bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A TALE OF TWO FATHER/MOTHER LANDS: The young south Asian diaspora in Scandinavia
Authors: Singla Rashmi
Published: December 2022

Med udgangspunkt i begreberne pluralistisk identitet og diaspora belyser artiklen den social psykologiske situation for unge, som samtidig tilhører to fædre-/moder-lande, nemlig unge fra Sydasien (Indien/Pakistan/Sri Lanka) der bor i Skandinavien, med hovedfokus på Danmark. De unges interetniske relationer og diaspora-identiteter skildres gennem et kvalitativ forskningsprojekt kombineret med en række andre studier. De fleste unge er i gang med at blive en del af modtagerlandet og udvikler samtidig komplekse identiteter, indeholdende elementer fra såvel Danmark, international kontekst samt oprindelseslande gennem strategier som etablering af relationer på tværs af etniske grænser, deltagelse i demokratiske processer, at konfrontere racediskrimination bl.a. gennem ungdomsorganisering, transnational medieforbrug. En komparativ vinkel viser lignende mønster for unge sydasiater i UK. Konklusioner peger på udfordringer for både de unge såvel som deres moder-/fædreland. Disse udfordringer gælder i vis omfang også for andre diaspora-grupper i Danmark.
BLANDT DE BLINDE ER DEN ENØJEDE KONGE – eller HVORFOR ENGAGERE SIG – DET GÅR JO GODT
Authors: Berthelsen Jens
Published: December 2022

Psykologien har gennem det sidste århundrede udviklet sig til en selvstændig videnskabelig disciplin. Ved at koncentrere sig om det enkelte individ har den medvirket til at bibringe samfundet en større menneskelighed, men er upåagtet kommet til at isolere mennesket fra samfundet. I den aktuelle overgang fra en samfundsform til en anden kan psykologien få en vigtig funktion som vogter af demokrati og menneskerettigheder. Det indebærer, at psykologien må revurderes med henblik på anvendelse i fremtidens samfundsformer. Først og fremmest må psykologien sættes i relation til overordnede samfundsfunktioner. Ved at bruge kulturbegrebet som bindeled kan menneskets personlighed ses i samspil med samfundsforandringer. Men hvordan? Når man søger at udvikle nye forståelser, er det vigtigt at bestræbe sig for at frigøre sig fra sine forankringer. Det kan ske ved at forholde sig spørgende og søgende frem for konstaterende og dokumenterende. Artiklen er sådant et forsøg på at søge anderledes steder for at samle brikker til et nyt mønster. Artiklen tager udgangspunkt i, at kulturskift historisk set har været længe på vej, men at forskningen har vanskeligt ved at opfange forandringerne og opstille scenarier, der bygger på nye fremtidsrettede paradigmer. Folkekarakteren har også ændret sig gennem tiderne og synes nu at have sluppet dybe kulturtræk som nøjsomhed og ‘sund skepsis’. Positivismen og konstruktivismen er utilstrækkelige til at forudse de forandringer, der synes at være aktive i den nye generation, som trænger til støtte til at kunne forholde sig til det postmoderne samfunds styringsmekanismer. Den politiske magt, den økonomiske magt og definitionsmagten er mere uigennemskuelig og populistisk. Det er lettere at blive blind, træffe ensidige valg eller undgå at involvere sig, og det gør det lettere for den enøjede at tage magten – næsten uden man opdager det!
SAMHØRIGHED: SOCIAL ANSVARLIGHED SOM EN FÆLLES BEVÆGELSE. Om psykoedukation med flygtningefamilier
Authors: Ianev Pernille , Berliner Peter
Published: December 2022

Artiklen beskriver to opfølgningsinterview (med tre personer) med deltagere i psykoedukationsforløb hos Røde Kors’ asylafdeling i Danmark. Baggrunden for disse forløb og indholdet i dem beskrives, samt hvad de tre deltagere fandt betydningsfuldt i deres oplevelse af forløbene. Konklusionen på denne kvalitative undersøgelse er, at oplevelsen af samhørighed med de andre deltagere er meget tydelig i deltagernes beskrivelse. Det at føle sig set og respekteret som medskabere af samspillet er vigtigt for de interviewede. At kunne yde noget for andre og selv tage imod disses oplevelser, anerkendelse og respekt er betydningsbærende. På denne måde er psykoedukationen en måde at skabe – eller fremme – social ansvarlighed på, idet deltagerne bestræber sig på at tage hånd om hinandens liv og velfærd – i form af tilbudte forståelser og perspektiver.
MUSIK OG PSYKOLOGI – SET FRA SIDELINJEN
Authors: Andkjær Olsen Ole , Møhl Bo
Published: December 2022

Temaet musik og psykologi er indlysende relevant, når man betænker, hvor mange forbindelseslinjer der kan trækkes mellem de to felter. Igennem Psyke & Logos’ hidtidige og efterhånden lange historie har vi afsøgt mange af psykologiens grænseområder så som sprog, historie, religion, moral, billeder, symboler, kunst, kultur og narrativitet, men først nu giver vi os i kast med musikken. Når vi lejlighedsvis har diskuteret temaet i redaktionen og med andre kollegaer, har det ikke skortet på interesse, men det har været mere tvivlsomt, hvorvidt musik som en højt elsket fritidsinteresse blandt psykologer faktisk kunne forbindes med deres professionelle ståsted i psykologien, uden at resultatet netop ville blive amatørisk. De få og sporadiske danske arbejder om musik og psykologi skrevet af psykologer var ikke umiddelbart lovende for muligheden af at sammensætte et helt temanummer om dette emne. I kredsen omkring tidsskriftet var det kun forh. Professor Alice Theilgaard, der havde arbejdet lidt mere indgående med emnet, og som derigennem kunne give os nogle nyttige råd og vink. Vi kendte naturligvis til eksistensen af en dansk musikterapeutisk tradition, der – som vi mente at se det – var kommet til verden ved, at en række personer, der overvejende havde deres professionelle ståsted i musikken, med baggrund i udenlandske traditioner, havde opbygget en musikterapeutisk uddannelse på Aalborg Universitet. I redaktionen havde vi imidlertid ikke nærmere kontakter til dette miljø, og det skal ikke være nogen hemmelighed, at der blandt psykologer af og til har kunnet spores en vis skepsis over for det. Måske har et strukturelt brødnid inden for psykoterapisektoren også medvirket til at skabe mistillid til denne nye gruppe af terapeuter uden for psykologforeningens regi?
KAN DANIEL STERNS KERNEBEGREBER BIDRAGE TIL EN FÆNOMENOLOGISK ORIENTERET MUSIKPSYKOLOGI?
Authors: Holgersen Sven-Erik
Published: December 2022

Daniel Stern har igennem hele sit forfatterskab været optaget af relationerne mellem subjekt og omverden, ikke mindst spørgsmålet om, hvordan bevidsthed konstitueres i samspillet mellem subjekt og omverden. Han har i stigende grad ladet sig inspirere af fænomenologien, og artiklen diskuterer, hvilke konsekvenser dette har for forståelsen af centrale begreber som AMODAL PERCEPTION OG REPRÆSENTATION, VITALITETSAFFEKT, AFFEKTIV AFSTEMNING, INTERSUBJEKTIVITET og DET NUVÆRENDE ØJEBLIK. Efter en diskussion af begreberne og deres forhold til fænomenologi og musikpsykologi præsenteres og diskuteres begrebet om MUSIKALSK SELV(FORNEMMELSE) kort. Endelig påpeges nogle musikpædagogiske implikationer af den teoretiske diskussion.
BAGGRUNDSMUSIK OG BAGGRUNDSFØLELSER – UNDERLÆGNINGSMUSIK I AUDIOVISUELLE MEDIER
Authors: Have Iben
Published: December 2022

Med fokus på underlægningsmusik i film og tv diskuteres relationen mellem musik og følelser, idet der argumenteres for en teori, der i et tværfagligt felt kobler oplevelsen af musikalske strukturer med følelsesmæssige strukturer. Efterfølgende diskuteres, hvordan musikken i koblingen til den audiovisuelle kontekst er med til at generere forskellige former for følelsesmæssig oplevelse. Den danske tv-dokumentar BALLETS DRONNING, der er et portræt af Dansk Folkepartis leder, Pia Kjærsgaard, vil danne afsæt for og konkretisering af de teoretiske overvejelser.
MUSIKTERAPEUTENS DISCIPLINEREDE SUBJEKTIVITET
Authors: Nygaard Pedersen Inge
Published: December 2022

Artiklen tager udgangspunktet i en definition af kernebegrebet ‘musikterapeutens disciplinerede subjektivitet’ som en overordnet betegnelse for de tilstande og bevægelser, der er karakteristiske for musikterapeutens forholdemåde i musikalsk improvisation i en klinisk situation. Dette begreb er vokset ud af forfatterens erfaringer som underviser, kliniker, supervisor og forsker. Begrebet bliver rammet ind teoretisk og belyst ud fra empirisk fænomenologisk forskning i musikterapeutens forståelse og anvendelse af modoverføring i musikalsk improvisation i voksenpsykiatrien. Det bliver relateret til de psykodynamiske begreber overføring, modoverføring og modstand, og de behandlingsmæssige konsekvenser for musikterapi i psykiatrien berøres. Artiklen er en bearbejdning og videreførelse af forfatterens tiltrædelsesforedrag som professor ved Aalborg Universitet i 2006.
TRAUME OG MESTRING – receptiv musikterapi i ungdomspsykiatrisk ambulatorium
Authors: Beck Bolette Daniels
Published: December 2022

På baggrund af en kort gennemgang af forskellige former for traumer og deres diagnoser, indkredses metoder og principper for traumebehandling. Genfortælling kontra kropslig bearbejdning af traumet diskuteres, og mulighederne for kropslig/imaginativ bearbejdning behandles i relation til den receptive musikterapimetode The Bonny Method of Guided Imagery and Music (GIM) og dens modifikation som gruppebehandlingsmetode i psykiatrien. Musikkens æstetiske, dynamiske og strukturelle kvaliteter samt musikterapiens muligheder for symbolisering, containment, stressreduktion, emotionel bearbejdning, ressourcemoblisering, kognitiv omstrukturering og integration af mening relateres til Hermans tre traumebearbejdningsfaser og til Wilsons ti principper for heling og behandling af traumer. Erfaringer med metoden til traumebehandling i ungdomspsykiatrisk ambulatorium gennemgås, og to casehistorier eksemplificerer musikterapimetoden som virkningsfuld ved behandling af traumer opstået i både verbale og nonverbale udviklingsfaser.
MUSIKPSYKOLOGIENS FREMTID OG FORTID
Authors: Christensen Erik
Published: December 2022

To nye bøger kalder på debat om musikpsykologiens fokus og metoder: John Sloboda: Exploring the Musical Mind. Cognition, Emotion, Ability, Function. Oxford University Press 2005, ca. 375 kr. Eric F. Clarke: Ways of Listening. An Ecological Approach to the Perception of Musical Meaning. Oxford University Press 2005, ca. 350 kr.
UDFORSKNING AF PSYKOLOGIENS KVANTITATIVE FORSKNINGSMETODER
Authors: Brinkmann Svend
Published: December 2022

En anmeldelse af Benny Karpatschof: Udforskning i psykologien 1 – De kvantitative metoder. København: Akademisk Forlag, 2006 (268 s.)
RELIGIONSPSYKOLOGI SOM TEMA
Authors: La Cour Peter , Tønnesvang Jan
Published: December 2022

Religion fylder meget i det offentlige rum og den politiske debat i disse år. Migration og oplevelser af meningstab på mange niveauer har bidraget til, at emnet er blevet (gen)aktualiseret som både en faktor i konfrontationer mellem grupperinger af mennesker og en faktor i menneskers oplevelse af tilhør, identitet, mening og sygdomshelbredelse. Sideløbende har man siden slutningen af 1900-tallet set en fornyet international forskningsinteresse for religionspsykologi med stor konferenceaktivitet, publikation og etablering af nye videnskabelige tidsskrifter. I de psykologiske forskningsmiljøer i Danmark har man gennemgående været mere forbeholden over for at beskæftige sig med emnet, og når enkelte personer har gjort dette, har det fortrinsvist været ved deltagelse i miljøer uden for de eksisterende psykologvidenskabelige miljøer, på det seneste fx i forbindelse med satsningsområdet Religioni det 21. Århundrede ved Københavns Universitet (2002-2006) og de to satsningsområder Religiøs Narrativitet, Kognition og Kultur (2001-2004) og Religion, Kognition og Kultur (2005-2008) ved Det Teologiske Fakultet, Århus Universitet.
»PÅ FRUGTERNE SKAL I KENDE DET – IKKE PÅ RØDDERNE« Kort om religionspsykologiens historie
Authors: La Cour Peter
Published: December 2022

Artiklen er en kort introduktion til religionspsykologiens historie, opdelt efter område: USA, Europa og Danmark.
A DECADE OF RESEARCH ON THE PSYCHOLOGY OF RELIGION AND COPING: Things we assumed and lessons we learned
Authors: I. Pargament Kenneth , Abu Raiya Hisham
Published: December 2022

Recently, the field of psychology has begun to display a growing interest in religious coping methods and their implications for health and well-being. Empirical studies have yielded an interesting picture of the relationship between religious coping and physical and mental health. In this paper, we review some of the foundational assumptions on which the theory of religion and coping rests. Then, we summarize recent advances in research in the area of religion and coping. We conclude by highlighting some of the exciting new directions for research in the psychology of religion and coping.
PURPOSEFUL ACTION AND THE STRIVING FOR THE SACRED
Authors: A. Emmons Robert
Published: December 2022

Religion invests human existence with meaning by establishing goals and value systems that potentially pertain to all aspects of a persons' life. A goals approach rooted in personal strivings provides a general unifying framework to capture the dynamic aspect of religion in people's lives. Empirical research on the measurement of spirituality and religion through personal strivings is described. The origins of spiritual strivings in motivational needs theory and in an evolutionary psychology rooted in solutions to adaptive problems faced by our ancestors are discussed
OFFERETS PSYKOLOGI – KOGNITION OG RELIGION I EVOLUTIONÆR BELYSNING
Authors: Høgh-Olesen Henrik
Published: December 2022

Offeret udgør en ritualiseret centralstruktur i al religiøs praksis verden over, men hvad symboliserer denne handling egentlig? I herværende artikel anskues fænomenet fra en evolutionær psykologisk vinkel, og gennem tværkulturelle, komparative og eksperimentelle data argumenteres der for, at offeret ikke først og fremmest er et religiøst begreb, men snarere må betragtes som en nøglefaktor i menneskets socialitet, afspejlende et medfødt reciprocitetsprogram som er velkendt i dyreverdenen fra spermacethvaler og vampyrflagermus til primaterne og os selv. Det religiøse offer, som iscenesat ritual, tjener derfor nok som inspiration for den menneskelige samfærdsel, men er i grunden det symbolske udtryk for samme – og således et derivat, som henter dets hele indre hellighed fra dets evne til symbolsk fortætning af netop den udvekslingsnormativitet, der allerede er gældende praksis mellem mennesker uden for den intime yngelplejes nære relation. Det overordnede forhold mellem religion og evolution diskuteres dernæst, og det påpeges, at religionen er en af de nichekonstruktioner, der kan have gjort sig gældende i udviklingen af den menneskelige socialitet og moral. Dels som leverandør af udløsende nøglestimuli og dels som selekterende miljøfaktor i egen ret.
EVIDENS OG RELEVANS Videnskabelighed i psykoterapi: ‘Evidensbaseret praksis’ eller saglig menneskelighed?
Authors: Storm Jensen Olav
Published: December 2022

Indledningsvis påpeges den dobbelthed i kravet til viden, der kan danne baggrund for psykoterapiens videnskabelighed, som ligger i dimensionerne videnssikkerhed og vidensrelevans. Det påpeges herpå at den ‘evidens’, der lægges til grund for en ‘evidensbaseret praksis’ (EBP) som kognitiv adfærdsterapi (KAT) i forhold til f.eks. angstlidelser, synes at have relevansproblemer i en sådan grad, at terapiformens formidling i psykiatrisk/psykologisk folkeoplysning m.v. som en ‘særligt effektiv’ terapiform må ses som alvorligt misvisende. Polariseringen mellem scientistiske og humanistiske videnskabelighedsparadigmer i psykoterapien udfoldes med begreberne ‘udliciteret’ over for ‘integreret’ videnskabelighed. Det påvises – og demonstreres ved en case-vignet – at evidens er et fænomenologisk begreb, og at det i begrebets ægte betydning er inden for det humanistiske paradigme, der kan findes praksis, som fortjener betegnelsen evidensbaseret. Det kropsorienterede sensetik-perspektiv introduceres som et metodisk bidrag til den humanistiske videnskabelighed, der kan operationalisere dimensioner i terapeut-klient-mødet, der optimerer adgangen til at gøre evidente erfaringer – for begge parter. Endelig illustreres gennem eksemplificering fra en DR Dokumentar om kognitiv adfærdsterapi med OCD-patienter, hvor uforenelige de polariserede tilgange er. En lang række forhold i den dokumenterede praksis ses fra det humanistiske perspektiv som direkte antiterapeutiske. Den udfoldede terapi ses som symptomfikseret på en måde, som ikke blot indebærer en uvidenskabelig lukkethed over for tilgængelige erfaringer, der peger mod terapeutiske muligheder for opgør med selve kilden til angsten bag OCD-adfærden, men som faktisk kan ses som bidragende til denne angstkildes konsolidering.
PSYKISKE HELBREDSPROBLEMER HOS SPÆDE OG SMÅBØRN – epidemiologiske aspekter
Authors: Landorph Susanne , Skovgaard Anne Mette
Published: December 2022

Udviklingen inden for spæd- og småbarnspsykiatri i de sidste årtier har medført, at der i dag er international konsensus blandt klinikere om eksistensen af psykopatologiske tilstande hos selv helt små børn. Systematisk forskning inden for området har hidtil været sparsom, og der mangler viden om basale epidemiologiske aspekter. Aktuel forskning fra spæd- og småbarnspsykiatrisk afsnit Glostrup, Københavns Universitetshospital fokuserer på DEVELOPMENTAL EPIDEMIOLOGY for hermed at øge det videnskabelige grundlag for forebyggelse og behandling tidligt i barndommen. Denne artikel sammenfatter resultater fra aktuelle studier af psykiske helbredsproblemer hos spæde og småbørn med fokus på diagnostiske metoder og epidemiologiske forhold: incidens, prævalens og risikofaktorer. De foreliggende forskningsresultater viser, at der findes metodemæssigt holdbare diagnostiske instrumenter, som tillader sammenligning mellem kliniske og epidemiologiske studier. Undersøgelser af henviste 0-3-årige viser, at et stigende antal børn henvises pga. egne psykiske vanskeligheder, at der er signifikante forskelle i psykopatologi mht. alder og køn og at komorbide relationsforstyrrelser er hyppige. Blandt børn fra den generelle befolkning viser resultater fra Copenhagen Child Cohort CCC 2000 blandt andet, at prævalens, diagnostisk fordeling af psykiske helbredsproblemer og associerede risikofaktorer hos 1½-årige børn er analoge til fund fra studier af ældre børn. Perspektiverne ved de aktuelle forskningsresultater er påpegningen af den tidlige manifestation af biologisk og psyko-social risiko og identificeringen af potentielle fokusområder for forebyggelse.
SPÆDBARNET I FADERENS VERDEN
Authors: Madsen Svend Aage
Published: December 2022

Med fædres øgede deltagelse i omsorg og kontakt med spædbarnet lige fra fødslen får professionelle også øjnene op for spædbarns-faderskabets psykiske dynamik. I denne dynamik ser vi både særtræk og ligheder i forhold til moderskabets psykologi. Herunder finder vi fødselsdepressioner som en af de mulige vildveje også i mænds forældredannelsesproces. Mænds depressionstilstande og reaktionsmønstre kan på visse områder adskille sig fra kvinders, og der kan også ses sådanne forskelle i spædbarnsmødres og -fædres fødselsdepressioner. Disse og andre kønsspecifikke karakteristika ved mange mænds forældredannelsesproces og psykologiske reaktionsmønstre peger på behov for psykoterapeutiske metoder til fædre med fødselsdepression, der også inddrager en kønsspecifik indfaldsvinkel. Herunder må der bl.a. fokuseres på de udadreagerende træk, der hyppigere ses i mænds depression, og på mandens ambivalens imellem tilknytning og autonomi. Terapien må arbejde med dobbelt fokus skiftende mellem relationerne til barnet og mandens egne erfaringer med tilknytning.
THE WORK FIELD OF TORTURE AND NGOs – THE REALITY AND IMPACT
Authors: G. Arenas Julio
Published: December 2022

Accumulated evidence that torture and other related human rights violation produce health-related consequences that requires health professional assistance, has been the point of departure for the development of a global association of rehabilitation centres specialised in rehabilitation of torture survivors. The majority of these survivors lives in third world countries where locally funded rehabilitation services are minimal or non-existent, and most of the specialised rehabilitation centres for torture victims are non-governmental organisations (NGOs) who are totally dependent on foreign donors After a quarter of a century and impressive expansion of rehabilitation efforts worldwide, there is still no consensus about the efficacy of treatment interventions for torture survivors. There is little literature about treatment outcome, design models and structure of rehabilitation services, cost-effectiveness, or sustainability of services. General principles of assessment and treatment remain unchanged and controversies over Posttraumatic Stress Disorder (PTSD) applicability for torture survivors persist. Since systematic knowledge and scientific evidence is lacking in many areas within the work field, it has not been possible to recommend or reach consensus on »best practice guidelines « and on the organisation and functioning of rehabilitation services they offer in different socio-cultural contexts. The current paper is intended as a critical overview of NGOs – viewed from the perspective of the reality and impact of what they achieve at the work field of torture.
Globale team og globale kompetencer
Authors: B. Magnus Ellen
Published: December 2022

Globale team er karakteriseret ved faktorer som mangfoldighed, geografisk afstand og intrikate kommunikationsprocesser, som skaber en øget kompleksitet i sociale interaktioner i den organisatoriske kontekst. Disse faktorer har individuelt været genstand for omfattende empiriske undersøgelser, men vi mangler forskning, som omhandler måden, hvorpå de påvirker hinanden. Selvom der foreligger en del teori og empiri omkring, hvordan disse faktorer enkeltvis påvirker performance, så er det kun få studier, der fokuserer på deres indflydelse på kompetenceudvikling. Dette tomrum søges udfyldt ved at introducere en model for forholdet mellem social kompleksitet i teams og udvikling af globale kompetencer. Modellen foreslår, at dette forhold kan tage flere forskellige retninger, og at den retning, som gør sig gældende i det enkelte tilfælde, vil afhænge af følgende modererende variable: tid, organisatorisk klima, team-identitet samt individets opfattelse af og refleksion over den sociale kompleksitet.
Ledelsesværdier i Bevægelse - Implementering fra central til decentral som en linje?
Authors: B. Sars Martin
Published: December 2022

I de senere år er det blevet meget populært for store organisationer at arbejde med deres værdier og værdigrundlag. Hensigten med disse værdier er oftest at sende klare signaler og skabe et fælles grundlag, alle kan samles om. Udgangspunktet for denne artikel er et 3-årigt kvalitativt studie af udviklings- og implementeringsprocesserne for en værdibaseret ledelsesintervention i form af et sæt principper for god ledelse i et dansk ministerium. Ser man på den nyere økonomiskinspirerede forskning i værdibaserede interventioner, er der en klar tendens til at anskue dem som en fast størrelse, der implementeres i en lineær bevægelse fra central til decentral, der i store træk efterlader dem uændrede. Artiklen giver et kritisk perspektiv på ensidigheden i denne økonomiske tænkning ved gennem det empiriske studie at illustrere, at de lineære elementer kun er den ene side af den værdibaserede interventionens funktionalitet. Ved at centrere processerne og de transformationer den værdibaserede intervention gennemgår, synliggør artiklen, at der er et paradoksalt forhold mellem det standardiserede og det kontekstspecifikke, samt at sameksistensen af begge disse er essentiel for interventions praktiske virke.
Læring, konflikter og arbejdsdeling – en udvidelse af den socialt situerede læringsforståelse
Authors: Pedersen Martin , Nielsen Klaus
Published: December 2022

I denne artikel vil vi argumentere for, at tolkningen af megen situeret læringsteori overser de skitser, der er i Lave & Wengers (1991) oprindelige analyser, hvor den grundlæggende dynamik i læreprocessen anskues som værende tæt sammenknyttet med konflikter og modsætninger. Konsekvensen af at modsætninger og konflikter underbetones er, at dynamiske og motivationelle aspekter af læreprocessen i mange tilfælde falder tilbage til en humanistisk human ressource-tænkning, hvor læringsprocessen relateres til individets stræben efter at realisere egne vækstpotentialer, samt at arbejdsfællesskabet bliver et middel til den enkeltes selvrealisering. I artiklen ønsker vi at rehabilitere Lave & Wengers oprindelige idé om, at modsætninger og konflikter er afgørende dynamiske kræfter i forståelsen af læring og udviklingsprocesser i arbejdslivet. Vi søger i artiklen at præcisere hvordan situationer kendetegnede ved at være uafklarede, ubestemte og ukoordinerede, indeholder potentielle læringsressourcer, fordi det igennem disse situationer er muligt at udvikle nye antagelser om, hvilke konsekvenser vore handlinger har for praksis. Endvidere ønsker vi at udvikle dette aspekt af læreprocessen ved at undersøge, hvordan en række nyere forskningsprojekter bruger Lave & Wengers arbejde. Afslutningsvist inddrager vi betydningen af den stigende arbejdsdeling, samt aspekter af John Deweys tænkning med henblik på at skitsere, hvordan et situeret perspektiv kan inddrage konfliktuelle aspekter af en arbejdspraksis til at udvikle forståelsen af læring.
GRUPPESUPERVISION AF LÆGER PÅ ONKOLOGISK AFDELING
Authors: Hede Jørgensen Lisbeth , Haugaard Jacobsen Claus
Published: December 2022

Læger i et moderne sundhedsvæsen står over for tiltagende komplekse problemstillinger, hvor de er nødt til at forholde sig refleksivt til deres profession. At arbejde med meget syge mennesker kan være særligt belastende, når personalet kan identificere sig med patienterne. Således foreligger der dokumentation for, at hver tredje læge i onkologien har psykiske problemer som følge af sit arbejde (Graham & Ramirez, 2002). Artiklen redegør for nogle af onkologiske lægers arbejdsmæssige belastninger i krydsfeltet mellem komplekse arbejdsopgaver, som de ofte ikke er udrustet til at håndtere, deres generelle arbejdsmæssige betingelser og deres faglige kultur. Dernæst beskrives supervision som en både specifik og kompleks interventionspraksis, der i dag har vundet stor udbredelse i den livslange læring på forskelligartede arbejdssteder. Supervision er en intervention, der er velegnet til at kvalificere og udvikle medarbejderes kompetencer, til at skabe forandring og mestring af praksis samt til at opnå forståelse af den gensidige indvirkning mellem personlighedsmæssige forhold og arbejdsfunktion. Supervision kan således ses som en metode til at undgå eller begrænse arbejdsmiljømæssige belastningsreaktioner, idet de nævnte forhold udgør en mange-facetteret fremmelse af copingstrategier. Kort gennemgås empiriske fund inden for dette område. Artiklens sidste del fokuserer på (a) de konkrete vanskeligheder, der har været i forbindelse med etablering af en supervisionsgruppe for læger på onkologisk afdeling, (b) lægernes oplevelser af supervisionens gavnlige indvirkning på deres kompetencer, selvforståelse og trivsel, og (c) de observerede fordele ved gruppesupervision. Undervejs inddrages en række kliniske vignetter. Idet den ene af forfatterne er afdelingens supervisor, er der metodemæssigt tale om en deltagerobservation.
INTRODUCTION TO STRUCTURAL EQUATION MODELLING USING SPSS AND AMOS
Authors: Y. Mehlsen Mimi
Published: December 2022

En anmeldelse af: Niels J. Blunch Introduction to Structural Equation Modelling using SPSS and AMOS
PÅ TÆRSKLEN TIL ET UNGDOMSLIV social identitet og fremmelighed
Authors: Winther-Lindqvist Ditte Alexandra
Published: December 2022

Her fremlægges et kulturhistorisk-virksomhedsteoretisk perspektiv på, hvordan sociale identiteter forhandles og kommunikeres ud fra værdier om fremmelighed blandt 6. klasseselever i overgangen til 7. klasse på en ny skole. I institutionsskiftet forhandles identiteter og deres hierarkiske positioner mellem eleverne via venskaber og bestemte aktiviteter og anti-aktiviteter, som de dominerende virksomheder. Her foreslås en almen overgangsmodel med fire faser: positionering, afrunding, selvpræsentation og (dis)integration som specificeres ud fra en gruppe 12-13-årige piger som case. Hvorvidt pigerne lykkedes med at skabe populære sociale identititer i overgangen, afhænger af deres succes med at overbevise andre om deres autenticitet som tilhørende en særlig version af ungdommelighed.
Ensom i en social verden
Authors: Lasgaard Mathias
Published: December 2022

Ungdomslivet beskrives typisk som socialt, dynamisk og fuldt af muligheder. Ikke desto mindre føler nogle unge sig udenfor og oplever samværet som tomt eller meningsløst. Med udgangspunkt i en landsdækkende spørgeskemaundersøgelse (N = 1009) belyser denne artikel ensomhed blandt gymnasieelever fra 46 forskellige skoler. Ensomhed var forbundet med symptomer på depression, angst, selvmordstanker og selvskade samt overvejelser om at stoppe på uddannelsen. Endvidere var social, familierelateret og kæresterelateret ensomhed forbundet med forskellige psykosociale faktorer og forskellige former for mistrivsel og risikoadfærd. Sammenfattende indikerer undersøgelsen, at ungdomsensomhed er et alvorligt tegn på mistrivsel, og at det er væsentligt at skelne mellem følelser af ensomhed, som knytter sig til forskellige sociale domæner.
V O K S E V Æ R K E R - Et signalement af unge danskeres seksuelle liv
Authors: Graugaard Christian
Published: December 2022

På grundlag af den eksisterende forskningslitteratur præsenterer artiklen et overblik over unge danskeres seksuelle liv. Unges livsbetingelser trækkes op, og vilkårene for deres seksuelle relationer og identitetsdannelse gennemgås. Det vises, at flertallet af seksuelt aktive unge er veltilfredse med deres aktuelle sexliv, og at den brede ungegruppe håndterer senmodernitetens udfordringer med stor pragmatisk sans. Samtidig er forskellige typer risikoadfærd dog udbredt blandt teenagere, og en mindre gruppe unge synes at have vanskeligt ved at honorere drømmesamfundets krav om refleksivitet, foranderlighed og navigation i komplekse sociale landskaber. Af samme grund argumenteres der for mere systematiske forskningstiltag samt for tidssvarende forebyggelse og sundhedsfremme blandt unge.
Unges liv og muligheder – deltagende aktionsforskning i Paamiut
Authors: Wattar Laila , Fanous Sandrine , Berliner Peter
Published: December 2022

Paamiut Youth Voice (PYV) er et deltagende aktionsforskningsprojekt (Participatory Action Research, PAR), gennemført med de unge i Paamiut, Kalaallit Nunaat (Grønland). Målet med projektet er at undersøge de unges visioner om og ønsker til, hvordan trivsel og deltagelse kan øges. Projektet blev udviklet og iværksat som en del af det overordnende community mobiliseringsprojekt, Paamiut Asasara, og blev baseret på et lokalt formuleret ønske om viden om – og inddragelse af – de unge. Der blev efterspurgt forskning i, hvordan man bedre kan integrere de unge i samfundet, øge deres generelle trivsel, mindske social eksklusion, samt øge deres oplevelse af samhørighed i samfundet. 61 unge i alderen 12-24 deltog i forskningsprojektet. De unges opfattelse og oplevelse af trivsel blev undersøgt, med særlig fokus på individuelle og community-styrker og ressourcer, samt deres ideer og drømme om, hvordan trivsel og deltagelse kan øges. De unge deltog i fokusgruppeinterviews, individuelle interviews, udfyldelse af et spørgeskema, arrangering af et borgermøde samt i overvejelser omkring undersøgelsens metode og design og analysen af data. Analysen af data pegede på en række vigtige betingelser for at øge de unges trivsel, og de unges ønsker om social samhørighed, social støtte og åben kommunikation, samt fritidsaktiviteter. Desuden udtrykte de unge ønsker om muligheder for rådgivning samt bedre muligheder for arbejde.
”Som at noget lettede …” Strukturel vold og unge i Paamiut i Kalaallit Nunaat
Authors: Glendøs Mia , Berliner Peter
Published: December 2022

Den høje voldsrate i Kalaallit Nunaat (Grønland) forklares ofte ud fra alkoholmisbrug og affektive handlinger. I denne artikel vises det gennem en kvantitativ og kvalitativ undersøgelse, at den episodiske vold må forstås som symptomer på strukturel vold. Den strukturelle vold er en kontekst, der fremmer følelser af magtesløshed, social isolation, undgåelse af konflikter og undertrykkelse af følelser – indtil de eksploderer i konkret vold. Den strukturelle vold både legitimerer og forstår den konkrete vold, men den åbner også for interventioner, der kan ændre netop den strukturelle vold. Den strukturelle vold er skadelig for unge, da den fremmer og legitimerer vold. Community mobiliseringsprojektet Paamiut Asasara har vist gode resultater med at sænke antallet af husspektakler samt med at styrke ikke-voldelig konfliktløsning. Dette bidrager til at ændre opvækstvilkårene og livsvilkår for de unge.
Valfartsrejsen til Tibet - Et eksempel på spirituel attachment i buddhistisk psykologi
Authors: Elsass Peter
Published: December 2022

Et begreb som ‘Spirituel attachment’ er et inspirerende supplement til den kliniske psykologis optagethed af tilknytningsteorier. Et eksempel er ’hvide buddhisters’ valfartsrejse til Tibet. De begrunder deres rejse fra hjemlandet med, at de får større psykologisk plads til deres spirituelle arbejde, når de giver afkald på tilknytningen til nære personer, materielle goder og velkendte steder. Men de buddhistiske pilgrimme er ikke alene og uden tilknytninger – i flere betydninger. Fx bliver Tibet formet efter deres indre ønske om et Shangri-La, og deres spirituelle læremestre bliver internaliseret som vigtige identitetsfigurer. Disse forskellige former for spirituel attachment bliver kvalificeret i den buddhistiske lære med begreber som ‘empathy, loving kindness og sympathetic joy’ og nu også med ’compassion’ som det nyeste tilknytningsbegreb inden for buddhistisk psykologi.
INTERSECTIONS BETWEEN ZEN BUDDHISM AND DELEUZIAN PHILOSOPHY
Authors: Davies Bronwyn
Published: December 2022

This paper teases out some of the common threads between two separate traditions: zen buddhist thought as it is interpreted by Thich Nhat Hanh and by Allan Watts, and poststructuralist thought as it is interpreted by Gilles Deleuze, and by Henri Bergson. Despite some semantic differences, zen buddhism and deleuzian thought are found to have a great deal in common. Both open up new ways of thinking and of being that challenge the apparent inevitabilities of todayss neoliberal world. The inter-related areas I will etplore in this paper, in which deleuz­ian scholars and buddhist thinkerslpractitioners can fruitfully be put in dialogue with each other, include abandoning the self-as-entity or ego, resisting the pull of binary thinking, and the interconnectedness of being.
Posttraumatisk stress − et bio-psyko-socialt perspektiv
Authors: Oehlenschläger Priscilla , Hansen Anja Ida
Published: December 2022

Emnet for denne artikel er at opnå en forståelse af posttraumatisk stress ved hjælp af et bio-psyko-socialt perspektiv. Posttraumatisk stress har talrige konsekvenser, som fremlægges og diskuteres. Dernæst undersøger vi, hvilke faktorer der kan ligge til grund for, at mennesker udvikler resiliens eller sårbarhed over for at udvikle længerevarende symptomer. Slutteligt undersøger vi mulighederne for at anvende det bio-psyko-sociale perspektiv i forhold til behandlingen af mennesker med posttraumatisk stress.
Magt og afmagt i individets liv
Authors: Richter Jasmin
Published: December 2022

Magt forstås ofte som noget, nogen har i en given situation eller i et bestemt tidsrum, eksempelvis en person eller en bestemt klasse. Spørgsmålet om autonomi og frihed læner sig her op ad magtbegrebet på sådan en måde, at magt ofte drejer sig om, hvor meget magt eller afmagt det enkelte individ har i forhold til sin livssituation. I forbindelse med mennesker, der har oplevet trauma, taler man ofte om, at det for det enkelte menneske handler om at søge at generobre følelsen af magt i sit eget liv. Men hvad enten man taler om en magtfølelse eller magt i det hele taget, er det så overhovedet muligt at erhverve sig denne? Hos Michel Foucault beskrives magt som en ‘usynlig force’, der er aktiv i en kontrol af individet, idet vi aldrig vil kunne gøre os fuldt ud bevidste om magtens mekanismer og indvirkninger på vores liv. Denne artikel kaster lys over Foucaults magtforståelse og søger at belyse, hvilke muligheder vi som mennesker har for at forandre vores eksisterende livsgrundlag, hvor går grænserne for vores autonomi, og hvor meget indflydelse har vi reelt på vores eget liv?
Narrativ og evidensbaseret behandling af komplekst traumatiserede mennesker
Authors: Riber Karin , Lindvig Ditte
Published: December 2022

I denne artikel vil vi gennem en belysning af to fundamentalt forskellige tilgange til psykoterapeutisk traumebehandling – den narrative og den evidensbaserede tilgang – forsøge at skabe en dialog mellem dem. Vi vil undersøge, hvordan det kvalitative og det kvantitative kan berige hinanden og åbne nye perspektiver i det terapeutiske arbejde med komplekst traumatiserede mennesker.
Den skabende proces i lyset af Søren Ulrik Thomsens poetik
Authors: Stokbro Jan
Published: December 2022

Artiklen handler om den kreative proces og rejser spørgsmålet om, på hvilke måder den kreative proces kan være en personligt krævende proces. Den danske digter Søren Ulrik Thomsens beskrivelser af den kreative proces er valgt som vidnesbyrd for processen som levet begivenhed. Igennem en undersøgende eksistentiel-fænomenologisk tilgang læses poetikkerne Mit lys brænder (1985) og En dans på gloser (1996). Den kreative proces præsenteres faseinddelt, hvilket som analytisk abstraktion tillader en kronologisk fremstilling af processens dynamik. Eksistentielpsykologisk tænkning og særligt Rollo Mays indsigter om den kreative proces danner forståelsesrammens klangbund. Det konkluderes, at den kreative proces fordrer et stort personligt engagement, hvor personen passioneret er investeret i den givne problemstilling. Det kræver et stort mod under frihedens fordring at overskride sine nuværende grænser og holde fast i sig selv som orienteringspunkt i en uforudsigelig og periodisk angstopstemmende og ganske psykisk belastende proces. Det er samtidig en særdeles berigende proces, hvor den enkelte ansvarsfuldt griber meningssøgende ind i verden, hvormed processen er revitaliserende og berigende for den enkelte som et omsorgsfuldt og skabende livsudtryk.
“Nogle vælger døden. Jeg vælger livet, drømmene og troen på en fremtid”– om kunst, billeder og unge i Paamiut
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

1. Indledning I november 2010 besøgte fotograf Tina Enghoff og journalist Anette Molbech Paamiut i Kalaallit Nunaat (Grønland) for at arbejde sammen med ti unge om at lave en workshop, der mundede ud i en fotobog. Bogen kom til at hedde Kærlig hilsen Paamiut og består af 20 fotos med tekst samt 35 fotos uden tekst. Endvidere er de første 20 fotos trykt som postkort bagest i bogen – således at de kan tages ud og sendes. De ti deltagere, der udførte projektet sammen med Tina og Anette, er: Ilannguaq Gabrielsen, Aage Jensen, Nikolaj Joelsen, Mogens Juliussen, Johanne Kleist, Nuka S. Knudsen, Jess Ludvigsen, Andrine Mikaelsen, Peter-Ole Olsen og Ronnie R. Olesen. Projektet Kærlig hilsen Paamiut udsprang af og var en del af det store Paamiut Asasara-projekt, der startede i 2008 og afsluttes med udgangen af 2012. Kærlig hilsen Paamiut var opbygget efter de principper og værdier, der danner sjælen i Paamiut Asasara, dvs. der er den grundlæggende filosofi i dette projekt. Paamiut Asasara er på den måde en filosofi i praksis, idet det er bygget op omkring bestemte værdier og principper – hvoraf det vigtigste er at respektere hinanden i ord og handling.
FÆLLESSKAB SOM FÆLLESGØRENDE BEVÆGELSE? – MUSLIMSKHED, FÆLLESHED OG BELONGING
Authors: Khawaja Iram
Published: December 2022

Denne artikel udforsker mulighederne for at udtænke et begreb om fællesskab inden for et poststrukturalistisk paradigme. Der er skrevet meget om relationer, grupper og inklusion, men fællesskab er i mindre grad et teoretiseret og analyseret begreb. Ambitionen er teoretisk at arbejde mig frem til en poststrukturalistisk informeret konceptualisering af fællesskab på basis af en empirisk interesse i at undersøge unge muslimers deltagelse i religiøse fællesskaber i København. Fem dimensioner identificeres som særlig vigtige i denne forbindelse: 1. Fællesskab som proces, 2. Fællesskab som noget, man kan tale om, og som noget, der konstant forhandles, 3. Fællesskab som situeret og forbundet med subjektivering, 4. Fællesskab, som hverken overindividuel eller subjektiv bevægelse og 5. Fællesskab som forbundet med belonging. Artiklen bevæger sig imellem teoretisk og empirisk analyse og inddrager et fokus på belonging som en central dimension i forståelsen af konstruktionen af fællesskaber.
“ET FENGSEL ER ET FENGSEL, MEN…”
Authors: Hammerlin Yngve
Published: December 2022

In the article I discuss the ideology underlying the Norwegian Correctional Service’s institutions’ treatment of prisoners, analyzing some of its core concepts, such as “humanism”, “normalizing”, “rehabilitation”, “subject- and objectifying”. The article emphasizesthat the service has developed through two basic ideas; understanding prisons as (i) penal institutions; and (ii) institutions for rehabilitation. Both of these ideas have been strongly influenced by modern and traditional managerial principles, which are strongly governedby economic considerations and efficiency demands. The historical analysis reveals the roots of the prison system as a penal institution with rigid disciplinary, control and security practices, which dominate and influence the institution’s content and form. The ideology of rehabilitation, which contrasts this view, can be separated into two directions and forms of practice, wherein one is adjusted to the system (and not the individual) and the other is somewhat more adjusted to the individual. In the article, I argue that the contradictions in the prison system stems from its historical and ideological roots. Furthermore, I argue that the prison system has been characterized by a fixation on practice, wherein the measures for rehabilitation and treatment of the prisoners implies a technocratic and objectifying perspective. The prison system remains a repressive and powerful system that has to be studied and discussed more thoroughly. We tend to focus on the positive functions of the system, neglecting that the system also inflicts inhumanity and suffering.
FRA ANSTALT TIL SAMFUND – NYE VEJE FOR DOMFÆLDTE UNGE I GRØNLAND
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

The development in prevention of recidivism in juvenile delinquents in Kalaallit Nunaat (Greenland) is presented and discussed. Rehabilitation through participation in shared prosocial activities in the local community has been the guiding principle of punishment in Kalaallit Nunaat over decades and is in a process of being strengthened through focusedand expanded resources. The guiding principles are informed by Inuit traditions for maintaining social order in cases of anti-social behavior. Today this knowledge is transformed into an institutional response to the high, but slightly falling, rates of violence, sexual abuse and domestic violence. The prevention of recidivism encompasses opening opportunities to engage in the social life of the community through active participation in prosocial activities in work, education, sport and hunting. This requires cooperation of the local communities and the correction facility. This knowledge has been developed in Kalallit Nunaat, but can also contribute to the international knowledge on how to rehabilitate juvenile delinquents through a particular combination of social support in the community with an open institutional practice.
SOCIALPSYKOLOGISKE REFLEKSIONER OVER ET REGELRANDZONEFELT
Authors: Nielsen Anne Maj , Mathiassen Charlotte
Published: December 2022

Crime, resocialization and totalinstitutions define three research fields. Some discoursesabout social integration common to these research fields also constitute the field of socialpsychology. These discourses are presented and discussed in the article. Based on thediscussion, a common field of research is outlined. This common field is the study ofzones of contrasting laws, rules and/or codes of conduct in marginal positions, where participantsare in transition from one community to another, and needs to negotiate and/orchange motives, intentions, values and attitudes in order to behave according to the laws/rules/codes of conduct in the future community (for example, a prison can be the futurecommunity for the sentenced time). This research field is labeled zones of contrastingmargins. Some of the challenges that may rise due to the outlined characteristics of zonesof contrasting margins are discussed. Finally, some questions are posed considering theimplications of this approach to future research in the field.
PISA, tavs viden og pædagogiske standarder
Authors: Nielsen Klaus , Klitmøller Jacob
Published: December 2022

The international PISA student assessments presently function as the central framing for the development of educational systems across large parts of the Western world. The goal is comparisons of the competencies of students across countries to make differences betweenthe effectiveness of educational systems clear. This paper will question some of the epistemological assumptions in PISA. Drawing particularly on Polanyi’s concept of tacit knowledge, we argue that PISA represents a partial and limited view on knowledge being individualistic,verbal, and unambiguous. In opposition to this, we argue that knowledge for Polanyi is a much broader phenomenon where the body, tools and tradition are key components. Furthermore,we argue that Polanyi’s concept of knowledge is useful to approach the complex issues that the educational system faces today.
Kvalificeret selvbestemmelse i klinisk psykologisk arbejde
Authors: O’Toole Mia Skytte , Tønnesvang Jan
Published: December 2022

A large number of named psychotherapies provides clinicians with a broad catalogue from which to pick and choose intervention techniques. Today, many psychotherapists claim to work eclectically, referring to the use of varying intervention techniques both within and betweenthe different psychotherapeutic traditions. The availability of many psychotherapeutic techniques can indeed be beneficial, but the question remains as to how the psychotherapist chooses one technique over another depending on the circumstances. In this paper, we willpresent an analytic framework aimed at providing psychotherapists with a navigation tool with which to qualify the choice and coordination of psychotherapeutic techniques. The foundation for this tool is the concept of qualified self-determination, which points to some of the basic competencies necessary for humans to navigate within the technical, social, and personal domains of life. On this basis, we outline how different psychotherapies are differentially aimed at developing these competencies. Finally, we present specific examples onwhere and how this framework can be used, including how it can guide the client case formulation, and how it can facilitate productive collaboration at network meetings.
Afstand, modstand og mestring: Poetiske analyser af unges subjektiveringsprocesser
Authors: Görlich Anne
Published: December 2022

An increasing number of young people under the age of 30 are neither in education nor in employment. Politically, as well as in the academic world, there is an interest in finding out ‘what works’ in order to help the young. However, there is also a lack of research in Denmark, which explores the complexity of this subject matter. Using poetic inquiry asthe method, this article aims to investigate how subjectivities of young people at the margins of education are formed in processes in which education is the vehicle. Poetic inquiry gives access to the complexity that characterizes the problem area related to young people at the margins of education, and this article will explore the versatility ofprocesses of subjectification in the politically influenced context in which education is seen as the solution. The analyzes show how various forms of ‘distance’ influence the processes of subjectification and how this occurs in processes of simultaneous submission and mastery of those forms of distance.