Ob 70-letnici dolgoletnega urednika Zbornika zaslužnega prof. akad. dddr. Jožeta Mačka
Authors: MILEVOJ Lea 
Published: July 2024

Letos praznuje 70 let zaslužni prof. akad. dddr. Jože Maček, dolgoletni glavni in odgovorni urednik ter sodelavec Zbornika Biotehniške fakultete, ki mu je posvečena ta številka.
Biografija in pedagoško delo
Zaslužni prof. akad. dddr. Jože Maček se je rodil 28. oktobra 1929 v Oleščah (Sv. Petru) pri Laškem. Diplomiral je leta 1959 na Agronomskem oddelku Fakultete za agronomijo, gozdarstvo in veterinarstvo in leta 1968 na Ekonomski fakulteti Univerze v Ljubljani. Doktorat iz agronomskih znanosti je dosegel v Bonnu leta 1964, doktorat ekonomskih znanosti v Beogradu leta 1976 in doktorat iz zgodovinskih znanosti v Ljubljani leta 1990. Od 1959 je bil asistent, od 1966 vnaprej habilitirani docent, od 1969 docent, od 1972 izredni profesor za varstvo rastlin, od 1975 redni profesor za fitopatologijo, gozdno fitopatologijo in fitofarmacijo na Agronomskem oz. Gozdarskem oddelku Biotehniške fakultete v Ljubljani. Izredni član SAZU je postal 18. maja 1989, redni član pa 6. junija 1995. Od leta 1996 je tajnik naravoslovnega razreda in član predsedstva SAZU. Leta 1998 je postal dopisni član Hrvatske akademije znanosti in umetnosti v Zagrebu, dopisni član Nemške fitomedicinske družbe (Deutsche Phytomedizinische Gesellschaft) v Bonnu. Je tudi redni član Mediteranske fitopatološke unije (Mediterranean Phytopathological Union) v Rimu oz. Atenah in za en mandat član njenega predsedstva.
Akad. prof. dddr. Jože Maček je nastopil svojo pedagoško pot kot asistent takoj po prvi diplomi na tedanjem Agronomskem oddelku Fakultete za agronomijo, gozdarstvo in veterinarstvo in jo nadaljeval na kasnejšem Agronomskem oddelku oz. VTOZD-u za agronomijo Biotehniške fakultete, ter jo po 38 letih zaključil na sedanjem Oddelku za agronomijo iste fakultete. Tudi na dodiplomskem študiju na sedanjem Oddelku za gozdarstvo Biotehniške fakultete je poučeval 33 let.
Med svojim učiteljskim delovanjem je predaval tri predmete na dodiplomskem študiju: fitopatologijo, fitofarmacijo in gozdno fitopatologijo in sicer prva dva predmeta vsem študentom visokošolskega študija (zdaj univerzitetnega) na Oddelku za agronomijo, tretjega pa na Oddelku za gozdarstvo. Prestrukturiral in posodobil je kompleks fitomedicinskih predmetov. Bil je mentor več kot sto diplomantom visokega univerzitetnega študija ter višješolskega študija. Več diplomantov je pod njegovim mentorstvom prejelo Prešernove nagrade. V obdobju 1984-1994 je objavil 4 univerzitetne učbenike: 3 iz posebne fitopatologije od katerih je Posebna patologija poljščin izšla že v tretji izdaji, Posebna patologija vrtnin v dveh izdajah in Posebna fitopatologija sadnega drevja in vinske trte, v dveh izdajah. Objavil je tudi učbenik iz Gozdne fitopatologije. V soavtorstvu je izdelal priročnik Kemična sredstva za varstvo rastlin in sicer l. 1980 na 305 straneh, leta 1990 pa v novi izdaji pa na 505 straneh. Objavil je tudi knjigo o boleznih poljščin (leta 1991, 267 str.), v soavtorstvu knjigo Tehnike nanašanja pesticidov (1990, 319 str.) in več drugih samostojnih publikacij.
Vsa navedena dela so nepogrešljivi učbeniki za študij na dodiplomskem študiju, ne manjkajo pa tudi na policah strokovno usmerjenih knjižnic in posameznikov širom po Sloveniji.
Od osnovanja podiplomskega študija na Oddelku za agronomijo Biotehniške fakultete je bil vključen tudi v organiziranje in izvedbo le-tega, in kjer je sodeloval kot predavatelj. Bil je mentor magistrandom in doktorandom. Predaval je tudi na magistrskih študijih na drugih domačih fakultetah pa tudi v tujini.
Raziskovalno in strokovno delo
Znanstvena in strokovna dejavnost prof. Mačka se kaže v njegovi izjemni širini, ki izhaja iz njegove široke izobrazbe in razgledanosti. Še posebno pritegne njegov kritični pristop, k reševanju zastavljenih ciljev, odprtih vprašanj vedno ob globokem spoštovanju tudi idej drugih in njihovih predlogov. Ustrezno njegovi široki usmeritvi se je skoraj 40 let ukvarjal s patološko fiziologijo gliv, patogeno mikofloro, s sestavo in razširjenostjo listnih zavrtačev, z vplivom herbicidov na občutljivost rastlin proti parazitom in na talne mikroorganizme, s kontaminacijo tal in kmetijskih pridelkov s fitofarmacevtskimi sredstvi, z vplivom industrijskih ekshalacij na kmetijske rastline, z ekonomskimi vprašanji varstva rastlin ter z agrarno zgodovinskimi temami.
Iz navedenih področij je objavil prek 130 znanstvenih razprav v domačem in tujem periodičnem tisku. Iz področja fitopatologije je opisal pri nas na novo ugotovljene parazitske glive: Peronospora cerinthe, Puccinia pelargonii-zonalis, Phyllactinia roboris, Microsphaera hypophylla, Scirrhia pini in številne druge.
V smeri patološke fiziologije je raziskoval slabo obdelano problematiko primarnega in sekundarnega parazitizma pri glivah s čimer je zbudil pozornost v tujini. Dokazal je, da so nekatere glive (Phyllosticta spp., Alternaria spp. idr.) nedvoumno sekundarni paraziti. Preučeval je tudi razvojne kroge več parazitskih gliv.
Na področju entomologije je kot prvi v Sloveniji preučeval hiponomološko favno (favno listnih zavrtačev). Ugotovil je več sto za Slovenijo, za prejšnjo državo in za jugovzhodno Evropo novih vrst in precejšnje število doslej neznanih gostiteljskih rastlin in je o tej favni objavil 25 del, v tisku pa je o tem posebna monografija.
Na področju fitofarmacije je preučeval stimulacijo rži s hormonskimi herbicidi za okužbo z rženim rožičkom (Claviceps purpurea), ter kasneje intenzivno vpliv raznih skupin herbicidov, zlasti najnovejših sulfonilsečninskih, na talne (tudi parazitske) mikroorganizme. Skoraj dvajset let je preučeval kontaminacijo rastlin in tal z ostanki fitofarmacevtskih sredstev v Sloveniji in ugotovil sorazmerno skromno obremenitev z njimi tako rastlin (pridelkov) kot tal v Sloveniji.
Na področju varstva okolja je preučeval poškodbe, ki jih povzročajo industrijske ekshalacije in njihov obseg na kmetijskih in samoniklih rastlinah v Sloveniji. Ugotovil je poškodbe na nekaterih vrstah, ki dotlej znanstveno niso bile opisane kot občutljive.
Na področju ekonomike varstva rastlin je za dve obdobji opravil oceno gospodarskih škod od rastlinskih bolezni, škodljivcev in plevelov za Slovenijo in prejšnjo državo in ugotovil da kljub fitomedicinskim ukrepom znašajo te še vedno približno 35 odstotkov hipotetičnega pridelka. Je eden redkih strokovnjakov v Evropi, ki se je lotil te tematike.
S področja agrarne in gozdne zgodovine je objavil vrsto publikacij v katerih se prepletajo dognanja naravoslovnih, tehniških in ekonomskih znanosti. Obdelal je gozdno gospodarstvo na številnih državnih gospoščinah proti koncu 18. stoletja in razmerja med kmetijstvom in gozdarstvom v zgodovinski retrospektivi. Monografsko pa je obdelal inštrukcijo za gospodarjenje na državnih gospoščinah iz l. 1788, reluicijo tlake kot najtežje fevdalne obveznosti podložnikov v stoletju pred zemljiško odvezo, vpliv (tehničnih in duhovnih) dosežkov agrarnega prevrata na rastlinsko proizvodnjo v Sloveniji v obdobju 1848-1939 ter izdelal statistiko rastlinske proizvodnje za naše sedanje državno ozemlje za obdobje 1868-1939.
Prispevek akad. prof. dddr. Jožeta Mačka k publicistični dejavnosti
Čeprav je že zgoraj omenjena tematika, ki jo je prof. Maček obravnaval v nekaterih svojih delih, dokaj obsežna pa je treba njegov prispevek k publicistični dejavnosti še posebej izpostaviti. Njegov prispevek k obogatitvi fitomedicinskega slovstva je zaradi obsežnosti, tudi interdisciplinarnosti, težko izmerljiv: Samostojnih publikacij je objavil 15, od tega 5 znanstvenih, 4 učbenike (delno v več izdajah) in 6 strokovnih. Znanstvenih in strokovnih razprav ter člankov je v tujih in domačih revijah objavil nad 350, raznih krajših strokovnih in poljudnoznanstvenih sestavkov pa nad 3.000. Izdelal je veliko raziskovalnih poročil in ekspertiz. Iz nemščine in angleščine je prevedel nad 20 knjig in veliko krajših sestavkov. Menimo, da je najuspešnejši prevajalec strokovne literature iz biotehniških strok pri nas. Dolga leta je referiral o bioloških in fitopatoloških znanstvenih razpravah iz slovanskih in drugih jezikov v Berichte über wissenschaftliche Biologie, pri znani Springerjevi založbi. Bil je 25 let glavni in odgovorni urednik Zbornika Biotehniške fakultete in 10 let sourednik poljudno strokovne revije Naš vrt. Bil je oz. je član uredniških odborov 4 tujih in več domačih znanstvenih in strokovnih revij ter doslej tudi urednik vseh Zbornikov, ki izidejo iz Slovenskih posvetovanj iz varstva rastlin. Pomemben je še prispevek prof. Mačka k obogatitvi fitomedicinske in biotehniške terminologije nasploh.
Še bi lahko pregledovali profesorjeva objavljena in neobjavljena dela ter nizali podatke o še drugih njegovih napisanih in nenapisanih aktivnostih in prispevkih Ljubljanski univerzi, in znanosti nasploh.
Spoštovani profesor za vse se vam zahvaljujemo in vam voščimo vse najboljše ob vašem jubileju.
Sodelavci