bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
НАЙМЕНУВАННЯ ПОЛІВ ІЗ-ПІД СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКИХ КУЛЬТУР В УКРАЇНСЬКИХ СХІДНОПОЛІСЬКИХ ГОВІРКАХ
Authors: МАРЄЄВ Дмитро
Published: May 2023

У статті здійснено аналіз назв полів, із яких прибрано сільськогосподарські культури, у східнополіському говорі української мови. Простежено структуру, мотивацію та локалізацію найменувань.

Встановлено, що в обстежуваних говірках назви площ із-під сільськогосподарських культур переважно утворені за моделями «назва культури, що росла на площі, + суфікс». Найпродуктивнішим у цій словотвірній групі є формант

-анишч(е) та інші суфікси, похідні від -ишч(е). На основі аналізу лексем, мотивованих назвами культур, відзначено активність словотворчих типів із суфіксами -ник, -аник та -ан:ик.

Визначено, що локативні назви із суфіксальною морфемою -ан’:(е,а) поширені у крайніх східних говірках до- сліджуваного діалектного континууму, із формантом -аницʹ(а) – у говірках західної частини східнополіського діалек- ту. Спорадично вживають найменування площ із-під сільськогосподарських культур, утворені за допомогою суфікса

-анк(а); зрідка – з фіналями -ницʹ(а), -анух(а), -их(а), -инʹ:(а,е).

Часто значення поле з-під злакових культур маніфестує лексема стерня, яку засвідчено в багатьох фонетичних і словотвірних варіантах і яка відбиває мотив номінації ‘назва решток скошених або зжатих стебел злакових на полі’ > ’поле з-під злакових культур’.

Для позначення полів із-під сільськогосподарських культур зафіксовано описові форми: двокомпонентні атрибутивні сполучення, утворені за моделлю «назва рослини + стерня (стерен)», дво- чи трикомпонентні номінативні одиниці з ядерною лексемою поле; форми «adj. + площа», «adj. + плантація»; багатокомпонентні аналітичні сполуки, утворені за моделями «де + назва рослини + рос|ло(-а)», «де + назва рослини + бу|ло», «там + бу|ло + назва рослини»,

«там, де + назва рослини + бу|ло (рос|ло)».

У частині населених пунктів зафіксовано синкретизм назви рослини чи її частини і поля, з якого цю рослину знято.

Простежено, що в низці східнополіських говірок відсутні назви площ із-під окремих сільськогосподарських культур, що зумовлено позалінгвальними чинниками, насамперед тим, що ці культури не вирощують.
КАЛЕНДАРНО-ОБРЯДОВІ НАЗВИ ОСІННЬОГО ЦИКЛУ В УКРАЇНСЬКИХ ЗАКАРПАТСЬКИХ ГОВІРКАХ
Authors: МИГОЛИНЕЦЬ Ольга
Published: May 2023

Календарно-обрядова лексика як особливий елемент існування людини завжди привертала увагу етнографів, лінгвістів, оскільки в ній можна простежити матеріальну й духовну культуру людства, виявити соціально- економічні умови, спадковість поколінь, споконвічні міжетнічні зв’язки. Проте досі не вивчені мовні явища, які презентують календарно-обрядову лексику в закарпатських говірках. У пропонованій статті подаємо спостереження над календарно-обрядовими назвами осіннього циклу в українських закарпатських говірках, зокрема аналізуємо семи на означення 6 церковних осінніх свят. Звертаємо увагу на їх компонентний склад, лексико-граматичну характеристику та внутрішню форму. Також простежуємо наявність чи відсутність зафіксованої лексики в інших українських говорах та в українській літературній мові.

Закарпатські говірки, як відомо, належать до системи говірок давньої формації, отже, зберігають реліктові яви- ща, архаїчні риси, але водночас містять і порівняно нові нашарування, зумовлені географічним розташуванням говір- кового масиву та іншими позалінгвальними мотивами.

Як видно із зібраної нами лексики, календарно-обрядова лексика характеризується широкою варіантністю. Заслуговує на увагу словотвір християнських назв у закарпатських говірках. Чимало календарно-обрядової лек-

сики, в основі яких лежать власні назви, повʼязані із законом мовленнєвої економії: Мú(ы)тр′а, Михáĭл′а, Михáл′а та ін. Невеликий відсоток назв належить до композитів: Главос′іки (ы), Главóс′ікы, Лагос′íкы, Главóс′ік, Главос′íка. Ці назви відрізняються переважно граматичними чи фонетичними особливостями.

Значна кількість назв мотивована біблійними подіями: Главос′іки (ы), Здвúгы Чéсного Хрестá, Здвúже(і)н′:а, Воздвижéн′і(и)йе, Воздвижéн′ійе Чéсного Хрестá, Покрóвы.

Деякі назви календарно-обрядових свят у закарпатських говірках збігаються з літературними відповідниками; окремі з них зафіксовані в інших говорах. Специфіка досліджуваної лексики також полягає в утворенні своєрідних фонетичних, словотвірних та лексичних варіантів, які свідчать про багатство української мови та про постійну потребу її глибокого вивчення.
УКРАИНСКИЕ ПАРЕМИИ В СЛОВАРЕ Ф. ШИМКЕВИЧА НА ВОСТОЧНОСЛАВЯНСКОМ ФОНЕ (аксиологический аспект)
Authors: МОКИЕНКО Валерий
Published: May 2023

Стаття присвячена одному з аспектів науково-дослідної та педагогічної діяльності проф. Й.О. Дзендзелівського – виданню рукописної спадщини української лексикографії. Один iз таких словників – рукопис Ф.С. Шимкевича, дослідження якого Й.О. Дзендзелівський запропонував своєму студенту Б. Галасу в 1971 р. Словник Ф. Шимкевича містить цінні матеріали з лексики і фразеології української мови першої половини XIX ст. У статті пропонується аналіз прислів’їв і приказок, унесених Ф. Шимкевичем у словник. Більшість із них, що типово для пареміологii, має аксіологічну спрямованість, оцінюючи, як правило, негативні явища дійсності та діяльності людей. Особлива увага приділяється історико-етимологічному й лінгвокультурологічному аналізу паремій баглаї бити, баляси точити, під- пускати ляси, дати прочухана, дати добру прочуханку кому. де чорт не зможе, туди бабу пошли. Характеризується їх ареальна масштабність та аксіологічна семантика.
РОЛЬ КОНТЕКСТУ ПРИ ІНТЕРПРЕТАЦІЇ ФРАНЦУЗЬКОЇ ЕНАНТІОСЕМІЇ
Authors: НІКОЛАЄСКУ Емілія
Published: May 2023

У сучасній лінгвістиці простежується значний інтерес до дослідження контекстуальної художньої семантики, оскільки художній текст має велике смислове навантаження, наділений складною системою конотативних значень, містить додатковий імпліцитний зміст. Здатність лексичної системи французької мови збагачуватися шляхом розширення значення похідного слова, а також відсутність наукових праць, присвячених дослідженню художньої кон- текстуальної енантіосемії, ставить перед нами завдання її розгляду.

Мета роботи – визначити роль контексту при інтерпретації французької контекстуальної енантіосемії. Джерельною базою дослідження слугували франкомовні художні твори XX – початку XXI століть.

З’ясовано, що контекст відіграє основну роль при інтерпретації енантіосемії. Незнання контексту спричинює труднощі при розумінні окремих слів, словосполучень, фразеологізмів, речень, оскільки значення слова створює контекст, і контекст створює значення. Контекст дає можливість слову виявити свої приховані потенційні можливості, має виборчу й уточнюючу роль.

Ми розглядаємо енантіосемію не як недолік мови, а як один із факторів, що детермінує її розвиток, зокрема кон- текстуальні прирости смислу. Енантіосемія як одне з джерел поляризації значення є, з одного боку, вираженням мовної економії, а з іншого, – наповнює мовні одиниці новим, часом незвичайним і несподіваним, лексичним і граматичним змістом, передаючи діаметрально протилежні внутрішньослівні номінативні значення або емоційно-оцінні конотації.

Встановлено, що у художніх творах французької мови явище енантіосемії не є дуже поширеним й мовлення персонажів не багате на загальномовні та контекстуальні енантіолексеми, однак, вони є яскравою ознакою мовостилю французьких письменників.

У франкомовних художніх творах XX – початку XXI століть контекстуальна енантіосемія частіше зустрічається в мікроконтексті, макроконтексті, вербальному та невербальному контекстах та їх підвидах; контекст не завжди уточнює значення слова, іноді в контексті твору виникає гра слів, яка розширює значення слова, внаслідок чого ви- словлення отримує гумористичний, іронічній ефект; у художніх творах французької мови зустрічається номінативна й емоційно-оцінна експресивна енантіосемія; основними шляхами творення енантіосемії є: конверсія, конотація, слова загального значення; відповідно, основними видами контекстуальної енантіосемії є: конверсиви, конотативи, асоці- ативи. Енантіосемічна лексика, у досліджених художніх текстах, найчастіше представлена дієсловами, іменниками, прикметниками, прислівниками і вигуками.
НАРОДНАЯ РЕЧЬ В ВОЛШЕБНЫХ СКАЗКАХ СИБИРИ (на примере произведений В. Шукшина, С. Залыгина и В. Распутина)
Authors: ПАЧАИ Имре , АДАМИЯ Зоя
Published: May 2023

При изучении русских волшебных сказок Сибири и произведений сибирских народных писателей В. Шукшина, С. Залыгина и В. Распутина обнаружились общие языковые элементы, которые по выводам Д.Э. Розенталя (1974) типичны для русской народной речи. О трудностях исследования русской народной речи говорится в работе Ф.П. Филина (1974), указывающего на то, что скудность письменных памятников данного стиля лежит в основе упомянутой проблемы. Мы убедились в том, что источником стилистических особенностей русской народной речи является фольклор, о чем упоминается уже в работе А.А. Потебни (1899), рассматривающего специфические структуры словотворчества русского народного языка. Произведения русских народных писателей тоже служат важным источником для исследования народного языка, так как в их работах звучит исконная речь русской деревни. При сопоставлении стилистических средств сибирского фольклора и произведений сибирских писателей обнаружились общие элементы на уровне лексики, морфологии, синтаксиса и фразеологии, эквиваленты которых зафиксированы в хрестоматии по русской диалектологии Г.Г. Мельниченко (1985).

В результате нашей сопоставительной работы мы можем установить, что сборники русского фольклора и произведения народных писателей являются важными источниками не только для этнографов и литературоведов, но и для исследователей, изучающих специфические элементы русской народной речи.
ЕВФЕМІЗМИ ТА ІНШІ ВЕРБАЛЬНІ РЕПРЕЗЕНТАНТИ КОНЦЕПТУ «СМЕРТЬ» В УКРАЇНСЬКИХ ГОВІРКАХ ЗАКАРПАТТЯ
Authors: ПИСКАЧ Ольга
Published: May 2023

Збір, систематизація й аналіз різних засобів номінації в системі живорозмовного мовлення належить до актуальних завдань сучасної української діалектології з огляду на динамічні процеси словникового складу. Екстра- й інтралінгвальні чинники стають причиною появи мовних явищ, які викликають жвавий науковий інтерес щодо способів вираження, семантики й функціональних особливостей. Евфемізми, дисфемізми та інші одиниці вторинної номінації потребують глибшого теоретичного осмислення у зв’язку з антропоцентричним підходом до вивчення мовних явищ у лінгвістиці.

У статті здійснено аналіз семантики і структури евфемізмів та інших вербальних репрезентантів концепту

«смерть» в українських говірках Закарпаття. Для реалізації мети було виконано такі завдання: 1) виокремлено й сис- тематизовано евфемістичні, дисфемістичні та інші вербальні репрезентанти концепту «смерть»; 2) розкрито зв’язок евфемізмів, дисфемізмів і тропеїчних засобів; 3) визначено основні способи та чинники субститутів; 4) з’ясовано роль компонентного складу у формуванні евфемістичних і дисфемістичних виразів; 5) проаналізовано на прикладі окремих субститутів роль лінгвальних та екстралінгвальних чинників.

Доведено, що евфемізми, дисфемізми та інші вербальні репрезентанти концепту «смерть» у закарпатському говорі утворюють широкий пласт вторинних найменувань і відображають лінгвоетнокультурні особливості закарпатців. Зі структурного погляду – це одно-, дво- і здебільшого багатолексемні сполуки, до складу яких входять переважно дієслова та іменники.

З погляду семантики багато описових номенів відбиває віру закарпатців у потойбічне життя, анімістичні уявлення про душу та форми її існування. Частина висловів підтверджує боязливе, шанобливе, ритуально-сакральне став- лення до самого факту смерті й ілюструє чітко сформовану систему діалектних норм похоронного етикету. Проте вживання цілої низки метафор, метонімій, фразем та інших висловів жартівливого чи іронічного плану свідчить про давні прагнення людини подолати страх перед смертю.
ТЕОНІМ БОГ У ФРАЗЕОЛОГІЧНОМУ СЛОВНИКУ ЦЕНТРАЛЬНОЇ СЛОБОЖАНЩИНИ (ХАРКІВЩИНИ)
Authors: САГАРОВСЬКИЙ Анатолій
Published: May 2023

У статті йдеться про фразеологічний словник Центральної Слобожанщини (Харківщини). Автор інформує про завершення цієї роботи, що включає доволі детальний опис приблизно 7400 фразем, що побутують у мовленні жителів 543 обстежених населених пунктів. На прикладі фразеологічних одиниць із теонімом Бог подемон- стровано їх функціонування, змістову виражальність, образність, емоційну й експресивну наснаженість. Попри значну кількість напрацювань у цьому напрямі, зазначимо, що досліджувана мовленнєва територія велика й різноманітна, а народна фразеологія – невичерпна і кількісно, і структурно, і виражально.

На кафедрі української мови філологічного факультету Харківського національного університету ім. В.Н. Кара- зіна стараннями автора цієї праці, а також викладачів, студентів створено картотеку діалектних (в основному лексико- семантичних) особливостей нашого реґіону обсягом 68–70 тисяч одиниць опису (із 543 населених пунктів), із них 9–10 тисяч фразеологізмів і фразеологічних утворень.

У результаті проведеного дослідження констатуємо, що кількість фразеологізмів із відповідним онімом незначна, а це свідчить про їхню потрібність, змістову виражальність.

Зафіксовано мовні одиниці, в яких відтворено загальнолюдські буттєві сентенції, засудження негативних людських рис, несхвалення некоректної поведінки. У зібраному матеріалі наявні фразеологізми з виховним значенням. Відзначаємо емоційність, зокрема іронічність фразеологічних одиниць.

Перспективним нам видається розгляд зібраного фактажу за типами одиниць, за походженням, мотивацією, змі- нами у значеннях тощо.
РЭПРЭЗЕНТАЦЫЯ КАМУНІКАТЫЎНЫХ МАДЭЛЕЙ БЕЛАРУСКАГА АЎКТАРЫЯЛЬНАГА НАРАТЫВУ
Authors: СТАРАСЦЕНКА Таццяна
Published: May 2023

У статті на великому фактичному матеріалі прозових текстів білоруських класиків початку, середини та кінця ХХ століття проведено аналіз мовних засобів репрезентації взаємодії різних суб’єктів аукторіального наративу. Розглянуто авторські відступи як композиційні компоненти тексту з актуалізацією його дистаксії, або порушення послідовності. Визначено семантичні зв’язки, що контамінують авторську та персонажну точки зору через зіставлення та протиставлення. Продемонстровано особливість утворення інваріантних моделей комунікації наратора та читача, автора та читача на основі граматичних засобів та належність інваріантних моделей до зовнішньої діалогізації. Про- аналізовано динаміку комунікативного простору прозового дискурсу ХХ століття на основі ідіостилів письменників.

Актуальність дослідження полягає у виділенні та розгляді специфіки створення комунікативності не лише між автором та наратором, а й між автором та персонажем, наратором та читачем, автором та читачем, що дозволяє осмислити різноманіття комунікативного простору художнього дискурсу.

Метою статті є розширення комунікативної можливості аукторіального наративу на рівні розгляду мовної репре- зентації не лише моделі «автор–наратор», а й моделей «автор–персонаж», «наратор–читач», «автор–читач» у творах відомих білоруських письменників. З поставленої мети випливають такі завдання: розмежувати текстові сегменти багаторівневих мовних інстанцій прозового твору; проаналізувати мовну репрезентацію взаємодії суб’єктів художньо- го дискурсу; виявити специфіку ідіостилів письменників на основі імпліцитної діалогізації та її мовного вираження.

На основі проведеного дослідження виявлено особливість створення та реалізації комунікативності в аукторіаль- ному наративі різних часових періодів ХХ століття, визначено схожість та відмінність у мовній організації та взаємодії текстових суб’єктів залежно від специфіки ідіостилів письменників.
КОГНІТИВНО-ОНОМАСІОЛОГІЧНИЙ АНАЛІЗ ОКАЗІОНАЛЬНОСТІ В АНГЛІЙСЬКІЙ МОВІ
Authors: ЦОНИНЕЦЬ Марія
Published: May 2023

In the article the cognitive and onomasiological analyses of occasionality in English are implemented. The topicality of the research lies in the cognitive features of the emergence of individual authors’ neologisms, including “inten- tional speech and mental activity. The purpose of the article is to determine the processes of forming an occasional unit as a consequence of cognitive and mental activities of human mind. The objectives of the study include: the definition of the term concept, clarifying the structure of the occasional unit, considering cognitive and onomasiological analyses of the author’s innovation developing and stages of their generation in terms of cognitive onomasiology. Language and thinking are special and highly complex phenomena, a result of language and speech interaction. This is, first of all, a counteraction of two ten- dencies – the development of language and its preservation. To represent, reproduce and fix new ideas and concepts, language has to be replenished with new components. Occasionalisms play an important role in the language system, formed mainly for the purpose of artistic and stylistic nomination operating within a certain context. Cognitive and onomasiological analyses consider nonce-words in the process of conception, that makes it possible to dive into their mental depth. It is meant that the person who created a new word has an individual lexicon, which is the conceptual basis of any nomination in speech. A person chooses a certain unit of nomination depending on the extent to which his/her semantics satisfies the conceptualization that is being verbalized. Cognitive determinants for the emergence of neologism are associated primarily with the receipt, processing, storage and transmission of information. This approach enables revealing the cognitive factors that contribute the formation of occasionalisms. In this case, we proceed from the recognition of the role of a human being as the creator of the communication process and, ultimately, as the main subjective factor that determines the main trends in the language system. Thus, cognitive and onomasiological analyses are combined, as they involve the identification of motivational bases during the nomination and aims to establish the relationship between the name and the denoted object and contributes to a better understanding of occasionalisms.
NAZY TERENOWE JAKO ŹRÓDŁO WIEDZY O GINĄCEJ LEKSYCE APELATYWNEJ (na przykładzie mikrotoponimu Bachur/y koło Białej Podlaskiej)
Authors: CZYŻEWSKI Feliks
Published: May 2023

Стаття є спробою відповісти на питання про співвідношення між мікротопонімом Бахур/и та діалектною лексикою південного Підляшшя. На основі даних атласів та діалектних словників доведено, що назва лугу Бахур/и була створена в результаті перенесення значення іменника-загальної назви багор (мн. багори) ‘волошка лучна, Centaurea jacea L.’ на назву об’єкта. Ця рослина з характерними пурпуровими (українською: багровий) квітами росте на луках, на височинах. Назва багор в українських говірках Підляшшя (повіти Біла Підляська, Парчев, Володава) також може означати ‘волошка синя, Centaurea cyanus L.’ з блакитною квіткою. Географічний діапазон назви багор ‘волошка синя’ порівняно з іншими назвами, такими, як волошка, васільок, блават, у слов’янських діалектах обмежений. Лексема багор завдяки своїй унікальності (щодо ареалу, а також критерію номінації, що безпосередньо стосується волошки лучної) має важливе значення у вивченні архаїчної лексики. Власна назва лугу Бахур/и (<Багур/и) – це форма множини слова багор ‘волошка лучна’. Наявність мікротопоніма Бахур/и на території, де зустрічається апелятив багор ‘Centaurea jacea L.’ та ‘Centaurea cyanus L.’, показує простий народний механізм номінації об’єктів – виділення лугів, піль, зокрема через їх характерну флору.
«СЛОВНИКИ – МУЗЕЇ СЛІВ...»
Authors: Негер Оксана
Published: May 2023

Рецензія:

Фразеологізми в ідіостилі Анатолія Свидницького. Словник / Укл.: Коваленко Б. О., Коваленко Н.Д. Кам’янець-Подільський: ТОВ «Рута», 2019. 364 с.
ШКОЛА ГАРТУ Й ВИСОКИХ СТАНДАРТІВ ПРОФЕСОРА Й.О. ДЗЕНДЗЕЛІВСЬКОГО
Authors: Шумицька Галина
Published: May 2023

Від учениці – з пошаною

Зозуленько сива, де будеш кукаўа, Кой єс сой вершечок на бучку зўамаўа? Буду я кукаўа на зелені сосньі,

Закля мі вершечок на бучку выросне.

(З лемківської пісні)

І. Верхратський «Говор галицких лемків» (1902)
РЕПРЕЗЕНТАЦІЯ СВІТОГЛЯДУ ЗАКАРПАТЦЯ Й ПОЛІЩУКА КРІЗЬ ПРИЗМУ ДІАЛЕКТНОГО ТЕКСТУ
Authors: ГРИМАШЕВИЧ Галина
Published: May 2023

У статті на матеріалі діалектних текстів, які репрезентують середньополіський і закарпатський етномовні ареали, проаналізовано світогляд поліщука й закарпатця як єдність знань, вірувань, поглядів на сенс і мету життя, котрі визначають аспекти їхнього мислення, погляди на матеріальну та духовну культуру.

Закарпатські та середньополіські говірки як територіальні утворення давньої формації, які, належачи до різних українських наріч, у лінгвальному плані відзначаються незначною кількістю однакових діалектних елементів, водно- час мають багато спільного в культурному наповненні, у віруваннях та традиціях населення зазначених ареалів.

Актуальність статті зумовлена тим, що проблема світогляду поліщуків та закарпатців крізь призму діалектного тексту досі не привертала уваги дослідників, хоча закарпатсько-поліські мовні взаємозв’язки неодноразово були в полі зору діалектологів.

Мета статті – за матеріалами діалектних текстів проаналізувати особливості світогляду поліщука й закарпатця, зокрема насамперед акцентувати увагу на традиціях і звичаях, пов’язаних із зимовими святами. Мета статті зумовила реалізацію низки завдань, із-поміж яких – схарактеризувати значення діалектних текстів як важливого джерела для різнопланових наукових досліджень, з’ясувати особливості світогляду вказаних вище етнічних груп за матеріалами діалектних текстів, виявити спільне й відмінне у світобаченні поліщуків і закарпатців крізь призму діалектного тексту.
POLA MINAT WISATA DAN PENGETAHUAN DALAM PENGELOLAAN SAMPAH DI ERA PANDEMI
Authors: Agapa Verry , Merdeka Pijar Hati Nurani , Sari Qurnia Wulan , Anggraeni Santi Rukminita
Published: May 2023

Pariwisata telah menjadi salah satu penunjang perekonomian Indonesia terutama di era sebelum pandemi Covid-19. Wabah pandemi telah mengubah pola kehidupan masyarakat termasuk kegiatan wisata. Survei menggunakan metode kuisioner telah dilakukan pada tanggal 5 Mei hingga 8 Juni 2021 dengan tujuan untuk mendapatkan informasi tentang contoh pola wisata serta pengetahuan dan sikap turis lokal terhadap sampah yang dihasilkan selama berwisata. Informasi yang dihasilkan akan digunakan dalam mendesain kegiatan edukasi masyarakat tentang wisata, sampah dan ekosistem laut. Hasil survei menunjukkan bahwa pandemi telah mempengaruhi pengambilan keputusan wisata pada kelompok masyarakat yang lebih rentan infeksi virus, dan pilihan lokasi tujuan wisata pada kelompok usia produktif yang masih menyenangi aktivitas wisata. Survei menunjukkan bahwa semua responden telah memiliki kesadaran positif dalam pengelolaan sampah di lokasi wisata, akan tetapi sebagian besar ternyata belum mengetahui bahwa sampah khususnya plastik memberikan dampak negatif terhadap biota laut.Kata Kunci: pandemi Covid-19, wisata, pantai, alam terbuka, sampah plastik
PENYULUHAN BUDIDAYA IKAN DALAM EMBER (BUDIKDAMBER) DI DESA NGASEM KABUPATEN MALANG DENGAN METODE BLENDED LEARNING
Authors: Andhikawati Aulia
Published: May 2023

Pengabdian Pada Masyarakat (PPM) ini berjudul  “Penyuluhan Budidaya Ikan dalam Ember (Budikdamber) di Desa Ngasem Kecamatan Ngajum Kabupaten Malang”. Adapun khalayak sasarannya adalah ibu-ibu kelompok tani di Desa Ngasem Kecamatan Ngajum Kabupaten Pangandaran.  Kegiatan dilakukan secara virtual dengan menggunakan aplikasi zoom. Kegiatan pengabdian masyarakat ini dilakukan oleh ibu-ibu kelompok tani agar mereka mendapat suatu upaya alternatif yang mampu membantu meningkatkan pendapatan masyarakat dikala pandemi, dengan risiko kegagalan yang rendah, serta mudah diterapkan sebagai usaha sampingan selama pandemi Covid-19 berlangsung.  Selain  itu  dilakukan  pembinaan  mengenai  cara melakukan budidaya ikan lele secara aquaponik dengan menggunakan bibit kangkung. Tujuan  jangka  panjang  dari kegiatan pengabdian  pada  masyarakat  ini   adalah   terciptanya   ketahanan pangan mandiri di Kecamatan Ngajum,  Kabupaten Malang khususnya  Desa  Ngasem sehingga hasil pascapenen budikdamber  secara aquaponik dapat dimanfaatkan untuk pemebuhan sumber protein keluarga serta mendukung   perekonomian setiap keluarga.  Metode  yang dilaksanakan  untuk  mencapai  tujuan   tersebut   diawali   dengan   penyuluhan   atau sosialisasi kepada ibu-ibu kelompok tani  di  sekitar  Desa  Ngasem  dalam bentu tanya jawab, curah pendapat, presentasi,  menyusun  rencana  tindak lanjut, dan melakukan simulasi oleh penyuluh. Kegiatan ini merupakan bentuk kontribusi dalam pelaksanaan tridharma perguruan tinggi, yang diselenggarakan oleh  Program  Studi  Perikanan Pangandaran, Fakultas Perikanan dan Ilmu Kelautan Universitas Padjadjaran.
EDUKASI PEMELIHARAAN IKAN CUPANG KEPADA SISWA BERKEBUTUHAN KHUSUS DI DESA CINTARATU, KABUPATEN PANGANDARAN
Authors: Permana Rega , Andhikawati Aulia , Akbarsyah Nora , Putra Pringgo Kusuma Dwi Noor Yadi
Published: May 2023

Ikan cupang merupakan salah satu ikan hias yang mudah untuk dipelihara. Selain itu ikan cupang sebagai ikan hias memiliki nilai jual yang tinggi dan banyak diminati oleh masyarakat umum. Harganya yang terjangkau dan pemeliharaan yang mudah menjadikan ikan cupang hias sebagai ikan hias rumahan. Seluruh kalangan masyarakat dapat dengan mudah melakukan pemeliharaan ikan cupang dalam aquarium, termasuk bagi anak-anak berkebutuhan khusus. Permasalahan yang terjadi yaitu kurangnya keterampilan yang dimiliki oleh anak berkebutuhan khusus agar bisa hidup mandiri. Salah satu solusi dari permasalahan tersebut yaitu memberikan pengetahuan cara memelihara ikan cupang. Sasaran dalam kegiatan ini adalah siswa berkebutuhan khusus beserta para pengajarnya. Kegiatan ini dilakukan dengan pemberian materi dan praktek kepada peserta agar peserta memiliki pengetahuan tentang jenis ikan cupang hias dan tahapan pemeliharaan. Peserta kegiatan sangat berminat dalam mengikuti penyuluhan mengenai edukasi pemeliharaan ikan cupang hias dalam aquarium. Peserta aktif dalam proses diskusi materi dan praktek peserta juga aktif pada tahap praktek memelihara ikan cupang.
El Buda Jayanti en Camboya
Authors: Marston John , Capetillo María
Published: May 2023

Este artículo explora el papel del ritual en la formación el estado y la identidad nacional en un momento crucial para la historia de Camboya. En 1957, en muchos países del Asia se celebró el Buda Jayanti, o el aniversario 2500 del logro del nirvana del Buda. Las interpretaciones milenarias de este evento coincidieron con el hecho de que muchos países budistas, entre ellos Camboya, habían logrado su independencia. Realizadas bajo la dirección del jefe de Estado, el príncipe Norodom Sihanouk, las festividades de este país tuvieron gran envergadura. Durante la semana del Wesak, se instaló una reliquia del Buda traída de Sri Lanka en una stupa recientemente construida. El artículo explora de qué manera este evento tuvo importantes implicaciones políticas y religiosas, y sirvió para cristalizar aspectos de la identidad camboyana en un momento significativo.
Alterman, Jon B. y John W. Garver, The Vital Triangle: China, The United States and The Middle East, Washington, D.C., The CSIS Press, 2008
Authors: Elías Miranda Víctor M.
Published: May 2023

Alterman, Jon B. y John W. Garver, The Vital Triangle: China, The United States and The Middle East, Washington, D.C., The CSIS Press, 2008
Algunas consideraciones en torno al origen de la lógica en India
Authors: Arnau Juan
Published: May 2023

El artículo analiza las relaciones entre lógica e ironía en India antigua siguiendo de cerca una corriente de pensamiento a la que podría denominarse los “vitandines”, castellanización del término sánscrito vitandā. Estos pensadores, que pertenecían a diferentes escuelas filosóficas y religiosas, como son los materialistas o cārvāka, los budistas madhyamaka y los hinduistas del vedānta advaita solían participar de una forma de debate que los nyāyasūtra denominan vitandā. Este tipo de debate consistía en una crítica que pretendía mostrar las inconsistencias lógicas del oponente sin establecer una tesis propia. Para que pudiera tener lugar, una de las partes establecía una tesis y la otra, el “vitandín”, la refutaba siguiendo los axiomas del proponente y sin aceptar, si lo lograba, la tesis contraria. El artículo explora las consecuencias filosóficas y religiosas de esta peculiar actitud en el contexto del surgimiento y desarrollo de la ciencia de la lógica en India antigua.
Qin Shihuang: la historia como discurso ideológico
Authors: Cervera Jiménez José Antonio
Published: May 2023

Durante las últimas décadas ha habido una reevaluación sobre el papel de la historia y su discurso narrativo. De acuerdo con Hayden White, el historiador no interpreta la historia, sino que la construye. Y esa construcción se hace dentro de una cultura, como una forma de crear un relato justificador del propio sistema ideológico y social. Desde la antigüedad, la historia ha sido empleada en China con este sentido ideológico. En este artículo se analiza el tratamiento de la figura histórica de Qin Shihuang, el primer emperador de la dinastía Qin, el cual logró culminar la unificación china tras el turbulentoperiodo de los reinos Combatientes. Tras siglos de ser considerado un tirano brutal por la ideología hegemónica de tinte confuciano, en el siglo XX hubo una relectura de Qin Shihuang. Especialmente durante la Revolución Cultural China, el Primer Emperador fue considerado como un personaje progresista que luchó contra los intereses de las clases explotadoras de su tiempo. Con ello, se intentó establecer un paralelismo entre el régimen de Qin Shihuang y el de Mao zedong, mostrando la lucha entre enfatizar el presente rebajando el pasado y usar el pasado para rebajar el presente. En la época de la campaña anti Confucio y anti lin Biao, la historia de Qin Shihuang fue utilizada demanera ideológica y falaz. Aparentemente, tras la apertura de Deng Xiaoping, el discurso histórico se hizo más objetivo y se empezó a tratar la figura del Primer Emperador de una manera más objetiva. Sin embargo, nos podemos encontrar con grandes sorpresas. La película reciente Héroe (2002, Zhang Yimou), de éxito internacional, muestra cómo actualmente se sigue describiendo la figura histórica de Qin Shihuang como un gobernante justo, preclaro e incomprendido, todo ello con un fin claramente ideológico.
Negociaciones del archivo desde abajo: el caso de los vendedores ambulantes movilizados en Calcuta
Authors: Bandyopadhyay Ritajyoti
Published: May 2023

El título de este artículo introduce el término archivo desde abajo, el cual aquí se analiza mediante una exploración de la actual dinámica de operación de los vendedores ambulantes en Calcuta. La sagacidad archivística del Estado colonial como depositario de información cartográfica, lingüística, etnológica, etnográfica, religiosa, económica e histórica ha recibido atención crítica en las últimas décadas en el ámbito de la historiografía del Sur de Asia.
Xinjiang: argumentos para una crisis
Authors: Ríos Xulio
Published: May 2023

La crisis que se desató el 5 de julio de 2009 en la capital de la región autónoma uigur de Xinjiang, Urumqi, “la ciudad más próspera de Asia Central”, dejó un saldo de casi 200 muertos, en su mayoría de nacionalidad han, así como varios miles de heridos y detenidos. Además de causar grandes daños materiales, esta crisis nuevamente puso sobre la mesa de la política china eltema de las nacionalidades minoritarias. Dos días después, miles de han, mayoritarios en Urumqi, se manifestaban para clamar venganza contra los uigures.
Yang Xianyi (1915-2009)
Authors: Botton Beja Flora
Published: May 2023

-
Identidades culturales y sujetos históricos: estudios subalternos y perspectivas poscoloniales
Authors: Dube Saurabh
Published: May 2023

Este artículo discute sobre temas de identidades arraigados y articulados en las perspectivas poscoloniales y en los estudios subalternos. Al hablar de identidades, me refiero a los procesos amplios de formaciones de sujetos que expresan no sólo personalidades particulares, sino también agrupaciones colectivas. Con tal entendimiento, las identidades comprenden un medio crucial a través del cual los procesos sociales se perciben, se experimentan y se expresan. De hecho, definidas en relaciones históricas de producción y reproducción, apropiación y aprobación, poder y diferencia, las identidades culturales (y susmutaciones) son elementos esenciales en la constitución cotidiana (y las transformaciones incesantes) de los mundos sociales. Asimismo, discute la forma en que los enfoques poscoloniales y subalternos han considerado a las identidades culturales e históricas como parte de las elaboraciones críticas, a la vez teóricas y empíricas, de colonia e imperio, historia y comunidad, y nación y modernidad.
La adopción del modelo de Revolución Verde en el Bajío mexicano: fitomejoramiento y tecnificación 1940-1970
Authors: Camargo Bonilla Yeniffer
Published: May 2023

En el texto se abordan las transformaciones del tejido productivo agropecuario conforme la adopción de dos elementos que impactaron en la productividad del sector: los planes de tecnificación y control agronómico, y la innovación biotecnológica. Se demuestra con apoyo de archivos regionales y nacionales que la política económica en materia agrícola-ganadera logró mayor consolidación y cobertura territorial al interior del Bajío. Así, pues, los programas de modernización acentuaron la diversificación de la estructura agraria regional, y dieron paso a una complementariedad entre los cultivos básicos (trigo, maíz, frijol) y comerciales (alfalfa, sorgo y hortofrutícolas). Las iniciativas de cambio tecnológico se propusieron como una alternativa a los bajos rendimientos, plagas, y desgaste de suelos.
Ríos y plantas / ingeniería y agronomía: el proyecto de agricultura intensiva en el oeste cordobés (1880-1930)
Authors: Garnero Gabriel
Published: May 2023

El trabajo analiza la interrelación entre la emergencia de una burocracia hidráulica, la consolidación institucional de la agronomía y las características biofísicas de la hidrografía del oeste cordobés. Mediante el estudio de un sistema fluvial cordobés entre 1880 y 1930, se pone de relieve la forma en que estos proyectos modernizadores, no concretaron inicialmente sus objetivos transformadores, dados los obstáculos dentro de la estructura estatal y los límites que emergieron desde el propio sistema socio-natural de la cuenca, con su larga historia de prácticas culturales y dinámicas específicas.
encargo social de la radio pública tradicional en el siglo XXI
Authors: Hernández Mailé
Published: May 2023

El artículo pretende develar las funciones de la radio tradicional en pleno siglo XXI, que más allá de informar y entretener (como se ha establecido desde la corriente funcionalista), permite la reflexión colectiva y articula el vínculo social. Ni olvidado, ni desaparecido, por sus bajos costes de producción y alta penetración social, el medio radial analógico facilita el acceso a los desconectados de la galaxia Internet en tiempos de remediación. El estudio clasifica como descriptivo con carácter teórico y documental. En este sentido, se identifican y caracterizan los roles de la plataforma radial en la generación de mecanismos para la participación ciudadana, el acompañamiento en tiempos de crisis, su incidencia en la educación problematizadora, la defensa de la cultura y el servicio público (facilitación social), en tanto se convierte en recurso para comunicar el patrimonio cultural de las ciudades. El artículo incorpora además, el análisis y síntesis de contenido desde la perspectiva crítica latinoamericana, que pondera como principal objeto social de la radio: la construcción colectiva de la ciudadanía.
informes antes del informe Nunca Más
Authors: Funes Maria Eliana , Andriotti Romanin Enrique Salvador
Published: May 2023

La creación de la Comisión Nacional sobre la Desaparición de Personas  (CONADEP) fue una de las primeras medidas que adopto Alfonsín con el fin de recabar información que contribuyese a conocer la verdad acerca de lo acontecido en el proceso dictatorial. Una de las primeras decisiones tomada por los integrantes de la Comisión Nacional  fue crear seis delegaciones encargadas de recolectar información acerca de lo ocurrido en distintas ciudades del territorio nacional donde se desplegó el ejercicio represivo: Mar del Plata, Córdoba, Rosario, Santa Fe, Resistencia–Chaco y Bahía Blanca. Un aspecto de importancia es que la tarea de las delegaciones fue seguida por distintos medios locales y algunas produjeron informes que se difundieron públicamente antes de la publicación del informe final de la comisión nacional. Este artículo se propone realizar una aproximación a las maneras  utilizadas para narrar lo ocurrido durante la última dictadura en los informes producidos por las delegaciones Mar del Plata, Córdoba y Bahía Blanca de la CONADEP en la Argentina4. El objetivo es poder dar cuenta de cuáles fueron las representaciones del pasado que realizaron, las claves interpretativas y marcos  utilizados en  cada uno de los informes de estas delegaciones focalizando en sus similitudes y diferencias, pero también los silencios y omisiones que estos presentaron. Se trabajo con una metodología cualitativa centrada en el análisis documental de fuentes primarias.
Penggunaan Media Powerpoint Pada Pembelajaran Tematik di SD Muhammadiyah 1 Krian
Authors: Damasanti Lucia , Nuroh Ermawati Zulikhatin
Published: May 2023

Education is the basis for advancing a Country. In order to achieve a successful education system, therefore educators are expected to be able to improve the quality of educators who are able to educate by using various methods, and strategies and also present innovations prioritizing the use of technology. A problem found in the research is the thematic learning process, students seem to lack enthusiasm and do not pay attention to the teacher in following the learning process. In an era that is increasingly advanced in civilization, it also has an effect on the development of a field, including in the field of education. The existence of learning support media by utilizing technological advances will facilitate students in the learning process. One of the learning media used is power point learning media. The selection of the right learning media will have a good effect on student learning results, including thematic learning. The purpose of the research was to witness the use of digital learning media with the help of power points in thematic learning and to find out the student's response to the use of thematic learning media in grade 4 of SD Muhammadiyah 1 Krian. The research method used is qualitative, which is an elaboration method that describes a phenomenon that occurs in the field in a real way and as it is. Data collection instruments were carried out, including observations, interviews, and documentation at SD Muhammadiyah 1 Krian. The results of the research analysis that has been carried out refer to 4 aspects. As for the use of PowerPoint media in thematic subjects at SD Muhammadiyah Krian, it can be concluded in its implementation, the use of PowerPoint media in thematic learning at SD Muhammadiyah 1 Krian can attract and increase student motivation n in the learning delivered. With the use of PowerPoint learning media, the results of the assessment of student thematic learning above KKM
Patient with Recurrent Hypoglycemia Caused by Malignant Giant Insulinoma
Authors: Wardhana Clareza Arief , Lestari Anak Agung Wiradewi , Wande I Nyoman
Published: May 2023

Insulinoma is a functional endocrine tumor in the pancreas and the most common cause of hypoglycemia due to endogenic hyperinsulinism. Insulinoma is a rare case, with an incidence of 1-4 cases per million people each year. Malignant insulinoma is an insulinoma that is proven to metastasize to other tissues and only happens in 5-10% of insulinoma cases. Insulinoma with a size >9 cm is classified as giant insulinoma. Since 1927, fewer than 40 cases of giant insulinoma have been reported. 56 years old female was referred from a private hospital with the chief complaint of decreased consciousness due to recurrent hypoglycemia. On physical examination, palpable ±12x4 cm solid mass with an uneven surface in the epigastric region. Laboratory tests found an increase in c-peptide, fasting insulin, and liver function tests. A contrast CT scan found a heterogeneous solid mass 7.6x8.6x13.6 cm in cauda of the pancreas and hepatomegaly with multiple metastatic nodules. Results of pancreas and liver biopsy showed poorly differentiated carcinoma that metastasizes to the liver. In this case, based on patient history, physical and other examinations, it can be concluded that the patient was diagnosed with an observation of recurrent hypoglycemia caused by giant insulinoma with liver metastases.
IL-6 Levels Analysis Controlled in Type 2 Diabetes Mellitus Patients and Uncontrolled
Authors: Todingan Moonika , Muhiddin Rachmawati , Kurniawan Liong Boy
Published: May 2023

Interleukin   6 (IL-6) is one of the pro-inflammatory cytokines responsible for inducing tissue-specific and/or systemic inflammation, which is a major contributor to the induction of inflammation of pancreatic islet cells.  Inflammation of pancreatic cells causes impaired insulin secretion and Type 2 Diabetes Mellitus (T2DM). This study aims to determine the levels of IL-6 in T2DM patients with different levels of severity. A cross-sectional study of 46 subjects was performed with 21 in the controlled T2DM group and 25 in the uncontrolled T2DM group. Interleukin-6 levels were measured using the ELISA method. The statistical tests used were the Mann-Whitney test and the Spearman test. The test results were significant if the p-value <0.05. The level of IL-6 in uncontrolled T2DM was higher (64.00±77.65 pg/mL) than in controlled T2DM (31.25±11.04 pg/mL).  Although the levels in both groups were different, the value was not statistically significant (p=0.120). There was no significant correlation found between HbA1c and IL-6 (p=0.125, r =0.230). Several experimental studies have shown that IL-6 inhibits glucose-stimulated insulin secretion from pancreatic islets in experimental animals. However, some of them revealed that acute exposure to IL-6 did not appear to affect pancreatic islet cell function, which is still controversial today. This study found a tendency of increased IL-6 in high-severity T2DM compared to low-severity T2DM although not statistically significant. Further studies with more clinically homogeneous samples are still needed.
Decreased T530-pSIRT1 Expression in CD45- Cells After Red Grape Administration
Authors: Iskandar Agustin , Susanto Carla Pramudita , S Chilmi , TA Wihastuti
Published: May 2023

T530-pSIRT1 is one of the biomarkers that shows senescence activity. CD45- cells are the phenotype for late Endothelial Progenitor Cells (EPCs) expressing endothelial antigens. Resveratrol in red grapes is thought to be able to increase T530-pSIRT1 expression and improve endothelial quality. This study aimed to determine the change in T530-pSIRT1 expression by CD45- cells after the administration of red grapes. This study had a quasi-experimental pre-test-post-test one-group design. Research subjects were taken using consecutive sampling methods in the adult population aged 45-55 years. Expression of T530-pSIRT1 was analyzed from the number of CD45- cells and Mean Fluorescence Index (MFI) of CD45- cells using the immune flow cytometry method. Statistical analysis used GraphPad version 9.2.0. The number of research subjects was 17 people with a mean age of 47.3 years and 52.9% were female. There was a significant decrease in the number of CD45- cells (p=0.02) and a significant decrease in T530-pSIRT1 expression indicated by MFI CD45- cells, which were significant (p = < 0.0001). Decrease in T530-pSIRT1 expression in CD45- cells is thought to be caused by several factors that cannot be controlled during the study subject's consumption of red grapes such as diet, exercise, mental stress, and rest periods. Further research is needed to determine the appropriate dose and timing of red grape consumption to increase SIRT1 levels. Consumption of red grapes decreased expression of T530-pSIRT1, which could be caused by the dose and time of consumption of red grapes and the lifestyle of the research subjects that could not be controlled.
Analysis of Neutrophil/Lymphocyte Ratio and Culture Results on Clinical Severity of Patients with CAP
Authors: Afiah Nurul , Handayani Irda , Kadir Nursin Abd.
Published: May 2023

Community-Acquired Pneumonia (CAP) is an acute infection with high morbidity and mortality, especially among toddlers and elders in Indonesia. Culture is the gold standard for infectious diseases, which requires a long time. Therefore, a rapid, inexpensive, easy-to-use marker such as NLR is needed. To analyze the relationship of NLR and culture results with the clinical severity of CAP. A retrospective study with a cross-sectional design was performed using secondary data from CAP patients at Dr. Wahidin Sudirohusodo Hospital from January 1st, 2018 to July 31st, 2021. The study conducted on 113 samples showed no significant differences between NLR and clinical severity of CAP (p-value of 0.071). However, the mean value of NLR in severe CAP was higher (6±4.74) than in moderate CAP (2.58±1.8) with no significant correlation (p-value 0.071). There was a significant difference in culture on the clinical severity of CAP (p-value 0.005). A positive correlation was found between culture and clinical severity of CAP (p-value 0.004) with weak correlation strength (r=0.266). NLR is an early detection marker of infection. Stimulation of growth hormone causes an increase in neutrophil count, apoptosis acceleration, and lymphocyte redistribution; therefore, increased neutrophils are common in severe clinical conditions. The insignificant relationship between NLR and clinical severity might be caused by the therapeutic intervention given. The ATS/IDSA guidelines stated that culture results were positive in 4-15%. The mean NLR value in severe CAP was slightly higher than that of moderate CAP, but no significant difference was found. There was a weak correlation between culture results and the clinical severity of CAP patients.
A Comparative Study of PTS and Manual Transportation for Platelet Count and Aggregation Test
Authors: Adiyanti Sri Suryo , Setiadi Bernadette Elvina
Published: May 2023

The transportation effect of the Pneumatic Tube System (PTS) on platelet activity remains controversial. This study aimed to analyze the effect of PTS in the platelet aggregation test in Dr. Cipto Mangunkusumo Hospital, Jakarta. This cross-sectional study was carried out in the Clinical Pathology Laboratory of Dr. Cipto Mangunkusumo Hospital (RSUPNCM) from March to April 2021. There were 50 subjects involved in this study, each of whom 6 sodium citrate blood tubes were extracted. Three tubes were sent through PTS while the rest were transported manually. All tubes were then tested for platelet count and platelet aggregation using ADP agonists of 1 uM, 5 uM, and 10 uM. There was a lower platelet count (p=0.046) and platelet aggregation in ADP 1 uM (p=0.037), ADP 5 uM (p <0.001), and ADP 10 uM (p <0.001) at PTS-transported samples. Eleven samples were interpreted distinctively as low platelet aggregation in PTS transportation became normal in manual delivery. Cohen’s Kappa value was 0.51 (p <0.001). A decreasing platelet count and platelet aggregation in PTS samples indicated that acceleration and deceleration during transportation could lead to platelet activation, thus resulting in a lower result after being added to an agonist. Cohen's Kappa test showed that manual transportation could not be replaced with PTS for the platelet aggregation test. Platelet count and platelet aggregation were found to be lower in PTS-transported samples. It was suggested to centralize specimen taking for platelet aggregation tests, thus manual transportation can be conducted more efficiently.