bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Туберкульоз ясена звичайного у Західному Поділлі України: етіологія, симптоматика, патогенез
Authors: Goychuk А. , Drozda V. , Kulbanska І.
Published: August 2018

Наведено результати досліджень патологічних змін вегетативних і генеративних органів ясена звичайного під дією патогенної міко- та мікробіоти, зокрема фітопатогенних бактерій, а також шкодочинної ентомофауни. Показано, що в Україні епіфітотійним захворюванням ясена звичайного є туберкульоз. Збудник хвороби – фітопатогенна бактерія Pseudomonas syringae pv. savastanoi (Smith 1908) Young et al. 1978 – уражує як стовбури, гілки та пагони, так і суцвіття ясена звичайного. Удосконалено методи діагностики бактеріальних хвороб ясена звичайного. Зокрема, виділено п’ять етапів (фаз) розвитку туберкульозу ясена («парша», «поширення», «власне туберкульоз», «деформація генеративних органів», «вади деревини») та наведено основні симптоматичні характеристики уражень, що дозволяє вчасно розпізнати уражене дерево для кожної вікової групи насаджень. Описано ряд збудників мікофітозів та представників шкодочинної ентомофауни, що внаслідок своєї діяльності суттєво послаблюють ріст, розвиток та знижують якісні характеристики деревини ясена звичайного. Показано, що патологія ясена звичайного – явище багатогранне з взаємопов'язаними процесами інфекційного та неінфекційного характеру, що необхідно враховувати при симптоматиці і діагностиці захворювань під час проведення заходів з підвищення біостійкості насаджень у системній єдності складників лісового біоценозу. Акцентується увага на перспективності та доцільності використання антагоністичних властивостей мікроорганізмів і біопрепаратів на їхній основі для профілактики і захисту ясеневих насаджень від збудників бактеріозів.
Вікові дерева парків-пам’яток садово-паркового мистецтва Тернопільщини
Authors: Oleksiichenko N. , Pidkhovna S.
Published: August 2018

Наведено дані щодо сучасного стану збереження вікових дерев та їх кількісної структури в парках-пам’ятках садово-паркового мистецтва Тернопільщини. Вікові дерева на об’єктах культурної спадщини представлені 30 видами та двома культиварами (Fagus sylvatica L.‘Atropunicea’ West. і Stypholobium japonicum Schott. ‘Pendula’), більшість з яких (24 види) відносяться до відділу покритонасінних. Вікові особини деревних інтродуцентів виявлено на території восьми парків (Більче-Золотецького, Заліщицького, Раївського, Скала-Подільського, Плотицького, Коропецького, Гримайлівського парків та в залишках парку в с. Млиниська).

Впродовж інвентаризаційних досліджень здійснено комплексне оцінювання п’яти вікових дерев, які мають статус ботанічних пам’яток природи (вікові дерева, що мають вагоме культурне, історичне значення та повний заповідний режим) і ростуть у Раївському і Заліщицькому парках, охарактеризовано санітарний стан та визначено їхні таксаційно-біометричні показники. На зазначених об’єктах виявлено вікові дерева-інтродуценти Gymnocladus dioicus (L.) C. Koch віком 130 років та Sophora japonica L. віком 150 років, які можуть бути рекомендовані до заповідання як ботанічні пам’ятки природи місцевого значення.

За результатами оцінки санітарного та естетичного стану визначних дерев запропоновано низку організаційних і технологічних заходів щодо їх лікування, збереження та раціонального використання (створення карти геопросторового розташування вікових дерев, здійснення організаційних заходів з метою зменшення рекреаційного навантаження в межах площі проекції крони, встановлення інформаційних іменних табличок, проведення лікувальних заходів щодо уражених хворобами вікових дерев за сучасними екологічно обґрунтованими технологіями, у т. ч. і методами арбористики).
Модрина та ялиця в штучних насадженнях Прикарпаття і Карпат: лісівничо-таксаційна характеристика та особливості росту
Authors: Debryniuk Iu.
Published: August 2018

Встановлено основні технологічні елементи створення модриново-ялицевих культур, здійснено порівняння середніх таксаційних показників Larix L., Abies alba Mill., Picea abies (L.) Karst. у штучних насадженнях – висоти, діаметра та об’єму середнього дерева в умовах вологих букових та грабово-букових яличин і суяличин, а також ялицевих дібров. Встановлено, що створення лісових культур за участю модрини та ялиці є перспективним напрямком формування високопродуктивних багатоярусних і стійких лісових фітоценозів.

Насадження за участю ялиці та модрини відзначаються високими таксаційними показниками та значними запасами стовбурової деревини, де темнохвойна порода відіграє роль підгону, а модрина формує повнодеревні стовбури, зростаючи у пристигаючих насадженнях за Іа-Іb класами бонітету. Модрина, при цьому, завжди має перевагу над ялицею за висотою, що дає їй змогу успішно рости в модриново-ялицевих деревостанах.

У молодих насадженнях 30-35-річного віку модрина, при сумісному зростанні з ялицею, а також з ялиною має перевагу за висотою в межах 20-25%, за діаметром – 25-30%, за об’ємом середнього дерева – в два рази. У насадженнях 41-50-річного віку модрина має перевагу над ялицею за висотою на 10-20%, хоча в окремих випадках може відставати в рості за діаметром.

Аналіз ходу росту показує, що до 30-річного віку найвищою інтенсивністю росту за висотою та діаметром характеризуються модрина та ялина, тоді як ялиця починає формувати значні прирости, як за висотою так і за діаметром, після 30-40-річного віку.

Під час формування високопродуктивних та стійких ялиново-модриново-ялицевих насаджень лісокультурними і лісівничими заходами необхідно забезпечити участь модрини в їх складі в межах 30-40%.

Встановлено доцільність створення часткових культур модрини методом висаджування породи окремими рядами чи біогрупами серед природного поновлення корінних порід – бука та ялиці.
Комплексне оцінювання перспективності видів і гібридів модрини для умов Лісостепу України
Authors: Los S. , Grygoryeva V. , Samoday V. , Neyko I.
Published: August 2018

Узагальнено дані щодо комплексного оцінювання лісових культур видів і гібридів модрини у насадженнях Лісостепу України на території трьох областей – Харківської (ДП «Харківська ЛНДС», ДП «Гутянське ЛГ»), Сумської (ДП «Тростянецьке ЛГ», ДП «Свеське ЛГ») та Вінницької (ДП «Вінницьке ЛГ», ДП «Вінницька ЛНДС»). У деревостанах віком 52-124 роки закладено 10 пробних площ. Переважна більшість насаджень розташована у лісостеповій природній зоні за виключенням ДП «Свеське ЛГ», розташоване у Поліській природній зоні.

Об’єкт дослідження – інтродукція видів та гібридів роду Larix L.

Мета досліджень – оцінювання успішності інтродукції видів та гібридів модрини у штучних насадженнях Лісостепу України.

У більшості лісових культур види і гібриди модрини переважають дуб звичайний за діаметром (на 4,9 -38,5 %) і майже в усіх – за висотою (на 10,6-29,0 . Порівняння таксаційних показників модрини і сосни звичайної показало, що в п’яти деревостанах модрина переважає сосну за висотою на 3,5–34,9 %, за діаметром – на 0,3-7,7 %. У решті випадків модрина рості подібно до сосни або незначно відстає за висотою та діаметром.

Кліматичні умови Вінниччини і Сумщини є сприятливими для росту і розвитку модрин, тоді як тривалі періоди посухи на Харківщині впливають на них негативно. Суттєвого впливу типу лісорослинних умов на ріст модрини не відмічено, але показники деревостанів, в багатших умовах (D2) переважно дещо вищі, ніж у сугрудових типах.

За результатами комплексного оцінювання видів і гібридів модрини у трьох областях України переважна більшість виявилися перспективними для культивування, що підтверджує придатність модрин для створення лісових культур, захисних насаджень і озеленення в умовах Сумської і Вінницької областей. В умовах Харківщини види і гібриди модрин придатні для створення захисних насаджень і озеленення.

 Для ширшого впровадження видів і гібридів модрини у лісове господарство необхідно розширити лісонасінну базу, зокрема, з використанням вихідного матеріалу з плюсових і кращих дерев, відібраних в обстежених деревостанах.
Оптимізація структури захисних лісових насаджень та їх систем в агроландшафтах України
Authors: Stadnik A.
Published: August 2018

Розглянуто категорії і системи захисних лісових насаджень у лісомеліоративних районах України, головні деревні породи для створення ефективних захисних лісових насаджень та особливості їх росту і розвитку. Обґрунтовано шляхи створення оптимізованих систем захисних лісових насаджень, природоохоронні та екологічні пріоритети в агролісових екосистемах. У концептуальному плані оптимізована система захисних лісових насаджень різного цільового призначення має ґрунтуватися на ландшафтно-екологічних основах і забезпечувати формування стійкого агролісового ландшафту, в якому стабілізуватиметься екологічний стан, збережеться природно-ресурсний потенціал території, створяться оптимальні умови для росту, розвитку і продуктивності сільськогосподарських культур.

Запропоновано типологічний підхід до створення оптимізованих систем полезахисних лісових насаджень і раціональне використання фіторізноманіття деревних та кущових порід, рекомендовано асортимент деревних рослин, а також типи лісових культур для різних лісорослинних умов. Встановлено оптимальне співвідношення захисних лісових насаджень та інших категорій земель в агроландшафтах Бузько-Дніпровського лісомеліоративного району. Результати проведених досліджень можуть бути використані для створення оптимізованих захисних лісових насаджень різного цільового призначення. Збільшення полезахисної лісистості дасть можливість формувати та покращити національну екологічну мережу України, сприяти відтворенню природних екосистем та охороні агроландшафтів, успішному соціально-економічному розвитку держави. Крім того, зменшаться загрози деградації земель, створяться сприятливі умови для ведення сільського господарства.
Ялина європейська у Правобережному Лісостепу України: перспективи використання та вдосконалення способів розмноження
Authors: Fuchylo Ya. , Serediuk O.
Published: August 2018

У Правобережному Лісостепу пристигаючі деревостани (вік 51-70 років) займають 43,5 % від загальної площі ялинників. Стиглі і перестійні насадження становлять понад 21,0 %, а молодняки – 13,9 %. Загалом насадження ялини європейської характеризуються високими лісівничо-таксаційними показниками. Частка участі ялини у складі штучних насаджень регіону досліджень з часом зменшується.

Дослідження клонової лісонасінної плантації ялини (свіжа діброва, D2) показали, що найвищими показниками росту (Ib клас бонітету) відзначалося клонове потомство плюсових дерев з Хмельницької та Сумської областей. Найнижчі показники росту відзначені у клонів прибалтійського походження.

Встановлено, що за рахунок використання стимуляторів росту і розвитку рослин можливе підвищення схожості насіння ялини європейської на 30,7 % і приживлюваності лісових культур – на 36,8 % порівняно з контролем.

Визначено оптимальні умови для ефективного клонального мікророзмноження рослин ялини європейської. Встановлено, що отримання 90 % асептичних здатних до регенерації мікропагонів забезпечує почергове витримування експлантів у 1%-му розчині AgNO3 і 2,5%-му NaClO. Використання безгормонального живильного середовища з половинною концентрацією Мурасіге-Скуга сприяє отриманню значної кількості рослин-регенерантів (90 %). Високу ефективність адаптації (95 %) отриманих рослин до умов in vivo забезпечує субстрат, що містить соснову кору, деревне вугілля, торф і сфагновий мох у пропорції 3:2:1:1.

Технологія вирощування садивного матеріалу ялини європейської із закритою кореневою системою передбачає використання слабокислих субстратів (рН 6,2), вирощування однорічних сіянців у мультиплатах, наступні два роки – у контейнерах місткістю 0,5 л та три роки – у трилітрових контейнерах.
Порівняльний аналіз класифікацій зелених насаджень населених пунктів України та пострадянських країн
Authors: Yukhnovskyi V. , Zibtseva O.
Published: August 2018

Окреслено сучасні підходи до озеленення урбосередовища: концепції зеленого простору, зеленої інфраструктури та сталість поглядів в Україні, де збереглися традиції з радянських часів. Обґрунтовано доцільність структурування зелених насаджень з компонентами, які виокремлюють фізичний вигляд, просторову мозаїчність, соціальну функцію, доступність, екосистемні послуги, збереження біорізноманіття, антропогенний вплив, функціональне призначення. Охарактеризовано поняття зеленої інфраструктурної мережі як сукупності різних видів рослинності і відкритих просторів, інтегрованих у здоров’я та якість життя людей, що підтримують і посилюють природні та екологічні процеси. Проаналізовано трансформацію класифікації зелених насаджень населених пунктів України та інших пострадянських країн. Виявлено принципові відмінності у переліку класифікаційних груп насаджень та проаналізована їхню доцільність. Виявлено недоліки класифікації зелених насаджень, використовуваної в Україні: суперечливий розподіл за групами насаджень, не чітко прописані переліки груп, наявність у двох категоріях незрозумілих «інших» насаджень. Встановлено, які саме теоретичні аспекти та деталі функціональної класифікації доцільно запозичити в інших пострадянських країнах. Розглянуто основні показники озеленення, коректність їх визначень, а також динаміка мінімальних розмірів зелених насаджень загального користування: парків, садів, скверів. Зазначено, що нормативне зниження у 5-7,5 раз мінімальної площі парків і у 25 разів – мінімальної площі скверів призводить до небажаної фрагментації зелених просторів. З’ясовано, що показники озеленення потребують чіткішого визначення та сучасної аргументації щодо їх нормативних кількісних значень. Підкреслено переваги класифікації зелених насаджень, використовуваної у Білорусії.
Біопродуктивність дубових деревостанів Українського Полісся
Authors: Lakyda P. , Matushevych L. , Lakyda I.
Published: August 2018

Для дубових деревостанів, які ростуть в Українському Поліссі, опрацьовано алгоритм розрахунку їх біопродуктивності, який дає змогу узгодити розрахунки з розробленими моделями росту і продуктивності досліджуваних лісостанів. Наведено таксаційну характеристику дібров Полісся України та тимчасових пробних площ, методику визначення структурних елементів й алгоритм розрахунку біопродуктивності дубових деревостанів за компонентами надземної фітомаси та обсягами депонованого вуглецю. Запропоновано регресійні рівняння конверсійних коефіцієнтів для кори стовбура, кори гілок і листя дубових деревостанів, які статистично зв’язують фітомасу насадження за фракціями з його таксаційними показниками. Розраховано біопродуктивність дубових деревостанів за компонентами фітомаси в межах класів бонітету, яка включає загальну продуктивність фітомаси із врахуванням зрубуваної частини деревостану, продукції фітомаси та вуглецю, а також киснепродуктивність.

Як експериментальний матеріал використано базу даних «Повидільна таксаційна характеристика лісів», представлену ВО «Укрдержліспроект» та 14 тимчасових пробних площ (ТПП), закладених у дубових насадженнях Полісся України віком 10-103 роки, з обліком, рубанням та оцінкою компонентів фітомаси на 82 модельних деревах. Досліджувані дубові деревостани характеризуються Іa, І, ІІ і III класами бонітету та широким діапазоном відносної повноти – від 0,23 до 1,28. Ростуть у свіжих  та вологих сугрудах (9 ТПП); у свіжих та вологих  суборах (4 ТПП); вологих  грудах (1 ТПП). Насадження, в яких закладено пробні площі, мають штучне (9 ТПП) та природне (5 ТПП) походження.

Розроблено нормативи для оцінювання біопродуктивності дубових деревостанів Українського Полісся за компонентами надземної фітомаси та обсягами депонованого вуглецю.

З’ясовано, що киснепродуктивність дібров Українського Полісся істотно залежить від їх продуктивності і збільшується зі зростанням класу бонітету деревостанів. При цьому її максимум досягається у молодшому віці для менш продуктивних насаджень.
Лісорослинні умови та інші характеристики насаджень сосни звичайної, сприятливі для короїдів
Authors: Meshkova V. , Borysenko O. , Pryhornytskyi V.
Published: August 2018

Дослідження 2014-2016 рр. свідчать, що площа осередків короїдів у насадженнях сосни звичайної Тетерівського лісництва Державного підприємства "Тетерівське лісове господарство" становить 5,4 % площі лісів штучного походження та 13,1 % площі природних соснових лісів. Статистично підтверджено приуроченість осередків короїдів до природних соснових лісів.

Осередки короїдів відсутні у сухих і мокрих суборах (B1 та B4 відповідно). У межах суборів і сугрудів осередки короїдів приурочені до вологих умов (B3 та C3), але вік і склад насаджень впливають на поширення осередків більше, ніж тип лісорослинних умов.

Частка площі осередків короїдів від площі соснових лісів збільшується з віком деревостанів: 52,7 % соснових насаджень віком понад 100 років заселено короїдами. Середній зважений вік усіх соснових насаджень Тетерівського лісництва становить 67,9 років, а вік насаджень в осередках короїдів збільшився від 96,5 року у 2014 р. до 105,2 року у 2016 році. Короїди "літнього" покоління заселяли насадження більш старшого віку, ніж короїди "весняного" покоління.

Приуроченість осередків короїдів до соснових насаджень із відносною повнотою 0,6-0,8 доведена статистично. Середня зважена відносна повнота заселених короїдами соснових насаджень зменшилася від 0,73 у 2014-2015 рр. до 0,67 у 2016 р. внаслідок проведення вибіркових санітарних рубок у перші роки спалаху цих шкідників.

Приуроченість осередків короїдів до чистих соснових деревостанів доведена статистично для штучних і природних соснових насаджень.

У штучних і природних насадженнях осередки короїдів приурочені до деревостанів І класу бонітету.
Особливості транскордонного економіко-правового співробітництва України з Європейським Союзом у сфері екологічного туризму
Authors: Dubovich І. , Shvayka O. , Vasylyshyn K. , Fomicheva Т.
Published: August 2018

Розглянуто особливості виникнення та формування екологічного туризму. Поява екологічного туризму пов’язана з пошуком належних підходів щодо охорони навколишнього природного середовища та створення умов для реалізації концепції сталого розвитку. Розглянуто важливість розвитку екологічного туризму на прикордонних територіях України та держав-сусідів ЄС. Акцентовано увагу на потенціалі розвитку екологічного туризму в прикордонних регіонах України та ЄС з урахуванням чинника децентралізації управління та самостійності територіальних громад. Обґрунтовано, що транскордонне співробітництво України з державами ЄС у галузі екологічного туризму спрямоване на: підвищення іміджу прикордонних регіонів України і ЄС; поглиблення партнерських відносин між туристичними підприємствами та організаціями не тільки на рівні прикордонних регіонів, але й на рівні України та держав-сусідів загалом; вивчення та впровадження досвіду сусідніх держав для регіонального економіко-правового регулювання та стимулювання екологічного туризму; налагодження контактів з іноземними представництвами, громадськими організаціями тощо. Розроблено пропозиції щодо належного співробітництва на транскордонному рівні між Україною та країнами ЄС у сфері екологічного туризму. Наголошено, що екологічний туризм відіграє важливу роль для соціально-економічного розвитку і підвищення рівня добробуту населення в прикордонних регіонах України та сусідніх держав ЄС. Запропоновано розробити нормативно-правові акти, які би повністю регулювали економіко-правові аспекти розвитку екологічного туризму.
Аналіз фінансування видатків підприємств Держлісагенства з державного бюджету України
Authors: Karpuk A. , Litsur I.
Published: August 2018

Досліджено сутність та особливості механізму фіскального регулювання, обґрунтовано науково-теоретичні засади його впливу на забезпечення збалансованого розвитку лісового господарства в системі фіскальної політики природокористування.

Проаналізовано стан фіскального регулювання в досліджуваній сфері та виявлено, що зниження фінансової стабільності лісогосподарських підприємств негативно впливає не лише на фінансово-економічну, але й на соціальну, екологічну ситуацію, продуктивність лісових екосистем, спричиняє погіршення сортиментної структури деревини, втрату нею конкурентоспроможності на ринку. Основними причинами нестачі коштів бюджетів різних рівнів визначено: низьку частку власних дохідних коштів, залежність від державного фінансування, відсутність стимулів щодо додаткового одержання доходів та економного витрачання бюджетних коштів. За умови ефективної організації внутрішньогалузевої взаємодії можливо мінімізувати бюджетну підтримку та функціонувати на засадах самоокупності, збільшивши надходження до бюджетів усіх рівнів.

Обгрунтовано залежність наповнення бюджету і подальшого процесу перерозподілу доходів між бюджетами різних рівнів та, як наслідок, збалансованого розвитку лісового господарства, від обсягу податкових надходжень і ефективності застосування інструментів фіскального регулювання. Для поліпшення реалізації лісової політики існує необхідність поліпшити наповнення бюджетів усіх рівнів, що передбачає застосування таких інструментів, які є найбільш дієвими і не вимагають додаткових витрат з бюджету, з одного боку, і не знижують показників діяльності лісогосподарських підприємств – з іншого.

Запропоновано концептуальні засади функціонування механізму фіскального регулювання з урахуванням світового досвіду.
Термопластичні полімери у виробництві фанерної продукції: переваги, можливості та перспективи застосування
Authors: Bekhta P. , Kusniak I.
Published: August 2018

Одними з основних клеїв, які застосовують для виробництва фанерної продукції, є карбамідо- та фенолоформальдегідні клеї. Однак, маючи багато позитивних характеристик, такі клеї є токсичними. Низкою попередніх досліджень доведено, що виділення формальдегіду може призвести до пошкодження органів дихання, очей та нервової системи і навіть до раку та лейкемії. Всесвітня організація охорони здоров'я також недавно дійшла висновку, що формальдегід є канцерогеном для людини. Тому зменшення токсичності деревинних матеріалів має величезне значення для довкілля, а особливо – для здоров’я людини. Впродовж останніх років стали жорсткішими вимоги до виробів, з якими контактує людина, а також до тих матеріалів, які використовують для їх виготовлення. У цій оглядовій статті проаналізовано переваги, можливості та перспективи використання термопластичних полімерів для виготовлення фанерної продукції. Однією з основних переваг таких полімерів є їх не токсичність.

Розглянуто поверхневе оброблення фанери полімерними плівками на основі поліетилену та поліпропілену. Крім того, з’ясовано вплив прискорення старіння поверхні фанери, опорядженої поліетиленовими та поліпропіленовими плівками, на її властивості. Для поліетилену та поліпропілену властива низька адгезія до деревини. Проаналізовано можливості підвищення адгезії між термопластичними полімерами та шпоном/фанерою шляхом хімічного і термічного модифікування як полімерів, так і шпону.

Окремо розглянуто можливість використання відходів термопластичних полімерів у виробництві фанери, переробка яких зменшить витрати первинного полімеру, що вирішить проблему захисту довкілля. Загалом невисока вартість та сприятливі екологічні показники сукупно відкривають широкі можливості використання термопластичних полімерів у виробництві фанери.
Struktur Dan Variabilitas Arus Di Laut Sulawesi
Authors: Laila Mubaraq Galang , S. Atmadipoera Agus
Published: August 2018

Laut Sulawesi merupakan salah satu pintu masuk Arus Lintas Indonesia (Arlindo) yang membawa sekitar 15 juta meter kubik per detik massa air hangat dari Samudera Pasifik ke Hindia melalui berbagai laut dan selat Indonesia. Pola sirkulasi di basin Sulawesi masih belum dipahami secara baik. Penelitian ini bertujuan mendeskripsikan pola sirkulasi dan struktur menegak arus, serta variabilitas arus dan koherensi antara fluktuasi arus-masuk dengan arus-keluar. Metode analisis data deret-waktu digunakan untuk menganalisis data keluaran model sirkulasi laut dari konfigurasi INDESO dari tahun 2007-2012. Hasil penelitian menunjukkan bahwa pola arus di Laut Sulawesi dicirikan oleh suatu lintasan sumbu utama arus kuat yang mengalir dari pintu masuk sisi timurlaut kearah baratdaya, yang membentur sisi Kalimantan, kemudian berbelok kearah tenggara dan masuk ke Selat Makassar.  Lintasan arus utama ini sebagai pangkal dari Arlindo.  Di sisi utara dan selatan dari lintasan arus utama terbentuk pusaran antisiklonik (wilayah utara) dan pusaran anti-siklonik (wilayah selatan).  Struktur vertikal arus dicirikan oleh intensifikasi arus maksimum sekitar 60 cm/detik di kedalaman 75m – 300 m (kedalaman thermoklin. Fluktuasi arus bervariasi dalam rentang periode dari intra-musiman, tahunan, dan antar-tahunan.  Spektrum densitas energi terbesar terjadi pada periode tahunan.  Terdapat koherensi yang signifikan antara arus-masuk (komponen zonal) dengan arus-keluar (meridional) pada skala-waktu intra-musiman dengan beda fase sekitar 7 hari.
CONTRIBUIÇÕES DO PROGRAMA INSTITUCIONAL DE BOLSAS DE INICIAÇÃO À DOCÊNCIA (PIBID) PARA A FORMAÇÃO DOCENTE NA EDUCAÇÃO PROFISSIONAL
Authors: Castaman Ana Sara , Nogueira Camila Gomes
Published: August 2018

A formação docente na educação básica e profissional encontra-se em constante debate, nos últimos anos. As atuais políticas para formação docente evidenciam a necessidade de se refletir sobre a práxis dos futuros docentes e também daqueles que atuam em sala de aula. Sendo assim, objetivando contribuir para o enriquecimento das pesquisas acerca da formação docente para a educação profissional, este estudo é um recorte desta pesquisa e visa investigar quais são as contribuições do Programa Institucional de Bolsas de Iniciação à Docência (PIBID) para a formação docente dos alunos bolsistas do Curso de Formação Pedagógica para docentes da educação básica e profissional do Instituto Federal de Educação, Ciência e Tecnologia do Rio Grande do Sul – Campus Sertão a partir da análise dos subprojetos desenvolvidos no curso. A partir da análise dos projetos foi possível verificar uma articulação entre as formações dos bolsistas com as atividades realizadas, contudo cabe salientar que a análise é feita a partir dos documentos o que tenciona verificar se estas atividades propostas se efetivaram no desenvolvimento dos subprojetos.
AVALIAÇÃO INSTITUCIONAL DA QUALIDADE EM SERVIÇOS EDUCACIONAIS NA PERCEPÇÃO DE ALUNOS DE CURSOS TÉCNICOS A DISTÂNCIA
Authors: Brito César Cândido de
Published: August 2018

Este estudo investiga os principais atributos para avaliar a qualidade institucional dos serviços educacionais oferecidos aos alunos dos cursos técnicos a distância realizado pelo Instituto Federal de Educação, Ciência e Tecnologia Goiano em parceira com a Rede e-Tec a luz dos modelos SERVQUAL desenvolvidos por Parasuraman, Zeithaml e Berry (1985, 1988); SERPERF desenvolvidos por Cronin e Taylor (1992) e HEdPERF desenvolvido por Firdaus (2005, 2006). Sob a forma de estudo de caso, os resultados obtidos através de entrevistas semiestruturadas, foram analisados por meio da análise de conteúdo de Bardin (1977), a partir de oito categorias a priori foram identificadas 18 subcategorias que emergiram do texto transcrito das narrativas dos entrevistados, especificando os atributos de satisfação e qualidade dos serviços na instituição pesquisada. Conclui-se que a junção dos modelos proposta permite verificar e avaliar as discrepâncias existentes na qualidade dos serviços oferecidos, identificar as prioridades para se alcançar a satisfação dos clientes, mostrando ser uma ferramenta útil para orientar os gestores na elaboração de estratégias competitivas e de melhoria contínua.
REFLEXÕES SOBRE A ATUAÇÃO DOCENTE EM ESTÁGIO REALIZADO EM INSTITUIÇÃO DA REDE FEDERAL DE ENSINO
Authors: Bonetto Luis Rafael , Welter Cristiane Backes , Moraes Cineri Fachin
Published: August 2018

O presente texto traz algumas reflexões sobre a atuação docente em estágio realizado em uma instituição da rede federal de educação tecnológica. O estágio foi realizado em uma turma do 2° ano do Curso Técnico em Química Integrado ao Ensino Médio, junto à disciplina de Metrologia Química. A disciplina e os assuntos foram escolhidos com o intuito de aproveitar a formação em Engenharia Química do estagiário, trazendo exemplos práticos comumente encontrados nas indústrias químicas. Dessa forma, o objetivo principal foi identificar os tipos de erros sistemáticos que ocorrem em análises químicas, a fim de desenvolver a capacidade de reconhecê-los, evitá-los e corrigi-los. Foram realizadas cinco aulas com a referida turma, planejadas de acordo com metodologia dialética de ensino, proposta por Vasconcellos, e utilizando estratégias de aprendizagem ativa. Na última aula, foi realizada uma avaliação, utilizando a ferramenta interativa Kahoot!, devido ao seu alto poder motivador. Após a realização dos encontros, foram observados diversos aspectos importantes, como a necessidade de o professor estar preparado para o surgimento de imprevistos e conhecer meios de motivar seus alunos a se interessarem pelo conteúdo a ser abordado. Variar estratégias de ensino também é um aspecto importante, utilizando principalmente aquelas que colocam o aluno como o sujeito do processo de aprendizagem. Por fim, pode-se afirmar que o estágio contribui sobremaneira para o aprimoramento da formação docente, sendo imprescindível para tal.
EDUCAÇÃO SUPERIOR E EDUCAÇÃO BÁSICA NOS INSTITUTOS FEDERAIS: A VERTICALIZAÇÃO E A CAPILARIDADE DO ENSINO A PARTIR DA AVALIAÇÃO DOS DOCENTES
Authors: Bomfim Alexandre Maia do , Rôças Giselle
Published: August 2018

Os dados apresentados nesse artigo integram uma pesquisa maior sobre a importância da verticalização, a capilaridade e a compreensão de como (e se) ocorre a convivência da educação básica (ensino médio técnico) com a educação superior (graduação e pós-graduação) nos institutos federais. Os autores já abordaram tais questões a partir do seu próprio instituto, o IFRJ, entrevistando diferentes atores daquela comunidade. Depois investigaram o assunto a partir dos gestores de outros institutos que se disponibilizaram a responder as enquetes, e nesse momento, buscam alcançar a compreensão dos 87 docentes que participaram da pesquisa. Após a análise dos dados, os autores identificaram cinco “tipos-ideais” de respostas envolvendo aspectos sobre o papel e a importância da verticalização e da capilaridade dos institutos federais. Os autores concluem, conjuntamente com os docentes dessa etapa atual da pesquisa, mas também acompanhando os gestores e colegas de instituto, que a melhor chance da verticalização se dá a partir da inclusão efetiva da Pesquisa, em especial, mas também da Extensão (compreensão dos autores), despertando nos alunos o interesse pelos estudos e a permanência no sistema educacional, saindo dele apenas quando completar os seus estudos.
A EXTENSÃO E FORMAÇÃO PROFISSIONAL COMO COLABORAÇÃO PARA O SERTÃO: VIVÊNCIAS DO IFRN NO SERIDÓ POTIGUAR
Authors: Gomes Danilo Cortez
Published: August 2018

Atualmente, no Brasil, a educação profissional e tecnológica por meio dos Institutos Federais de Educação, Ciência e Tecnologia tem sido um valioso instrumento para milhares de comunidades que podem ter acesso a um ensino de qualidade, bem como das outras vertentes institucionais como a pesquisa e principalmente a extensão, que proporciona maior visibilidade a instituição e ao mesmo tempo consegue ir ao encontro das necessidades reais e urgentes das comunidades (PACHECO, 2011). Vale salientar que a expansão desses institutos tem possibilitado mudanças de “paisagens” sociais, tendo em vista os 644 campi em funcionamento, distribuídos em 568 municípios espalhados em todos os estados brasileiros (BRASIL, 2016), dentre eles o Rio Grande do Norte e mais especificamente, a região do Seridó potiguar. Desse modo, esse trabalho buscou apresentar as ações e resultados de dois projetos de extensão promovidos pelo IFRN – Campus Currais Novos que foram voltados para a agroecologia e apicultura, abordando as duas faces da extensão: a da comunidade como beneficiária das ações; e a dos discentes e docentes enquanto prática pedagógica que auxilia na formação humana e integral da educação profissional e tecnológica. A pesquisa é baseada no paradigma interpretativo e tem natureza qualitativa com caráter descritivo, tendo sido realizada por meio de pesquisa documental e observação participante. Os resultados reforçam que uma das finalidades dos Institutos Federais é atuar em favor do desenvolvimento local, observando as peculiaridades e principais necessidades da região.
O PROJETO EXTENSÃO E A DOCÊNCIA: REFLEXÕES, DESAFIOS E AÇÕES NECESSÁRIAS NA PRÁTICA ACADÊMICA
Authors: Sá Jammara Oliveira Vasconcelos , Rebouças Ângela Cláudia Rezende do Nascimento , Thorpe Bruna Gabrieli Morais da Silva , Silva Aylana Paula dos Santos
Published: August 2018

Nosso artigo tem como objetivo refletir sobre as contribuições da primeira etapa da ação de extensão: “A oralidade e o ensino de língua materna - desafios e possibilidades (DLV/UERN)”.  Na esteira dos postulados de Bakhtin, que destacam a natureza dialógica dos gêneros discursivos concebendo-os como tipos relativamente estáveis (BAKHTIN, [1952-1953]/2003), servem, também, de amparo teórico para este artigo as importantes contribuições de Schneuwly e Dolz (2004) ao defenderem os gêneros orais e escritos como objetos importantes da relação ensino-aprendizagem de língua, assim como outros estudiosos da área que comungam dessa orientação para o ensino. Estas concepções com as quais coadunamos instigam-nos as seguintes indagações: como um maior conhecimento e sistematização dos gêneros orais pode auxiliar o professor em sua prática docente diária? Como as leituras em torno destas reflexões auxiliam discentes do curso de letras em sua formação profissional? A partir de um olhar dialético sobre as questões mencionadas, proporcionado pela nossa orientação metodológica com base na pesquisa-ação (THIOLLENT, 2011), a primeira etapa do nosso projeto de extensão já aponta algumas reflexões importantes. Nossas constatações iniciam-se por observarmos a necessidade de constantes leituras e atualizações em torno da temática abordada, o que tem sido um dos diferenciais na formação dos discentes envolvidos na ação. Neste sentido, evidenciamos, também, um importante crescimento acadêmico proporcionado pela articulação dialógica pertinente às pesquisas desta natureza. (221 palavras)
AMPLIANDO AS POSSIBILIDADES DA POLÍTICA DE EXTENSÃO NA EDUCAÇÃO PROFISSIONAL POR MEIO DA EDUCAÇÃO A DISTÂNCIA
Authors: Oliveira Basso Silvia Eliane , Costa Maria Luisa Furlan
Published: August 2018

Este trabalho tem como objetivo a apreciação da extensão como atividade formativa na educação profissional e tecnológica, considerando-se as características peculiares dos Institutos Federais de Educação, Ciência e Tecnologia, em que estudantes do Ensino Médio integrado participam dos projetos como bolsistas, desde sua elaboração, execução, análise, e avaliação de resultados e publicações. Para tanto serão apresentados dois projetos de extensão realizados no campus Umuarama do Instituto Federal do Paraná, entre os anos de 2012 e 2014. Além da abordagem à Política Nacional de Extensão Universitária e das características dos projetos, seus desenvolvimentos e resultados, aponta-se, a partir da constatação de seus proponentes, as possibilidades das ferramentas da Educação a Distância como forma de reestruturação dos projetos, visando sua continuidade e ampliação. Considera-se a experiência da Educação a Distância, que assegurando possibilidades de vulgarização e produção de conhecimentos, reúne profissionais e estudantes em espaços e tempos distintos.
TICS NA EDUCAÇÃO: O USO DE SOFTWARE LIVRE NA PROMOÇÃO DA ACESSIBILIDADE
Authors: Medeiros Magnólia Maria , Queiroz Maria Jane
Published: August 2018

Este artigo descreve uma pesquisa-ação emdesenvolvimento através de um projeto de extensãodenominado “TICs na educação: o uso de software livrena promoção da acessibilidade”, cuja finalidade épromover a oferta de uma educação verdadeiramenteinclusiva no tocante ao uso de tecnologias assistivascomo recursos para a inclusão social e participação dealunos com deficiência, mobilidade reduzida ouincapacidade no cotidiano escolar, através da atuaçãode docentes capacitados no uso de tais tecnologias.Uma das ações do projeto é a oferta de um curso decapacitação em tecnologias assistivas utilizandosoftware livre, a fim de capacitar docentes em suaatuação com alunos deficientes, aprimorando suaprática e possibilitando a inserção do aluno no processode ensino-aprendizagem. Esta demanda surgiu a partirde visitas a escolas públicas municipais e estaduais dacidade de Currais Novos - Rio Grande do Norte, em queobservou-se uma quantidade insuficiente de docentescapacitados para manusear adequadamente os recursostecnológicos disponíveis, além da existência delaboratórios ociosos e/ou máquinas contendo softwarespiratas. Assim, como resultados do projeto, espera-sedisseminar e incentivar a formação docente paraatuação junto aos alunos deficientes; contribuir paraesta formação, auxiliando, ainda que indiretamente, aparticipação, inclusão e aprendizagem de alunosdeficientes; estimular o uso do hardware existente noslaboratórios e Salas de Recursos Multifuncionais ecombater a pirataria em laboratórios de informática eSalas de Recursos Multifuncionais através do uso desoftware livre.
ATIVA IDADE
Authors: Cruz Cristiane de Brito , Macedo Katiana Cristina da Silva , Medeiros Michelle Paula , Lucas Greyce Kelly da Silva
Published: August 2018

O Projeto Ativa Idade visa incentivar a qualidade de vida de pessoas maiores de 60 anos que frequentam o Centro de Convivência de Idosos do Município de Currais Novos-RN por meio de práticas de exercícios físicos, palestras e oficinas sobre orientação de uma equipe multidisciplinar que envolve Docentes de Educação Física e profissionais da área de saúde. Este projeto visa proporcionar uma vida mais saudável por intermédio de atividades que resultem na melhoria das capacidades motoras, melhorando a postura e o equilíbrio, ajudando na  prevenção de quedas e ajudando na qualidade da saúde e bem estar através de palestras para os próprios idosos e ações como saúde bucal, intervenções no abrigo Paulo Herôncio e no Centro de Convivência; como também através de cursos e oficinas para os cuidadores sobre higiene, limpeza e movimentação dos idosos, administração da medicação, Boas Práticas de Manipulação de Alimentos, etc.
INTERSEÇÕES ENTRE ENSINO, FORMAÇÃO HUMANÍSTICA E PROJETO DE EXTENSÃO A PARTIR DE UMA EXPERIENCIA PRÁTICA COM FOTOGRAFIA.
Authors: Barbosa Júnior José Duarte , Cruz Cristiane De Brito
Published: August 2018

O presente trabalho aborda os resultados do projeto de extensão “Revelando histórias do Seridó Negro” e sua contribuição para seus participantes e para a formação dos estudantes e docentes envolvidos. O projeto buscou, inicialmente, conhecer histórias das populações negras da região Seridó do Rio Grande do Norte - Brasil, especificamente na comunidade da Boa Vista, município de Parelhas/RN. Através de metodologias da imagem e da voz que retratam a vida cotidiana, buscou dar visibilidade à cultura negra seridoense para materializa-la em uma exposição fotográfica. Constata-se, com a experiência, a importância de atividades dessa natureza, na potencialização de habilidades e no desenvolvimento de novas percepções sobre a realidade local. Nota-se uma interseção entre o ensino da sociologia/antropologia no currículo das estudantes bolsistas e a formação humanística delas, ou seja, uma articulação de saberes que foram socializados via projeto. Percebe-se, por fim, a importância do projeto de extensão como espaço de produção de vínculos com as comunidades e de socialização do conhecimento.
POLÍTICA DE EXTENSÃO NA PERSPECTIVA COLABORATIVA PELA FORMAÇÃO DOCENTE
Authors: Motta Thalita Cunha , Cavalcante Ilane Ferreira , Lemos Elizama
Published: August 2018

O presente artigo versa sobre a política de extensão na formação docente desenvolvida num Instituto Federal de Educação, Ciência e Tecnologia, conforme previsto nas leis n. 9.394/96 e n. 11.892/2008, assim como no Projeto Político Pedagógico (IFRN, 2012). Partimos da análise do trabalho de extensão na perspectiva de colaboração pedagógica entre o IFRN e escolas públicas do estado do Rio Grande do Norte, desenvolvido desde 2013, no IFRN pelo Grupo de Pesquisa em Multireferencialidade, Educação e Linguagem (GPMEL), por meio de oficinas e/ou minicursos construídos a partir das demandas identificadas em cada escola parceira, articulado com o ensino, a pesquisa e a educação profissional.  Damiani (2008), Freire (2015), Sancho (2006) são basilares na construção dessa perspectiva de extensão. Assim, docentes das várias instituições, estudantes de licenciaturas e do ensino fundamental e médio interagem numa troca de experiências e saberes, construindo diferentes habilidades e novas perspectivas de ensino-aprendizagem. Dessa forma, o trabalho colaborativo permite a articulação de conhecimentos teóricos e metodológicos da formação profissional docente, bem como tem permitido a expansão das perspectivas de profissionalização, no sentido de trabalho em conjunto, ações negociadas e relações de diálogo e de compartilhamento. Tais elementos são, ao mesmo tempo, grandes desafios da profissionalização docente na atualidade e indispensáveis para o fortalecimento do trabalho educacional democrático, público, gratuito e de qualidade.
A PRODUÇÃO DO TEXTO ARGUMENTATIVO: análise a partir de uma experiência de extensão em uma turma de EJA
Authors: Ferreira Júnior José Marcelino , Cavalcante Ilane Ferreira
Published: August 2018

Este artigo apresenta reflexões sobre uma experiência do Projeto de Colaboração Pedagógica entre IFRN e Escolas Públicas Estaduais do RN desenvolvida pelo Grupo de Pesquisa em Multirreferencialidade, Educação e Linguagem (GPMEL) sob a perspectiva do trabalho colaborativo (DAMIANI, 2008). O IFRN, em seu Projeto Político Pedagógico (PPP), apresenta perspectivas de formação de professores indicando a necessidade de que os estudantes em formação conheçam a realidade das regiões onde estão inseridos. Projetos de extensão como o apresentado aqui permite essa inserção dos estudantes na realidade da educação pública e os prepara, no caso específico, para lidar com as necessidades dos estudantes da modalidade EJA. A experiência em foco traz os resultados de uma oficina de Língua Portuguesa focada no desenvolvimento do texto argumentativo. Analisa-se, a experiência e os textos à luz de autores como Cerqueira (2007), Lucena (2004) e Arroyo (2005). A análise da redação produzida pelos estudantes no âmbito da oficina é avaliada a partir da tentativa de compreender a heterogeneidade do grupo de EJA e suas dificuldades mais recorrentes e visando não só contribuir para a prática da escrita, mas para a formação dos estudantes envolvidos e para a organização de futuros trabalhos de extensão.
NUARTE: uma análise do projeto de extensão “Música na Escola” no campus Natal – Zona Norte – IFRN.
Authors: Santos Fábio Araújo
Published: August 2018

Inicialmente, cabe refletir sobre o questionamento de Hentschke (1995) em relação ao papel da educação musical na escola, como por exemplo: é significativa a disseminação a respeito da ideia de que a educação musical nas escolas teria como objetivo formar músicos profissionais? Por que surgem essas questões com relação à música, e não com relação a outras disciplinas como Ciência e História, por exemplo? Neste contexto, a autora destaca, então, algumas razões importantes para justificar a inserção da educação musical no currículo escolar como: o desenvolvimento da sensibilidade estética e artística do sujeito, o desenvolvimento da imaginação e do potencial criativo, um sentido histórico da nossa herança cultural, meios de transcender o universo musical imposto pelo seu meio social e cultural, o desenvolvimento cognitivo, afetivo e psicomotor, o desenvolvimento da comunicação não-verbal, o reconhecimento das potencialidades e limites vocais, dentre outras contribuições. Assim, o objetivo deste projeto consiste em apreender as impressões dos alunos participantes das oficinas de canto e coral a respeito das contribuições do projeto de extensão em música em relação ao reconhecimento das suas potencialidades e limitações vocais, as suas experiências de participação em um coral e os aspectos positivos e negativos das suas experiências no referido projeto. Metodologicamente, foram desenvolvidas oficinas de canto e coral. Paralelamente às oficinas elaborou-se um instrumento de coleta de dados (questionário semiestruturado) a partir de reuniões sistemáticas para avaliar as referidas oficinas e os resultados obtidos pelas mesmas. Os resultados obtidos nesta pesquisa corrobora com a concepção de que a música é um importante fator na aprendizagem, principalmente, pela interação significativa entre a música e a vida dos sujeitos. Na aprendizagem, a música é muito importante, pois o aluno convive com ela desde muito pequeno. A escola, enquanto espaço institucional de produção de conhecimentos socialmente construídos pode e deve se ocupar na promoção da aproximação dos alunos com outras propriedades da música que não aquelas reconhecidas por elas na sua relação espontânea com a mesma. O projeto trouxe essa aproximação e o encantamento com a música pela maioria dos participantes.
A PRÁTICA PROFISSIONAL DO CURSO TÉCNICO EM ALIMENTOS DA UEMA: POTENCIALIZANDO O AMBIENTE VIRTUAL DE APRENDIZAGEM
Authors: Souza Serra Ilka Márcia Ribeiro de , Araujo Eliza Flora Muniz
Published: August 2018

As novas tecnologias e a internet a cada dia abrem novas possibilidades e desafios pedagógicos para o processo ensino-aprendizagem. Hoje é possível socializar o desenvolvimento da Prática Profissional num Ambiente Virtual de Aprendizagem de forma colaborativa.A Prática Profissional vivenciada no Curso Técnico em Alimentos da Universidade Estadual do Maranhão se apresenta como um componente desafiador e facilitador da aquisição de conhecimentos e desenvolvimento de habilidades, fazendo com que os trabalhadores possam enfrentar cada vez mais situações profissionais dinâmicas e complexas.  O objetivo principal desta pesquisa foi identificar a aplicabilidade das estratégias metodológicas adotadas na Prática Profissional, incluindo o uso das ferramentas tecnológicas para a eficácia do processo ensino-aprendizagem, e, consequentemente, potencializar a vivência da prática com vistas a atuação eficiente do aprendiz no mundo do trabalho. O estudo realizado utilizou metodologia de natureza quali-quantitativa com alunos e tutores do Curso Técnico em Alimentos, ofertado na modalidade a distância, na forma subsequente.  Os resultados apresentados tanto por parte dos alunos quanto dos tutores, apontaram a importância do Ambiente Virtual de Aprendizagem como uma ferramenta inovadora, que propicia a interação das pessoas não apenas em um ambiente físico, mas também on-line, contribuindo dessa forma para o fortalecimento das relações interpessoais.
Impacto da iniciativa extensionista na comunidade local e na formação do estudante do curso técnico em massoterapia: projeto “Mãos Itinerantes – Massoterapia em eventos”
Authors: Gasparotto Lívia Pimenta Renó , Bontorin Claudia Monteiro dos Santos , Alves Thalita , Foss Jorge Augusto
Published: August 2018

Cada vez mais nota-se a vinculação de projetos de extensão para além de uma prática profissional. A extensão pode agregar propostas mais complexas como alinhar-se à filosofia do curso, atingir número expressivo da comunidade a que pertence sem deixar de lado o incentivo à pesquisa. Assim, a indissociabilidade entre ensino, pesquisa e extensão mostra-se viável e reforça o compromisso de um aprendizado qualificado. Além disso, o impacto na comunidade local sinaliza a importância dessa iniciativa nas instituições, principalmente no que diz respeito às escolas técnicas uma vez que valoriza a capacitação profissional sem desvincular o aluno do cenário em que vive sua comunidade. O artigo propõe uma reflexão sobre esse contexto de envolvimento do projeto de extensão alinhado às demais valências de uma escola técnica trazendo os dados de um projeto na área da saúde e ligado a uma escola de formação profissional técnica. Os números expressivos ligados ao seu impacto na comunidade bem como o contato direto com sua comunidade fortalece os espaços de aprendizagem e reforça a ideia de que é possível conciliar os instrumentos de aprendizado ligados ao ensino, pesquisa e extensão. Assim, o projeto “mãos itinerantes”, premiado como melhor prática extensionista num universo de mais de 23 instituições  técnicas do estado do Paraná em 2016, será aqui apresentado e também oferecido como objeto de reflexão para a importância da extensão no fortalecimento educacional e na transformação de uma realidade local.