Értékkonzerválás - konstrukció - reprezentáció. Helyi értékek és örökségek a lokális fejlesztésekben Makón
Authors: Apjok Vivien 
Published: August 2023

A disszertáció arra törekszik, hogy a Makón fellelhető regisztrált helyi értékek és örökségek (a településtörténet kontextusába illesztett) szerepét a lokális kollektív identitás konstrukciójában, a lokalitás teremtésében és a Makó-kép konstrukciójában elhelyezze és értelmezze, illetve megvizsgálja, hogy a helyi értékek és örökségek milyen szerepet játszanak a lokális fejlesztéspolitikában. Az értekezés az alábbi kutatási kérdésekre kísérel meg válaszokat adni: 1) Hogyan jelennek meg a helyi értékek (különös tekintettel a településtörténetre) a Makó-kép reprezentációjában? 2) Milyen gyakorlatokat alkalmaznak a Hagymafesztivál, a Maros-part és a Hagymatikum fürdővel összefüggő örökségesítő folyamatokban? 3) Milyen szerepet játszanak a helyi értékek és örökségelemek a településfejlesztési politikában? A kutatás fő forrásai a vizsgálatot érintő különböző korszakokból származó sajtóanyagok, közigazgatási dokumentumok, illetve a közösségimédia-platformok által szolgáltatott vizuális és textuális tartalmak (nyilvános profilok, csoportok, véleményfórumok). Forrásaimat három fő módszer segítségével „termeltem”, illetve gyűjtöttem: alkalmaztam a néprajzi interjúkészítés és terepkutatás, a netnográfia, a szövegelemzés metódusait. A téma feldolgozásához holisztikus szemlélettel közelítettem. A helyi értékeknek, örökségeknek a településfejlesztésben betöltött szerepe tanulmányozásakor a néprajzi mellett a történelemtudományi, illetve a szociológiai megközelítések nyújtanak támpontot. A kutatás eredményeit a disszertáció az örökség és az örökségesítés (heritagization, patrimoinalisation) fogalmi kereteiben, az értékkonzerválás, reprezentáció és a konstrukció aspektusából szemlélve interpretálja – azt kívánom tehát bizonyítani, hogy a helyi értékek és örökségelemek reprezentatív alkalmazása (pl. a turizmusban) és a hely maga, illetve a helyi identitás teremtésében történő felhasználása Makó esetében is érvényesül; tehát egy olyan jelenséghalmazról van szó, amely lokális sajátosságokra épít, ugyanakkor egy tágabb társadalmi-kulturális praxisba illeszkedik. A Makón érvényesülő örökségesítő gyakorlatok a muzealizáció, fesztivalizáció, helytörténetírás, archiválás, értéktárban rögzítés, emlékezethelyek kijelölése, valamint narratív és kommemoratív aktusok formájában valósulnak meg. Az örökségesítő gyakorlatok további közös jellemzője, hogy a múltat a jelenből megfogalmazva valójában a jövőbe tekintenek, a jövő számára készítenek elő kulturális és társadalmi praxisokat, járulnak hozzá egy „használható jövőkép” kialakításához. A helyi értékek kijelölése és rögzítése, adatolása, maguk az örökségesítő folyamatok csoportérdekek mentén szerveződnek. A makói értéktárban szereplő elemek, az esettanulmányok során bemutatott jelenségekben kimutatható az örökségek csoportidentitást termelő, fenntartó és csoportérdeket kiszolgáló jellege, az örökségesítést végzők intézményhez, szervezethez kötöttsége. A makói településfejlesztésben a turizmus kiemelt szereppel rendelkezik napjainkban. A városkép alkotásában termelődő narratíva kulcseleme a hagyomány és a modernitás kettőssége, amelyben a hagyma a hagyomány és a múlt, a turizmus pedig az erre is építő jelen és a jövő.