ФІЛОСОФІЯ, ЕКОНОМІКА, ГРОШІ: ДИСЦИПЛІНАРНИЙ СТАТУС ТА КУЛЬТУРНО-ОНТОЛОГІЧНІ ГОРИЗОНТИ
Authors: SHEVTSOV Serhii 
Published: December 2023

Розглядаються проблеми визначення дисциплінарного статусу філософії економіки, філософії грошей, а також основні форми існування феномена грошей у вигляді чистого знаряддя, кінцевої мети, абсолютної влади. Метою статті є окреслення проблемного поля філософії економіки, а на цьому тлі позначення певної культурно-онтологічної проблематики грошей на підставі філософсько-економічних поглядів Ґ.Зіммеля. Окреслені три виміри існування економіки: а) праксеологічний, де економіка розкривається як багатовимірна сфера практичної діяльності людини; b) теоретичний, де економіка розкривається як сфера наукової діяльності людини у всьому різноманітті предметних сфер; c) метатеоретичний, де економіка розкривається по відношенню до трансцендентних цілей культури у різноманітних вимірах – культурно-онтологічному, філософсько-антропологічному, етико-аксіологічному тощо. З’ясовано, що філософія грошей є органічною частиною філософських питань економіки і також містить у собі онтологічні, гносеологічні, етичні, історіософські та інші шари. Продемонстровано, що гроші виступають чистим знаряддям обміну через їх необмежену спроможність, байдужість до суб’єктивного та об’єктивного боків обміну, власну беззмістовність, уособлення максимально можливої вартості, праксеологічність тощо. Позначені наступні обставини перетворення грошей з суто засобів на кінцеву мету: культурно-онтологічні – господарський поворот від аграрного до індустріального типу економіки; телеологічні – розчинення мети у засобах у складних цільових рядах і прагнення засобів до певної автономності. Усвідомлені ентелехійні обставини набуття грішми характеру абсолютної влади: гроші як потенційний стан сили у власній динамічності; гроші як актуальний стан могутності у власній енергійності; гроші як умова свободи людини у власній екзистенційності. На цьому тлі позначені спільні та відмінні риси грошей та релігії.Розглядаються проблеми визначення дисциплінарного статусу філософії економіки, філософії грошей, а також основні форми існування феномена грошей у вигляді чистого знаряддя, кінцевої мети, абсолютної влади. Метою статті є окреслення проблемного поля філософії економіки, а на цьому тлі позначення певної культурно-онтологічної проблематики грошей на підставі філософсько-економічних поглядів Ґ.Зіммеля. Окреслені три виміри існування економіки: а) праксеологічний, де економіка розкривається як багатовимірна сфера практичної діяльності людини; b) теоретичний, де економіка розкривається як сфера наукової діяльності людини у всьому різноманітті предметних сфер; c) метатеоретичний, де економіка розкривається по відношенню до трансцендентних цілей культури у різноманітних вимірах – культурно-онтологічному, філософсько-антропологічному, етико-аксіологічному тощо. З’ясовано, що філософія грошей є органічною частиною філософських питань економіки і також містить у собі онтологічні, гносеологічні, етичні, історіософські та інші шари. Продемонстровано, що гроші виступають чистим знаряддям обміну через їх необмежену спроможність, байдужість до суб’єктивного та об’єктивного боків обміну, власну беззмістовність, уособлення максимально можливої вартості, праксеологічність тощо. Позначені наступні обставини перетворення грошей з суто засобів на кінцеву мету: культурно-онтологічні – господарський поворот від аграрного до індустріального типу економіки; телеологічні – розчинення мети у засобах у складних цільових рядах і прагнення засобів до певної автономності. Усвідомлені ентелехійні обставини набуття грішми характеру абсолютної влади: гроші як потенційний стан сили у власній динамічності; гроші як актуальний стан могутності у власній енергійності; гроші як умова свободи людини у власній екзистенційності. На цьому тлі позначені спільні та відмінні риси грошей та релігії.