Hetedik évfolyamos tanulók tudomány természetével kapcsolatos nézeteinek és természettudományos episztemológiai meggyőződéseinek vizsgálata
Authors: Nagy Márió Tibor 
Published: February 2025

A nemzetközi természettudományos neveléshez kötődő kutatások egyik fő fókuszában a NOS-nézetek (l. Lederman, 2007) és a természettudományos episztemológiai meggyőződések vizsgálata áll (Kampa et al., 2016), és ezek a tartalmak egyre inkább megjelennek a tantervi dokumentumokban (Elby et al. 2016; Peffer & Ramezani, 2019). Hazánkban azonban még nem vizsgálták a NOS-nézeteket. Ez a kutatás az első olyan hazai nagymintás vizsgálat, amely információt ad a hetedik évfolyamosok tudomány természetével kapcsolatos nézeteiről és természettudományos episztemológiai meggyőződéseiről. A kutatás három terület köré szerveződik: (1) a NOS-nézetek és az episztemológiai meggyőződések értékelésére alkalmazott mérőeszközök validitásának vizsgálata; (2) a NOS-nézetek és az episztemológiai meggyőződések értékelése, összefüggés- és különbségvizsgálata, a tanulók fejlettségének profilokkal történő meghatározása és a profilok jellemzőinek ismertetése; (3) a NOS-nézetek és a természettudományos episztemológiai meggyőződések kapcsolatának feltárása. A kutatásunkban, melyben 1480 tanuló (M=13,41 év, SD=0,70, 54,59% lány) vett részt, összesen 11 hipotézist fogalmaztunk meg. Az adatok elemzése során a kutatási céloknak megfelelő, változatos módszerek alkalmazására törekedtünk, így a leíró statisztikai elemzéseken és a különbség- és összefüggés-vizsgálatokon túl megerősítő faktoranalízist, látensprofil-elemzést, kereszttábla-elemzést és strukturális egyenletekkel történő modellezést használtunk. Eredményeink a következők: (1) a SINOS és a Conley-kérdőív látens szerkezete és megbízhatósága megfelelő; (2) a naiv és a kifinomult állításokat tartalmazó alskálák között a kérdőívekben nincs korreláció, a kérdőívek között a naiv alskála a naivval, a fejlett alskála a fejlettel korrelál a tartalmi koncepciótól függetlenül; (3) a fejlett alskálák állításaival a tanulók magabiztosabban értenek egyet; (4) a NOS-nézetek tekintetében öt tanulói profil, a természettudományos episztemológiai meggyőződések tekintetében négy tanulói profil azonosítható; (5) a NOS-nézetek fejlettsége és az episztemológiai meggyőződések fejlettsége között szignifikáns kapcsolat van a profilok szintjén; (6) a fejlett NOS-nézetek erős előrejelzői a fejlett természettudományos episztemológiai meggyőződéseknek; (7) a tanórai kutatási tevékenységek, a tanórai NOS-tartalmak és az iskolai teljesítmény gyenge előrejelzői a NOS-nézetek fejlettségének. Kutatásunk eredményei a tizenegy hipotézisünkből, tízet megerősítettek. Eredményeink jól illeszkednek a nemzetközi kutatások korábbi eredményeihez (pl. tanulói episztemikus fejlettségi profilok mintázata; nemek közötti különbségek; NOS-nézetek és természettudományos episztemológiai meggyőződések közötti kapcsolat), és azokhoz új eredményekkel is kapcsolódnak: személyközpontú megközelítések (látens profil elemzés) alkalmazásának lehetősége a NOS-nézetek fejlettségének jellemzésére; a két terület kapcsolatának bizonyítása a fejlettségi profilok tekintetében. Kutatásunkkal szeretnénk felhívni a figyelmet annak fontosságára, hogy a NOS-tartalmak bekerüljenek a hazai tantervi dokumentumokba is, és ezen keresztül megjelenjenek tanulási eredményként a hazai természettudományos nevelésben. Ehhez fejlesztőprogramok kidolgozására és hatásaik értékelésére van szükség, amihez a mérőeszközök a kutatásunk eredményeként már rendelkezésre állnak.