due to their high toxicity is important to treat waters with phenols content. For the treatment of waste waters containing phenols or phenolic compounds several unconventional methods are applied, such as: inverse osmosis, coagulation, solvent extraction, flotation–coagulation combined processes, adsorption, and anaerobic processes. From all used remediation processes adsorption has a higher applicability degree due to its main advantages: simplicity, ease of use and operation and high efficiency. Through time activated carbon and ashes were used as adsorbent materials for phenols remediation, but such materials present the main disadvantage of low regeneration degree. Thus, it is important to develop and use new adsorbents with higher regeneration degree and longer life time. Polymeric materials have been used for removal of organic compounds and/or metal ions from contaminated water due to their versatility in functionality, morphology and texture properties. Chemical modification of polymeric matrices with pendant functional groups is a valuable method used to improve the surface and interface chemistry of polymeric adsorbents, to achieve better adsorption performance and to design tailor-made adsorbents with respect to specific pollutants. In present study new adsorbent materials were obtained starting from chloromethylated styrene-divinylbenzene copolymers with different degrees of crosslinking (6.7%, 12% and respectively 15% DVB), functionalized by reaction with 3-hydroxibenzaldehyde. The polymeric intermediates were further modified by polymer-analogous reaction with iso-propylamine and diethylphosphite with the aim to improve their adsorptive properties. The obtained polymeric adsorbents were tested for remediation of waters containing phenol (P), 2,3-dimethylphenol (2,3-DMP) and 2,4,6-trimethyl-phenol (2,4,6-TMP). Based on obtained experimental data the adsorption mechanism, process kinetics and thermodynamics were studied.
Parallel and Sequential Sequences of Taste Detection and Discrimination in Humans
Authors: Carney Rosalind SE
Published: January 2019

Highlighted Research Paper:As Soon as You Taste It: Evidence for Sequential and Parallel Processing of Gustatory Information by, Raphael Wallroth and Kathrin Ohla
Sidrap: A Study of the Factors That Led to the Development of Indonesia’s First Large-Scale Wind Farm
Authors: Maulidia Martha , Dargusch Paul , Ashworth Peta , Wicaksono Agung
Published: January 2019

The first utility-scale (75 MW) wind farm facility in Indonesia (the “Sidrap” project) was launched in South Sulawesi in early 2018. In this case study, we assess how several factors contributed to the successful development of the Sidrap project including strong signals of support from the Indonesian Government; long-term local presence of private sector partners; familiarity of private sector partners with the risks and nuances of investing in Indonesia; and an innovative private-public sector partnership model. In the last 2 years, Indonesia’s electricity sector has changed much in terms of pricing policy and private sector involvement. Much effort has been directed toward the Indonesian Government meeting its renewable energy deployment target of 23% of the total energy mix by 2025. The question remains, however, on whether Indonesia will be able to develop additional renewable energy projects to Sidrap in the future, given the continuing changes and uncertainty in Indonesian’s renewable energy policy and politics.
Vernal Pool Conservation: Enhancing Existing Regulation Through the Creation of the Maine Vernal Pool Special Area Management Plan
Authors: Levesque Vanessa R. , Calhoun Aram J. K. , Hertz Elizabeth
Published: January 2019

Conservation of natural resources is challenging given the competing economic and ecological goals humans have for landscapes. Vernal pools in the northeastern US are seasonal, small wetlands that provide critical breeding habitat for amphibians and invertebrates adapted to temporary waters, and are exceptionally hard to conserve as their function is dependent on connections to other wetlands and upland forests. A team of researchers in Maine joined forces with a diverse array of governmental and private stakeholders to develop an alternative to existing top-down vernal pool regulation. Through creative adoption and revision of various resource management tools, they produced a vernal pool conservation mechanism, the Maine Vernal Pool Special Management Area Plan that meets the needs of diverse stakeholders from developers to ecologists. This voluntary mitigation tool uses fees from impacts to vernal pools in locally identified growth areas to fund conservation of “poolscapes” (pools plus appropriate adjacent habitat) in areas locally designated for rural use. In this case study, we identify six key features of this mechanism that illustrate the use of existing tools to balance growth and pool conservation. This case study will provide readers with key concepts that can be applied to any conservation problem: namely, how to work with diverse interests toward a common goal, how to evaluate and use existing policy tools in new ways, and how to approach solutions to sticky problems through a willingness to accept uncertainty and risk.
Using Concepts from the Study of Social Movements to Understand Community Response to Liquefied Natural Gas Development in Clatsop County, Oregon
Authors: Tran Trang , Taylor Casey L. , Boudet Hilary S. , Baker Keith , Peterson Holly L.
Published: January 2019

Shifts in natural gas supply and demand since the early 2000s have triggered proposals for import and export terminals in coastal locations around the United States. Demand for such facilities is likely to grow with increasing rates of natural gas exports. Clatsop County, Oregon, is one such location that experienced over 10 years of debate surrounding the development of these facilities. The first liquefied natural gas (LNG) facility was proposed in this area in 2004; the final was withdrawn in 2016. While residents expressed both support and opposition early on, opposition dominated by the end. Drawing on insights from the literature on social movements, we conduct a case study of community response to LNG proposals in Clatsop County. We show how opponents were able to successfully frame the potential risks of LNG in a manner that had strong community salience, allowing them to appropriate resources and create political opportunities to advance their cause and influence local and state decisions. Engaging with this case provides an opportunity to observe the behavior and decisions of both opponents and supporters over time, and how they affected project outcomes. LNG proposals in Oregon have been among the most controversial cases of LNG development in the United States. As shale gas development continues to grow, understanding the conflicts involved with its associated infrastructure is critical to creating a more just and equitable energy system.
Identification of Suppressor of Clathrin Deficiency-1 (SCD1) and Its Connection to Clathrin-Mediated Endocytosis inSaccharomyces cerevisiae
Authors: Moorthy Balaji T , Sharma Anupam , Boettner Douglas R , Wilson Thomas E , Lemmon Sandra K
Published: January 2019

Clathrin is a major coat protein involved in vesicle formation during endocytosis and transport in the endosomal/trans Golgi system. Clathrin is required for normal growth of yeast (Saccharomyces cerevisiae) and in some genetic backgrounds deletion of the clathrin heavy chain gene (CHC1) is lethal. Our lab defined a locus referred to as “suppressor of clathrin deficiency” (SCD1). In the presence of the scd1-v allele (“v” – viable), yeast cells lacking clathrin heavy chain survive but grow slowly, are morphologically abnormal and have many membrane trafficking defects. In the presence of scd1-i (“i”- inviable), chc1∆ causes lethality. As a strategy to identify SCD1, we used pooled linkage analysis and whole genome sequencing. Here, we report that PAL2 (YHR097C) is the SCD1 locus. pal2∆ is synthetic lethal with chc1∆; whereas a deletion of its paralog, PAL1, is not synthetic lethal with clathrin deficiency. Like Pal1, Pal2 has two NPF motifs that are potential binding sites for EH domain proteins such as the early endocytic factor Ede1, and Pal2 associates with Ede1. Also, GFP-tagged Pal2p localizes to cortical patches containing other immobile phase endocytic coat factors. Overall, our data show that PAL2 is the SCD1 locus and the Pal2 protein has characteristics of an early factor involved in clathrin-mediated endocytosis.
Nacionalinio išsivadavimo kovos prieš fašistinius okupantus Lenkijoje objektyvios ir subjektyvios prielaidos
Authors: Šulus Apolinarijus
Published: January 2019

Santrauka ruošiama
XIX a. pabaigos ir XX a. pradžios Lietuvos ateistai apie politeizmą ir monoteizmą
Authors: Barzdaitis Juozas
Published: January 2019

Santrauka ruošiama
1863-1864 metų sukilimio Lietuvoje veikėjų pasaulėžiūros klausimu
Authors: Genzelis Bronislovas
Published: January 2019

Santrauka ruošiama
Neopozityvistinės „loginės analizės“ klausimu
Authors: Skaisgiris Rimantas
Published: January 2019

Santrauka ruošiama
Malonumo supratimas Epikūro etikoje
Authors: Rickevičiūtė Kristina
Published: January 2019

Santrauka ruošiama
Kanto filosofijos kritika Vilniaus universitete (XVIII a. pabaiga - XIX a. pradžia)
Authors: Griška Albinas
Published: January 2019

Santrauka ruošiama
Meninės kūrybos ir tikrovės atspindėjimo santykio problema tarybinėje estetinėje ir filosofinėje literatūroje
Authors: Gudaitytė Rūta
Published: January 2019

Santrauka ruošiama
Loginė bei filosofinė kalbos analizė
Authors: Vaišvila Alfonsas
Published: January 2019

1971 m. Kijeve, Ukrainos MA Filosofijos instituto Mokslinėje taryboje Rolandas Pavilionis apgynė filosofijos mokslų kandidato disertaciją „Filosofinė natūraliosios kalbos semantikos ir sintaksės santykio analizė“. Mokslinio darbo vadovas – filos. dr. M. Popovičius, oficialieji oponentai: filos. dr. prof. V. Pavlovas ir filologijos mokslų kandidatė V. Perebeina. Remdamasis nauja reikšmės koncepcija, disertantas gvildena kalbinių išraiškų sintaksinio bei semantinio taisyklingumo, prasmingumo kriterijus, analizuoja formalius kalbos modelius. Autorius teigia, kad šių modelių esminis trūkumas tas, kad neatsižvelgiama į tai, jog kalbos semantiką sudaro ne tik verbalinės, bet ir neverbalinės reikšmės, kurios viena su kita tolydžiai susijusios.
Kantiškoji tradicija J. H. Abichto etikoje
Authors: Tunaitis Stepas
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjami Lietuvoje dirbusio vokiečių filosofo J. H. Abichto (1762–1816) filosofijos svarbiausi principai. Teigiama, kad žmogaus prigimties dvasiškojo prado pažinimo derinimas prie I. Kanto gnoseologijos principų buvo pagrindinis J. H. Abichto etikos sąlyčio su kritine filosofija taškas, kuris buvo jo gnoseologijos pagrindas. Remdamasis pažinimo tendencijų dimensionavimu, J. H. Abichtas kūrė pažinimo pasaulio modelį. Pripažindamas nepriklausomai nuo subjekto sąmonės egzistuojantį pasaulį, jis atsiribojo nuo subjektyvistinių kantizmo raidos tendencijų. Subordinuodamas kūniškuosius polinkius dvasiškiesiems, filosofas gynė laime užsibaigiančią žmogiškosios būties harmoniją, o šiai subordinacijai išsaugoti naudojo I. Kanto kategorinį imperatyvą. J. H. Abichtas suapriorino žmogaus prigimties dvasiškojo prado, kaip jausmų objekto, pažinimą, pagrindė jausmų apriorinę kilmę. Daroma išvada, kad šviečiamosios tradicijos ir kritinės filosofijos sinteze užsibaigusi J. H. Abichto etika neišsprendė nei etinės tradicijos, nei kritinės etikos prieštaravimų.
Žmonių santykių susvetimėjimo apraiškos moralėje
Authors: Kapačiauskienė Danutė
Published: January 2019

Straipsnyje analizuojamas susvetimėjimo sąvokos vartojimo tikslingumas sprendžiant marksistinio humanizmo, komunistinio moralumo kriterijaus, moralės istorinės kaitos klausimus. Susvetimėjimo sąvoka apibūdina bet kokios klasės individo santykį su visuomene. Susvetimėjęs yra toks individo santykis su visuomene, kai bendri visuomenės poreikiai tiesiogiai neišplaukia iš tos visuomenės narių individualių poreikių, kai visuomenė ir individai egzistuoja lyg du savarankiški santykio komponentai, prieštaraujantys vienas kitam. Išskiriami trys susvetimėjimo pasireiškimo moralėje aspektai: 1) moralė tampa atskiru, nuo ekonominės ir politinės veiklos atplėštu individo elgesio matu, susiformuojant ypatingam individo elgesio vertinimo kriterijui – moralės principams; 2) susvetimėjimas pasireiškia kaip žmonių santykių ideologizacija, t. y. kaip atvirkščias moralės principų santykis su socialine tikrove; 3) moralinis auklėjimas, tapdamas ypatinga žmonių visuomenės ir individualios būties derinimo forma, individą traktuoja ne kaip moralės subjektą, o kaip moralinio auklėjimo objektą.
A. J. Greimo studija prancūzų struktūralizmo kontekste
Authors: Venclova Tomas
Published: January 2019

Straipsnyje supažindinama su Algirdo Juliaus Greimo kūrybos ir prancūziško struktūralizmo apskritai pagrindiniais principais. Teigiama, kad A. J. Greimo tyrimų teorinis pamatas pirmiausia yra struktūrinė kalbotyra, bene ryškiausia yra Kopenhagos mokyklos įtaka. Struktūrinis metodas lingvistikoje reikalauja tyrinėti kalbą kaip sistemą (santykių mechanizmą), griežtai skirti istorinę (diachroninę) problematiką nuo dabartinės (sinchroninės). Epistemologijoje struktūrinis metodas reiškia, kad turi būti tiriami ne izoliuoti daiktai, o jų sistemos, santykiai, opozicijos. Struktūra apibrėžiama kaip paslėptų, tiesiogiai neįžiūrimų santykių tinklas; tuos santykius transformuodami, išskiriame tam tikrus invariantus. Žmogus egzistuoja ženklų, arba reikšmių, pasaulyje, ženklų sistemos lemia, programuoja, formuoja žmogaus elgseną. Struktūralistų tikslas yra rasti ir aprašyti abstrakčias struktūras, kurios generuoja kultūrinius tekstus. Struktūralizmas, remdamasis antropologijos ir lingvistikos patyrimu, neigia istorijos mistifikuotą statusą: ji nėra privilegijuota sritis, apsieinanti be kodo ir nepasiduodanti moksliniam tyrimui.
Vertybės kriterijai
Authors: Polušinas Genadijus
Published: January 2019

Straipsnio tikslas – suformuluoti marksistinį vertybės sąvokos apibrėžimą. Apžvelgiami vertybės apibrėžimai tarybinėje filosofinėje ir sociologinėje literatūroje. Teigiama, kad vertybė yra daikto ar reiškinio atsiskleidimas, objektyvaus jo apibrėžtumo pasireiškimo būdas. Istorinio būtinumo, realizuojamo per tikslingą žmogaus veiklą, kategorijoje susijungia subjektyvūs ir objektyvūs kriterijai, pagal kuriuos daiktas ar reiškinys priskiriamas vertybei. Vertybe gali būti laikomas tik tas reiškinys, kuris turi socialinę savybę, pasireiškiančią sugebėjimu atlikti visuomeninį vaidmenį, tenkinant kokią nors žmogaus reikmę (subjektyvus kriterijus), ir kuris yra istoriškai būtinas, pateisinamas (objektyvus kriterijus). Autorius siūlo vertybės kategorija apjungti visus gausius konkrečius kasdieninės socialinės tikrovės, žmogaus praktinės veiklos veiksnius, kuriais egzistuoja istorinis būtinumas ir kuriais reiškiasi visuomenės pažanga. Vertybės kategoriją su tokiu plačiu socialiniu turiniu autorius siūlo laikyti bendrosios marksistinės sociologijos (istorinio materializmo) kategorija.
Vertybių problemos
Authors: Morkūnienė J.
Published: January 2019

Aprašoma 1975 m. gegužės 5 d. vykusi konferencija, skirta socialinių vertybių problemoms. Pranešimuose buvoma gvildenamos šios problemos: socialinių vertybių kaip sudėtingo reiškinio išsami empirinė charakteristika, dorovinių vertybių klausimas, estetinės vertybės, humanizmas, meno specifika ir meno vertybės, tuometinės sovietinės visuomenės vertybės, vertybinių orientacijų ir individo veiklos motyvacijos sąveika, darbas, kaip svarbiausia gyvenimo vertybė, ir kita. Taip pat buvo apžvelgta amerikiečių kultūrinės antropologijos atstovo J. Merdocko kultūros kitimo koncepcija.
Empirizmo tradicija ir filosofinės mokslo problemos
Authors: Skersytė Jūratė
Published: January 2019

Recenzijoje aptariama E. Nekrašo monografija „Loginis empirizmas ir mokslo metodologija“ bei empirizmo tradicija. E. Nekrašo dėmesio centre – posūkis, atskyręs šiuolaikinį ir klasikinį empirizmą ir pakeitęs indukcijos problemos kėlimo būdą. Knygos autorius kritikuojamas už tai, kad genetinio empirizmo nelaiko metodologine doktrina. Teigiama, kad J. Locke‘o iškeltos problematikos vaidmuo empirizmo raidai kur kas svarbesnis nei mano autorius. Loginio empirizmo posūkis į loginę mokslo analizę nėra vien genetinės problematikos atsisakymas, bet kartu ir tam tikra jos vietos mokslo aiškinimo turinyje samprata. Pabrėžiamas autoriaus gebėjimas kompaktiškai ir išsamiai atskleisti loginio empirizmo teorinę struktūrą.
Tikslas — formuoti įsitikinimus
Authors: Lomanienė Nijolė
Published: January 2019

1978 m. spalio 10–11 d. Vilniuje vyko respublikos aukštųjų mokyklų visuomenės mokslų dėstytojų pasitarimas, skirtas komunistinio auklėjimo dėstant visuomenės mokslus problemoms aptarti. Filosofijos sekcijoje pranešimus skaitė V. Štofas (apie lenininę atspindėjimo teoriją), G. Voroncovas (apie šiuolaikinę ideologinę kovą ir religiją), E. Meškauskas (apie aktualius marksistinės-lenininės filosofijos paskaitų metodikos klausimus), E. Krakauskas (apie filosofijos seminarų vedimo praktiką Vilniaus universitete), I. Jakušovaitė (apie naujausią literatūrą filosofijos dėstymo metodikos klausimais).
Kaip aš įsivaizduoju filosofiją
Authors: Popper Karl Raimund
Published: January 2019

K. R. Popperio veikalo „Kaip aš įsivaizduoju filosofiją“ ištraukų vertimas. Jose dėstoma šio filosofo filosofijos samprata. Jam filosofija nėra nesusipratimų išaiškinimas, neįprastų aprašymų galerija, abejojimas sistemomis, tai nėra sąvokų, žodžių, kalbų aiškinimas ar analizavimas, taip pat tai nėra priemonė protingumui demonstruoti ar protinė terapija, ar laiko dvasios išraiška. Profesionaliosios arba akademinės filosofijos paskirtis yra kritiškai ištirti ir patikrinti paplitusias ir įtakingas teorijas. Aptariamas K. R. Popperio santykis su loginių pozityvistų Vienos rateliu. Teigiama, kad filosofijos branduolį sudaro pažinimo teorijos problemos. Pagrindinė problema yra konfliktas tarp gnoseologinio optimizmo ir gnoseologinio pesimizmo. Autorius savo poziciją apibrėžia kaip materialistinę ir pliuralistinę. Kritikuojamas imaterializmas ir bihevioristinis materializmas: abi šios teorijos remiasi netvirta kasdienio proto pažinimo teorija. Filosofija negali būti atskirta nuo atskirų mokslų, pagrindinė jos problema yra Visatos pažinimo problema – tai yra kritinė mokslų, jų atradimų ir metodų analizė.
V. Gumauskaitė. Metodologiniai struktūralizmo pagrindai.
Authors: Skeivys R.
Published: January 2019

1981 m. kovo 3 d. V. Gumauskaitė Vilniaus universitete apgynė filosofijos mokslų kandidato disertaciją „Metodologiniai struktūralizmo pagrindai“. Mokslinis darbo vadovas – doc. kand. G. Vaitkūnas, oficialieji oponentai: prof. dr. N. Ovčinikovas, prof. dr. B. Genzelis ir doc. kand. K. Stoškus. Pirmasis disertacijos skyrius skirtas aptarti struktūralizmo atsiradimo prielaidoms, antrame skyriuje nagrinėjama struktūros kategorija, trečiame – atskleidžiami pagrindiniai struktūralizmo metodo principai.
Šventoji erdvė ir pasaulio sakralizacija
Authors: Eliade Mircea
Published: January 2019

Publikuojamas M. Eliadės knygos „Šventa ir pasaulietiška“ ištraukos vertimas. Autorius formuluoja fenomenologinės religijos teorijos metmenis, atskleidžia religinės sąmonės specifiką, jos vidinės struktūros subtilius niuansus, religijos sąveiką su kitais dvasinės kultūros dariniais. Aptariamas erdvės vienalytiškumas ir hierofanijos, t. y. objektai, sukeliantys šventumo pajautimą. Religingam žmogui erdvė nėra vienalytė – joje yra lūžiai, pertrūkiai, erdvės dalys, o erdvės sakralumas atsiranda tarpininkaujant kokiai nors hierofanijai. Visa šventoji erdvė implikuoja hierofaniją. Šventykla yra tarsi „anga“, vedanti į aukštybes ir užtikrinanti pasaulio ryšį su dievais. Kaip sąlyčio su šventumu įrodymas iš kosmoso išskiriama tam tikra dalis ir jai suteikiama kokybiškai kitokia išraiška. Nežinomos teritorijos kosmizacija visada yra pašventinimas. Toks glaudus ryšys tarp kosmizacijos ir pašventinimo įžiūrimas ir pačiose elementariausiose kultūruse lygiuose. Senosiose tautose labai svarbų vaidmenį sakralizuojant erdvę atlikdavo šventasis pasaulio stulpas, simbolizavęs kosminę ašį, aplink kurią dievai sukūrė pirmykščius žmones.
Menų sintezė: koncepcijos, formos ir reikšmė
Authors: Stoškus Krescencijus
Published: January 2019

Straipsnyje aptariama menų sintezės problema. Teigiama, kad menų sintezė yra natūralus dalykas, neatskiriamas nuo visuotinio meno proceso, visos meno formos yra tarpusavyje susijusios. Autorius išskiria menų sintezės sujungimo ir įjungimo tipus. Pirmajam tipui būdinga tai, kad čia atskiros meno formos susiejamos, suderinamos viena su kita, sudarydamos tam tikrus kompleksus, derinius, ansamblius. Antrasis menų sintezės tipas reiškiasi vienų meno formų įjungimu, įkomponavimu į kitas formas: įjungiamoji forma tampa įjungiančiosios formos struktūriniu komponentu. Esamos menų sintezės tendencijos ir formos yra tik vienas meno raidos aspektas, susijęs su jų diferencijavimosi procesu, dėl to jis negali būti traktuojamas kaip absoliutus principas, o šiose tendencijose ir formose įkūnijamos reikšmės neturi absoliutaus prioriteto prieš diferencijuotų menų turinį. Daroma išvada, kad sintezės tendencijų plitimas meno raidoje nėra visiškai savaiminis procesas – jis yra susijęs su socialinių idealų, psichologinio klimato pasikeitimais.
Susitikimas su L. Truikiu „Aidoje“
Authors: Sakalauskas Tomas
Published: January 2019

Perspausdinamas menotyrininko Tomo Sakalausko pokalbis su dailininku scenografu Liudu Truikiu. Interviu pirmą kartą išspausdintas 1976 m. žurnale „Švyturys“. Aptariama muzikos ir dekoracijų sintezės problema operos spektakliuose, plastinių formų ir garsų sąryšis, eskizų ir dekoracijų ryšys, operos „Aida“ dekoracijų bruožai ir kita.
Filosofinė sonata
Authors: Byčko Ada
Published: January 2019

Straipsnyje aptariami Mikalojaus Konstantino Čiurlionio kūrybos filosofiniai aspektai. Teigiama, kad pagrindinis jo paveikslų turinys originaliai, labai emocingai atspindi kūrybinį, konstruktyvų būties principą, tai yra pasaulį (pirmiausia socialinį) pertvarkantį žmogų. Žmogaus aktyvumas pasiekia kosminių jėgų lygmenį: gyvenimą teigiančios kūrybinės būties galios šaltinis yra žmogus. M. K. Čiurlionis į savo kūrybą įtraukė lietuvių liaudies meno elementus, tautiškumą laikė liaudiškumo, o šį – bendražmogiškąjį turinį perteikiančio epiškumo sinonimu. Laikas, kaip vienas iš svarbiausių realybės matmenų, kaip kūrybinio žmogaus aktyvumo, jo laisvės, šviesos siekimo substancija, yra M. K. Čiurlionio tapybinių ciklų, sonatų, triptikų, diptikų, etiudų ir kompozicijų ašis. Jis sujungia muzikinę realybę su regimu erdviniu turiningumu. Žmogiškumas išreiškiamas laiko ir erdvės nepakartojama vienove.
Nuo ko priklauso mokslo vertė?
Authors: Jankauskas Skirmantas
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjama postpozityvizmo filosofijos atstovo P. Feyerabendo mokslo statuso ir vertės samprata. Teigiama, kad P. Feyerabendas priėjo išvados, jog mokslas šiuolaikinėje visuomenėje užima jam nederamai reikšmingą vietą ir pasiūlė atskirti mokslą ir valstybę. Nors mokslas praktiniu požiūriu yra efektyvus, tai nėra pakankamas pagrindas mokslo vaidmeniui absoliutinti. Mokslas nėra ir autonomiškas: jis yra istorinė pažinimo pakopa ir neišvengiamai susijęs su kitomis pažinimo formomis. Istoriškai rekonstruojant problemą straipsnyje atskleidžiama, kad P. Feyerabendo pozicija pagrįsta mokslinio ir vertybinio požiūrių tariama priešprieša. Autorius parodo, kad P. Feyerabendo iškelta problema turi ir realią reikšmę – išreiškia mokslo kultūrinio įprasminimo nepakankamumą. Daroma išvada, kad mokslo kultūrinio reikšmingumo problema gali būti išspręsta tik pagrindus pažintinę mokslo vertę – rekonstravus mokslo raidą kaip pažinimo pažangą.
Fenomenologinė žinojimo sociologija
Authors: Nesavas A.
Published: January 2019

Straipsnyje pristatoma fenomenologinės žinojimo sociologijos vienas svarbiausių veikalų – P. Bergerio ir T. Luckmanno knyga „Tikrovės socialinis konstravimas: Žinojimo sociologijos traktatas“. Remdamiesi klasikinės žinojimo sociologijos tradicija ir pripažindami marksizmo pradininkų nuopelnus apibrėžiant pagrindines metodologines problemas, šie sociologai pasiūlė kardinalią šios disciplinos objekto reorientaciją. Žinojimo sociologija apibrėžiama kaip sociologijos kryptis, tirianti visuomenės ir mąstymo santykį. Svarbiausia jos metodologijos problema yra socialinės būties ir sąmonės, mąstymo ir socialinės struktūros santykis. Glaustai pristatoma žinojimo sociologijos raida, jos formavimuisi didžiausią įtaką padarė K. Marxo ir E. Durkheimo idėjos. K. Mannheimo ir M. Schelerio idėjos sąlygojo žinojimo sociologijos raidą iki XX a. 6 dešimtmečio. Aptariamame veikale išplėtota svarbi pažintinė idėja, kad tikrovė yra socialiai konstruojama. Autoriai pateikia savotišką makrofenomenologiją, aiškinančią individualios sąmonės ir socioistorinio konteksto sąsajas. Aptariamas socialinės psichologijos ir žinojimo sociologijos santykis.
Mokslas, menas ir vidinė kultūra
Authors: Gaidamavičienė Irena
Published: January 2019

Straipsnyje teigiama, kad mokslas ir menas yra pagrindiniai dvasinės kultūros elementai, kurių egzistavimas neatskiriamas nuo žmogaus vidinės kultūros. Kadangi jie nevienodai susiję su vidine kultūra, todėl juos skirtingai nulemia ir visuomenės-ekonominės formacijos. Mokslo ir subjektyvios realybės vienovė egzistuoja tik mokslinio tyrimo stadijoje: euristinis tyrėjo ieškojimas neatskiriamas nuo subjekto intuityvios pasąmonės. Mokslinė tiesa, objektyvuota teorijoje (schemoje, modelyje), reiškia minimalų ryšį su mokslininko vidine kultūra ir maksimalų su materija (objektyviais daiktų ir žmonių tarpusavio santykiais). Estetinis vidinės kultūros momentas glūdi žmogaus psichikos giluminiame sluoksnyje – pasąmonėje. Vidinė kultūra, susijusi su kūrybiniais ieškojimais moksle, pasireiškia magijos, kulto ar tabu neigimu. Subjektyvios realybės simbolinės ar archetipinės išraiškos potencija neigiama mokslinių tiesų. Humaniškais siekiais pagrįstoje socialistinėje visuomenėje mokslas padeda plėtoti dvasinę kultūrą. Mokslinių galimybių praktinis panaudojimas kiekvienam gamintojui garantuoja vis ilgėjantį laisvalaikį, būtiną dvasinės kultūros egzistencijai.
Dialektinės determinizmo sampratos metodologinė prasmė
Authors: Meškauskas Eugenijus
Published: January 2019

Straipsnyje teigiama, kad determinizmo principas išreiškia objektyvų tikrovės reiškinių sąlygotumą ir tuo įprasmina jų mokslinį aiškinimą. Materialistinė filosofija determinizmą laiko pagrindiniu mokslo metodologijos principu. Istorinėje mokslo raidoje keitėsi pažiūra į reiškinių objektyvaus sąlygotumo pobūdį. Dialektinė determinizmo samprata atitinka šiuolaikinę mokslo raidos pakopą, kuriai būdingas vystymosi idėjos įsigalėjimas. Baigtinių daiktų pasaulio vaizdą keičia nepaliaujamų vystymosi procesų pasaulio vaizdas, kuriame struktūrinis bei rūšinis daiktų apibrėžimas tėra santykinio pobūdžio. Įsitvirtinus moksle visa ko vystymosi idėjai, pagrindiniu metodologiniu jo principu tampa visuotinio reiškinių ryšio principas: visiškas bet kokių reiškinių pažinimas yra tolygus jo vietos visuotinėje reiškinių sąveikoje išaiškinimui. Aptariami dinaminiai ir statistiniai mokslinio aiškinimo modeliai, galimybės ir tikrovės santykio problema. Mechanistinei determinizmo sampratai rūšinis reiškinių pasikartojimas yra nekvestionuojama išeities pozicija. Tikrovės procesų objektyvaus dėsningumo samprata išreiškia pagrindinį determinizmo principo metodologinio taikymo aspektą.
Žmogaus problema Vakarų ir Rytų filosofijoje
Authors: Juozaitis Arvydas
Published: January 2019

1984 m. balandžio 25 dieną Vilniuje įvyko mokslinė konferencija „Žmogaus problema filosofijos istorijoje (Vakarų–Rytų sandūra)“. Konferencijos rengėjų tikslas – remiantis pačia bendriausia Vakarų ir Rytų kultūrų skirtingumo samprata ir nekeliant periodizacijos kriterijų klausimo, apžvelgti metodologinę reikšmę turinčias problemas, patyrinėti skirtingų filosofinių kultūrų invariantus. Veikė trys sekcijos: „Europocentrizmas ir jo kritika“, „Vakarų ir Rytų dialogo problema“, „Rytų kultūra ir filosofija“.
Klasikinio meno šiuolaikiškumas
Authors: Juknevičius Stasys
Published: January 2019

Algirdo Gaižučio veikalo „Klasikinis menas ir dabartis“ (išleistas 1983 m. rusų kalba) recenzija. Knygoje parodoma klasikinio meno sąvokos traktavimo specifika įvairiose filosofinėse estetinėse koncepcijose, atskleidžiama metodologinė marksistinės teorijos reikšmė, nagrinėjamas klasikinio meno ir šiuolaikinės meninės kūrybos santykis, atskleidžiami kai kurie klasikinio meno suvokimo aspektai mokslinės techninės revoliucijos sąlygomis, klasikinio meno ir estetinio auklėjimo santykis.
Iš dorovės ir religijos santykio tyrinėjimų
Authors: Kalenda Česlovas
Published: January 2019

1984 m. lapkričio 13 d. LTSR MA Filosofijos, sociologijos ir teisės institute KMI Filosofijos ir mokslinio komunizmo katedros vyr. dėstytoja Zita Liubarskienė apgynė filosofijos mokslų kandidato disertaciją „Dorovės ir religijos santykio problema Lietuvos filosofinės minties istorijoje (1945–1980)“. Disertacijos moksliniai vadovai – prof. J. Barzdaitis ir doc. V. Žemaitis, oficialieji oponentai: prof. J. Minkevičius ir doc. N. Juršėnas.
Naumas Ickovičius (1906-1984)
Authors: Makarevičius V.K.
Published: January 2019

1984 m. rugsėjo 16 d. mirė TSKP narys, Didžiojo Tėvynės karo dalyvis, Lietuvos TSR nusipelnęs dėstytojas, filosofijos mokslų daktaras, Vilniaus valstybinio pedagoginio instituto Filosofijos katedros profesorius Naumas Ickovičius. Jis gimė 1906 m. Donecke. 1932 m. baigė Maskvos istorijos ir filosofijos institutą. Nuo 1951 m. dėstė Vilniaus valstybiniame pedagoginiame institute. Nagrinėjo dialektinio materializmo kategorijų (ypač santykinumo ir absoliutumo) problemas, parašė tris monografijas, mokslinių straipsnių.
Rašytojo biografija – literatūrinio tyrinėjimo objektas
Authors: Zaborskaitė Vanda
Published: January 2019

Straipsnyje analizuojama rašytojo biografija kaip literatūrologijos tyrinėjimo objektas. Šioje disciplinoje kartais atsisakoma požiūrio į biografiją kaip į absoliučiai individualią ir nepakartojamą; taip pat ieškoma principų, pagal kuriuos reikėtų atrinkti duomenis iš turimos rašytojo gyvenimo medžiagos. Teikiama daug reikšmės tam, kad atsiskleistų būtent rašytojo biografijai specifiški dalykai, kad ji savo pobūdžiu netaptų analogiška mokslininko ar valstybės veikėjo biografijai. Kūryba ir biografija turi būti suprastos kaip viena kitą papildančios kultūroje formos, kaip analogiškos vertybės, nors realizuotos skirtingose plotmėse. Kai kuriais atvejais biografija tampa savarankiška vertybe, atstovaujančia tam tikram asmenybės tipui, vertybinei orientacijai, gyvenimo modeliui. Rašytojo biografija yra literatūrinio proceso, epochos literatūrinės kultūros elementas. Aptariama rašytojų biografijų tradicija Lietuvos literatūrologijoje, konstatuojama, kad šie tyrinėjimai neturi gilesnių tradicijų, dažniausiai remiamasi pozityvistinio pobūdžio rekonstrukcijomis, trūksta ryšių su dabartine psichologija.
Estetinės komunikacijos specifika
Authors: Areška Vitas
Published: January 2019

Straipsnyje aprašoma estetinės komunikacijos specifika, jos objektas ir adresatas. Kūrinio vertė ar objektyvus jos turinys verte tampa tik konkrečiam vartotojui. Literatūrinės komunikacijos pradžia – rašytojas, tekstas, kritika, pabaiga – skaitytojas. Aptariamos estetikos problemos (kūrybos, kūrinio grožio), svarstoma etikos susijungimo su estetika galimybė. Tiek skaitytojo, tiek autoriaus dorovė, etinis elgesys labai artimas vertinimui pagal grožio dėsnius, nes tie reiškiniai susiję su tokiomis kategorijomis kaip sąžinė, garbė, užuojauta, meilė – jos abstrahuotos nuo utilitarinės veiklos. Aptariamos literatūros kūrinio dialektiškai santykiaujančios vidinė ir išorinė pusės. Išsakoma nuomonė, kad menas turi palaikyti individualų unikalumą, ugdyti asmenybės savitumą ir originalumą unifikuotame pasaulyje. Daroma išvada, kad estetinės komunikacijos specifika – estetinė abstrakcija, grožinio kūrinio savarankiška vertė ir struktūrinis autonomiškumas, kūrėjų ir skaitytojų estetinių interesų lygiateisiškumas ir dialektinė sąveika – lemia meninės kūrybos socialines potencijas formuoti žmogaus ir visuomenės estetinės orientacijos kryptį ir taip veikti asmenybės pasaulio visumą.
A. Ryglio menosiekos teorija
Authors: Surgailienė Laima
Published: January 2019

Straipsnyje analizuojami Vienos menotyros mokyklos atstovo A. Rieglio meno teorijos ir istorijos tyrimo svarbiausi principai. Svarbiausia jo teorijos sąvoka – menosieka (vok. Kunstwollen), išreiškianti imanentinį žmogiškosios meno kūrybos poreikį, išreiškiantį dailės esmę, jos autonomiją kitų kultūros sričių atžvilgiu. Aptariami dailės kūrinio pagrindiniai elementai: kūrinio paskirtis, medžiaga, technika, kūrinio motyvas, jo turinys (kurį lemia poetinė, religinė ir kitos kultūros sritys) ir formalios išraiškos priemonės, elementai, kuriuos A. Rieglis apibūdina kaip tikrąją meno savastį. Reikalaudamas meno teorijos objektyvumo, A. Rieglis atmeta vertybinę meno prigimtį, nes ji neleidžia nešališkai traktuoti dailės istorijos reiškinius. Jis taip pat reikalavo griežto sąlygotumo, griežtų raidos principų, pagal kuriuos dailės kūrinys turi tikslią, vienareikšmiškai nulemtą vietą, padiktuotą vidinės meno raidos būtinybės. A. Rieglio nuopelnu laikoma tai, kad jis atskleidė dailės vaizdinę specifiką, daug dėmesio skyrė meninei išraiškai, siekė įveikti meno istorijos aprašomąjį pobūdį ir rasti esminius, specifinius formų organizacijos principus, kuriuos jis aptiko suvokimo psichologijoje ir fiziologijoje.