A vizuális kommunikáció alkotói részképességeinek online mérése 5–8. évfolyamon
Authors: Biró Ildikó 
Published: September 2024

Kutatásom a vizuális kommunikáció kompetenciaszerkezetének feltárását célozta meg, amely korunk vitathatatlanul legfontosabb vizuális képességcsoportja. További célom volt olyan innovatív és autentikus digitális mérőeszköz kidolgozása, amely segítségével a vizuális kommunikáció négy alkotói részképessége mérhetővé válik az 5–8. osztályos tanulók körében. A disszertáció első fele a kutatás elméleti hátterét mutatja be: ismerteti a vizuális kommunikáció fogalmát és tartalmi kereteit, amely alapján meghatározhatóvá válik a képességstruktúra. Kitér a vizuális kommunikáció érzékszervi alapjaira, érzékelési elméletére, valamint azoknak a vizuális közlésben betöltött szerepére. Szakirodalmi feltárás alapján meghatározásra kerülnek a vizuális kommunikáció alkotói kompetenciái, elvei és elemei. Ezt követi a vizuális képességek mérési gyakorlatának bemutatása nemzetközi és hazai viszonylatban, a klasszikus és a kortárs képességmodellek ismertetése. Majd a vizsgálni kívánt alkotói részképességek rendszerének leírása következik. A képesség működését tesztekkel vizsgáltam, és ennek alapján kialakítottam a vizuális kommunikáció alkotói részképességeinek rendszerét. A négy részképesség klaszterből álló modell összetevői: komponálás síkban, absztrakció, szimbólumalkotás és modalitásváltás. Ezután kifejtésre kerülnek a vizuális kommunikáció tantervi keretei a magyar vizuális nevelésben. A dolgozat harmadik, eszközfejlesztésre és mérésre vonatkozó része a kutatási kérdések és hipotézisek ismertetése után az empirikus vizsgálatokat mutatja be a modellhez kapcsolódó online teszt három fázisban történő fejlesztési folyamatán keresztül. Mindegyiknél bemutatásra kerül a mérőeszköz, a vizsgált minta, az eljárások és az részeredmények. Végül a kutatási eredmények összefoglalása és következtetések levonása következik. A konstruktumok mérését célzó feladatok kidolgozása egy hosszabb, több pilot mérést is tartalmazó fejlesztési folyamat eredményeként valósult meg. A GeoGebra Notes alkalmazásban végzett nagymintás mérés alapját képező kismintás vizsgálatokból nyert adatokat klasszikus statisztikai módszerekkel, valamint valószínűségi tesztelméleten és strukturális egyenleteken alapuló statisztikai vizsgálatokkal elemeztem. A nagymintás mérés során a tesztfeladatok nehézségi szintje és a tanulók képességszintje közötti kapcsolatok kimutatására személy/item térképeket, valamint strukturális egyenleteken (konstruktum dimenzionalitás-vizsgálaton) nyugvó elemzéseket használtam. A kutatás egyik legfontosabb eredménye annak bizonyítása, hogy a vizuális képességek hiteles értékelése elvégezhető a 11–14 évesek vizuális nyelvének autentikus használatát szimuláló digitális tesztek segítségével is. Sikerült kidolgozni olyan hiteles és megbízható online tesztrendszert, feladatbankot, ami alkalmas a vizuális kommunikáció fontos alkotói részképességeinek felső tagozatos diákok körében történő iskolai mérésére. Az eredmények megerősítették a vizuális kommunikáció alkotói képességelemeinek előzetesen kialakított, hipotetikus négydimenziós elméleti modelljét. Eredményeim hozzájárulnak a Közös Európai Vizuális Műveltség Referenciakeret és a Magyar Vizuális Framework modelljeinek továbbfejlesztéséhez és a vizuális kultúra tantárgyban a képességek fejlesztéséhez és értékeléséhez is. Eredményeim segítik a képek által dominált világunkban a vizuális tanulás, a képekben rejlő tudáskiegyenlítő potenciál beépítését az oktatási programokba.