bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Psykisk arbejdsmiljø - indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Psykisk arbejdsmiljø Indledning L ike it or not-psykisk arbejdsmiljø er hot! Der er i Danmark sket et skred i opfattelsen af psykisk arbejdsmiljø i de sidste 10 til 20 år (Kristensen 2007). Hvor der tidligere var omfattende modstand mod at tale om psykosociale problemer på arbejds pladsen, ses det nu nærmest som en nødven dighed. Nogle af motiverne er klare. Både stat og arbejdsgivere ønsker at nedbringe sygefraværet; virksomhederne ønsker at fastholde medarbejdere; og medarbejdere ser i stigende gradet psykisk sundt og udviklende arbejde som noget nær en menneskeret. Den tilsyneladende konsensus har dog sine sprækker og modsigelser. Således havde allerede det såkaldte metodeudvalg, der skulle lægge grunden for arbejdstilsynets praksis på området, sine problemer. Man skulle finde et kompromis, der både tilgodeså det psykiske arbejdsmiljø og statens interesse i at regulere området og bevarede ejernes suveræne ledelsesret. Udvalgets rapport, der kom i 1998, havde en opdeling af det psykiske arbejdsmiljø i to hovedgrupper: den ene omfattede bla. problemer med baggrund i ledelsens overordnede beslutninger og samspillet mellem ledelsen og de ansatte, mens den anden gruppe bla. omfattede problemer med udspring i selve arbejdsprocessen, dens metoder og/eller fysiske rammer (Metodeudvalget 1998). arbejdstilsynet kan i prin cippet spørge om alt, men må kun gå ind i sager fra sidstnævnte gruppe. Parterne forsvarer denne rapport med næb og klør, selvom dens opdeling af det psykiske arbejdsmiljø næppe er logisk holdbar. Det er et politisk kompromis: det psykiske arbejdsmiljø er også et politisk spørgsmål, indlejret i stærke interesse-og magtstrukturer. Hvorfor er den psykiske eller mentale side af arbejdet blevet så fremtrædende eller på trængende? Vi mener, at svaret dels kan fi n des i ændringer i selve arbejdets karakter og organisering, dels i nogle bredere samfundsmæssige ændringer: i reguleringen af ar bejdet, i institutioner og i hverdagslivet og dets normer. Som en overordnet tendens beskæftiges færre mennesker i de traditionelle primære og sekundære sektorer: industri, landbrug, fiskeri mm., og flere beskæftiges i den højst uhomogene tertiære sektor med 'serviceerhverv'. Stadig flere arbejder med symbolarbejde og menneskelige relationer frem for materiel produktion. Derved kommer der mere vægt på kognitive, emotionelle og sociale kompetencer. Med globaliseringen af markeder og skær pet konkurrence underlægges arbejdet stadig hyppigere ændringer, ofte med ugen nemskuelig baggrund. Organisationer ind går i stadig nye konstellationer med kon kurrenter, leverandører og kunder. Sammenhæng og grænser bliver mere fl ydende og uklare, og netværksmetaforen bliver ofte brugt (Castells 2003; Wittel 2001). Det kræver fleksibilitet af organisationen og om-
Lad os nu få styr på interesserne og få sat handling bag ordene
Authors: Nygaard Ritt
Published: October 2018

I nteressen for det psykiske arbejdsmiljø er til at få øje på i disse år. Der både skrives og tales meget om det-og stadig fl ere steder handles der også. Alligevel er der langt mellem solstrålehistorierne ude i virksomhederne, hvor konkrete indsatser giver målbare effekter i form af feks. lavere sygefravær, øget trivsel og øget produktivitet. Ligesom det volder både forskere og arbejdsmiljøprofessionelle betydelige vanskeligheder at udvikle metoder til 'best practice' inden for det psykiske arbejdsmiljø.
Refleksjon som praksis i arbeid med mennesker — om utvikling av nye organisasjonsformer ved bruk av interaktiv forskning
Authors: Amble Nina , Gjerberg Elisabeth
Published: October 2018

Flyktighet-en opplevelse av oppjagethet-kan knyttes til økt fleksibilitet i moderne arbeidsorganisasjoner. Flyktighet stiller andre krav til hvile, men også krav til noe håndfast og konkret som holder tanker og mennesker samlet og som skaper faglighet og gir arbeidsglede. Det sistnevnte noe er vårt forskningstema. "Vi trenger det for å overleve hverdagen på en god, verdig og interessant måte." Dette er siste replikk på lydbåndet fra møtet der den første gruppen avslutter etter å ha hatt refleksjon som arbeidspraksis gjennom et halvt år. Vi har erfart at gode kombinasjoner av selvrefl eksjon og kollektiv refl eksjon hjelper den enkelte til å endre atferd, øker graden av mestring, lærer kollegaer å samtale, gir trygghet og faglighet, blir et pustehull og et sted det er godt å være-men utrolig nok også krevende å organisere og gjennomføre. Til gjengjeld-når man får det til-skapes robusthet mot nedsliting og utbrenthet.
Jobcentret som flerarmet nisse - tegneøvelser som dynamo og diagnostisk værktøj i organisationsanalyser
Authors: Breidahl Karen , Seemann Janne
Published: October 2018

Med udgangspunkt i et case studium af et af Danmarks 91 jobcentre eksemplificeres, hvordan helt simple tegninger, udført af ansatte på et arbejdsseminar, kan indfange fundamentale pro- blemer og spørgsmål vedrørende organisation. Artiklen præsenterer hermed en datagenere- ringsmetode benævnt 'tegneøvelse', der skal forstås som et bidrag til udvikling af fokusgrup- peinterviewet som metode.
Teatret i arbejdslivsforskningen
Authors: Tofteng Ditte , Husted Mia
Published: October 2018

Artiklen vil præsentere, hvordan brugen af teater og drama åbner og skærper forsknings- og udviklingsarbejdet i arbejdslivsforskningen. Udgangspunktet er de erfaringer, vi har gjort gennem en årrække med at inddrage teater og drama i udviklings- og forskningsprojekter på feltet omkring arbejdsliv, marginalisering og arbejdsløshed. Gennem eksempler fra vores aktionsforskningsprojekter vil vi belyse, hvordan teater og iscenesættelser af kritik og utopi har skærpet tabuiserede og marginaliserede temaer og styrket perspektiverne på forskningens rolle som forandringsaktør.
Aktionsforskning på plejehjem — et alternativ til new public management?
Authors: Andersen John , Bilfeldt Annette , Andersen John , Bilfeldt Annette
Published: October 2018

Aktionsforskning har gennem det seneste årti fået en opblomstring. Artiklen linker aktionsforskningen til empowermentbegrebet og diskuterer udfordringer i aktionsforskning som metode. Artiklen giver et konkret eksempel på, hvordan aktionsforskning indgik i udvikling af bedre omsorgskvalitet og medarbejderengagement på plejehjem.
Er det måling?
Authors: Winsløw Jacob Hilden
Published: October 2018

Resultaterne fra spørgeskemaundersøgelser betegnes sædvanligvis som 'målinger'. Det gøres sjældent eksplicit hvilken teori om måling, der ligger til grund herfor. I denne artikel viser jeg, at mens data fra undersøgelser af det psykiske arbejdsmiljø som regel produceres ud fra én teori om hvad måling er, så kommunikeres resultaterne i den internationale litteratur, som om data var fremkommet på
Ambivalenser i frontlinjearbeid1
Authors: Forseth Ulla
Published: October 2018

Ambivalens i emosjonelt arbeid i skjæringspunktet mellom standardisering og selvledelse er tema for denne artikkelen. Dette er sentralt for å forstå det moderne arbeidslivet, men har fått for lite fokus i litteraturen om emosjonelt arbeid og emosjoner i organisasjoner. Ambivalens er et gjennomgående trekk i beretningene fra utvalget av bankansatte, og flere typer ambivalenser ble identifisert. Et fåtall av fortellingene handlet om de oppløftende kundemøtene, mens mange inneholdt beskrivelser av hendelser som ble opplevd som ubehagelige eller krenkende. Diskursen om den vanskelige kunden kan fortolkes som en mestringsstrategi i en situasjon med organisatorisk skapte ambivalenser som det blir opp til den enkelte å løse.
Faglig uenighed i relationsarbejde — følelsesmæssige barrierer for konstruktiv udnyttelse af faglig uenighed blandt pædagoger
Authors: Monrad Merete
Published: October 2018

Artiklen tager udgangspunkt i, at der ved faglig uenighed blandt kollegaer er et potentiale for faglig udvikling, og at det derfor er afgørende at skabe mulighed for diskussion af faglig uenighed. På den
På vej mod nye infrastrukturer for ligelønskampen? — en anerkendelsesteoretisk analyse af forløbet omkring OK08
Authors: Gleerup Janne
Published: October 2018

Artiklen beskæftiger sig med det, man kan kalde kvindefagenes forsøg på et opgør med deres svage position i den samfundsmæssige arbejdsdeling. Artiklens fokus er forløbet omkring den offentlige overenskomstfornyelse i 2008, hvor kvindefagenes krav om en løn. og anerkendelsesmæssig opvurdering blev voldsomt eksponeret i en bredere offentlighed. Særligt FOAs udfordring af de aktuelle spilleregler for distribution af løn og anerkendelse i den danske aftalemodel skabte rystelser-ikke mindst internt i fagbevægelsen, hvor den moralske legitimitet i modellens kønspolitiske forudsætninger blev bragt til diskussion. Anlægges et traditionelt interessebaseret analyseperspektiv, fremstår forløbet omkring OK08 umiddelbart som et relativt mislykket eksperiment. Anlægges i stedet et bredere køns. og samfundsteoretisk informeret anerkendelsesperspektiv, kan man få øje på nogle forsøgsvise udvidelser af interessevaretagelsen, som synes at have et potentiale for at forbinde sig til centrale dimensioner i sosu'ernes identitets. og meningsdannelse. Artiklen peger på, at fagbevægelsen står overfor nogle udfordringer, hvis interessevaretagelsen for grupper som de social. og sundhedsansatte skal forfølges i et frigørende og ligestillingssøgende forandringsperspektiv.
Retten til egen tid — tid i spændingsfeltet mellem professions. og lønmodtagerstrategier
Authors: Kamp Annette , Lund Henrik , Holt Helle , Hvid Helge
Published: October 2018

For de syersker, der syede fanerne i begyndelsen af 1900tallet, var broderingen af tallet otte velkendt. Ved majdemonstrationen i 1908 gik Th. Stauning i front under parolen, "8 timers arbejde, 8 timers frihed, 8 timers hvile", som udgjorde kernen i kampen mellem arbejdskøberne og arbejdssælgerne på den tid. Ved overenskomstforhandlingerne i 1920 blev den otte timers arbejdsdag, efter ca. 50 års kamp, en realitet for størstedelen af arbejdsmarkedet. Resultatet blev aldrig ophævet til lov og har derfor måttes forsvares lige siden. Polemisk kan man spørge til, hvornår denne historiske sejr blev sat over styr? Diskursivt er 37 timer fortsat den dominerende forståelse af en normalarbejdsuge. Men i det moderne arbejde, som bevæger sig mod grænseløshed, ser vi, at denne norm i stigende grad antastes; i praksis arbejder mange, til opgaven er løst, og IT understøtter en opløsning af grænser mellem arbejdstid og privat tid. Spørgsmålet er, hvordan fagbevægelsen skal forholde sig til arbejdstiden; giver det mening at regulere tiden i det moderne arbejde? Dette diskuterer vi med udgangspunkt i lærerfaget, hvor en ny overenskomst netop peger mod større selvregulering af tid og arbejde.
Faglighed og interessevaretagelse i velfærdsarbejde — med daginstitutioner som eksempel
Authors: Ahrenkiel Annegrethe , Nielsen Birger Steen , Schmidt Camilla , Sommer Finn , Warring Niels , Warring Niels
Published: October 2018

Der er igennem de sidste årtier gennemført en række omstruktureringer, organisationsforandringer og styringstiltag i den offentlige sektor. Fagforeninger, der organiserer 'velfærdsarbejdere' på de sociale, pædagogiske og omsorgsog sundhedsmæssige områder, har været aktive med at påvise en række af de konsekvenser, udviklingen har for deres medlemmers arbejde. I artiklen vil vi diskutere udfordringer for faglighed og demokrati i kølvandet på nye styringsformer i relation til det pædagogiske arbejde på daginstitutionsområdet.1
Medarbejdervalgte medlemmer av bestyrelsen — hvorfor benytter ikke alltid de ansatte deres rettigheter?
Authors: Hagen Inger Marie
Published: October 2018

I Norge, så vel som i Danmark, kan de ansatte kreve representasjon i selskapets styre dersom antallet av ansatte i selskapet overstiger 30 (Danmark 35). Nesten 40 år etter at lovendringene fant sted finner vi ansatterepresentanter i ca halvparten av selskapene i Norge. Hvorfor er det ikke flere som benytter seg av retten til å være representert i selskapets styre? Eller omvendt: ettersom det ikke eksisterer noen plikt til å velge representanter, hvorfor har ansatte i halvparten av selskapene valgt å kreve representasjon? Svaret på våre spørsmål omhandler viktige strategiske vurderinger for fagbevegelsen; bør rettigheter sikres gjennom loveller avtalefesting? Bør strategiene fremover knyttes til bedre utnyttelse av eksisterende rettigheter eller bør man søke å øke ansattes rett til medbestemmelse overfor eiernivået?
Medlemsudviklingen i HK og strategier for rekruttering og fastholdelse af medlemmer
Authors: Ibsen Flemming
Published: October 2018

Det danske arbejdsmarked har oplevet et markant fald i den samlede organisationsprocent de seneste 15 år, og ved indgangen til 2011 er hver tredje lønmodtager uden for de faglige organisationer med hver fjerde i 1995. Specielt LOområdet er hårdt ramt, og der er især de to store forbund-3F og HK-der afleverer medlemmer til enten 'sofaen' eller de 'ideologisk alternative' organisationer. HK har som forbund reageret på medlemstilbagegangen både defensivt gennem besparelser og omorganiseringer og offensivt via nye strategier for rekruttering og fastholdelse af medlemmer. Et forskningsprojekt mellem Carma, Aalborg universitet og den lokale afdeling, HK ¯stjylland, evaluerer løbende effekten af de nye organiseringsinitiativer, der er iværksat af den lokale HKafdeling. Metodisk vurderes de valgte strategier i forhold til, hvilke teorier om fagforeningsmedlemskab de fortolkes at bygge på. Satser den lokale HKafdeling primært på at rekruttere og fastholde medlemmer ved at synliggøre den økonomiske værdi af medlemskabet for det enkelte potentielle eller nuværende HKmedlem, eller lægger afdelingen mere vægt på at motivere til medlemskab af HK ved at danne fællesskaber omkring solidariske normer og værdier? Forskningsprojektet er alene i stand til at vurdere valget af strategier, da der endnu ikke foreligger resultater om de nye initiativers effekt på medlemsudviklingen.
Fagforeningernes rationaliteter — et diskursanalytisk blik på tre akademiske foreningers strategiarbejde
Authors: Buch Anders
Published: October 2018

Artiklen anlægger et diskursanalytisk blik på tre akademiske foreningers strategiarbejde. Det drejer sig om Ingeniørforeningen, Dansk Juristog ¯konomforbund og Dansk Magisterforening. Formålet er at beskrive de dominerende logikker og rationaler, som strategierne er konstrueret omkring. Artiklen ekspliciterer og problematiserer teksternes tavse forudsætninger igennem en analyse for hernæst at reflektere dem i forhold til den bredere samfundsudvikling. Afslutningsvis bliver diskursanalysen brugt som afsæt til en diskussion af, hvilke grundlæggende problemfelter fagbevægelsens strategiarbejde må adressere i sit udgangspunkt.
Europæiske arbejdsmarkedsforskere samlet til IIRA kongres i København
Authors: Andersen Søren Kaj , Hansen Lise Lotte , Navrbjerg Steen E. , Mailand Mikkel
Published: October 2018

Kongressen i København samledes under det overordnede tema European Employment Relations-Crises and Visions. Dette tema blev fastlagt af den akademiske styregruppe bag kongressen, som bestod af arbejdsmarkedsforskere fra København Universitet, Roskilde Universitet, Syddansk Universitet og Aalborg Universitet. Vært for kongressen var Forskningscenter for arbejdsmarkedsog Organisationsstudier, FAOS, København Universitet. Det var den akademiske styregruppe, der stod bag tilrettelæggelsen af kongressens program, som blev organiseret i fire parallelle spor med op til seks workshops i hvert spor. Cirka 180 abstracts var blevet sendt ind med henblik på præsentation af fuldt paper. Lige godt 100 blev udvalgt af styregruppen til præsentation i workshop. Særligt udvalgte papers fra de fire nedenfor beskrevne spor blev præsenteret ved plenarmøder.
"Jeg vil lave noget, hvor jeg kan finde en livsglæde og føle, at jeg gør en forskel" — mænds motivationer for at vælge omsorgsarbejde
Authors: Warming Kenn , Warming Kenn
Published: October 2018

Temaet for denne artikel er mænds bevæggrunde for at søge beskæftigelse i kvindedominerede omsorgsfag. Med afsæt i empiriske interviewdata illustrerer og dokumenterer artiklen, at et bevidst fravalg af traditionelle mandearbejdspladser samtidig medet ønske om at gøre en forskel og være i stand til at balancere familie- og arbejdsliv motiverer mænd til at vælge kønsutraditionelle karriereveje. Dette valg er dog ikke omkostningsfrit, idet mændenes kønsidentitet bringes i spil, og de afkræves forklaringer, som legitimerer denne atypiske adfærd, såfremt de vil undgå at 'tabe' maskulinitet og stadig opfattes som 'rigtige' mænd.
Tendenser i det globaliserede arbejdsliv
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Tendenser i det globaliserede arbejdsliv G lobalisering har været et vigtigt emne i både den politiske og akademiske debat i de seneste år. På den politiske scene er der blevet nedsat et globaliseringsråd, en globaliseringsfond er oprettet, og i mange politiske debatter fremhæves nødvendigheden af, at Danmark er parat til at konkurrere på et globaliseret marked. At der er tale om et fænomen, som har betydning for økonomi og arbejdsdeling, er ikke længere noget, man diskuterer, men en forudsætning man diskuterer ud fra. På den akademiske scene diskuteres det dog til stadighed, om globalisering er noget nyt, og hvad begrebet egentlig indebærer. Nogle forskere har peget på, at den stigende økonomiske samhandel snarere bør beskrives som internationalisering eller regionalisering end som egentlig globalisering (Wallerstein 1999; Fligstein & Merand 2002). Andre forskere har peget på, at et for snævert fokus på de økonomiske dele af fænomenet giver en misvisende forståelse af, hvad globalisering egentlig er (Bauman 1998). I stedet må begrebet udvides til at omfatte kulturelle og sociale forandringer, der strækker sig ud over de rent økonomiske. Endnu andre har argumenteret for, at begrebet er for upræcist og generelt til at kunne bruges analytisk, og at det i højere grad skal ses som et nøgleord i en politisk diskurs, der ønsker at fremme deregulering og liberalisering af markedskræfterne (Hirst & Thompson 1999). På trods af disse kontroverser kan der på mange områder alligevel argumenteres for, at markedet i almindelighed og arbejdsmarkedet i særdeleshed er blevet mere globalt eller i hvert tilfælde præges af en række globale eller transnationale forandringsprocesser. I midten af 1990'erne blev den internationale konkurrence mere mærkbar-på flere måder. Deregulering af kapitalmarkeder og en gradvis fjernelse af internationale handelsbarrierer har i løbet af de seneste årtier givet multinationale virksomheder og kapitalfonde større og større spillerum. Opkøb og sammenlægninger har øget antallet af multinationale virksomheder, som løbende tager stilling til hvilke nationer, der leverer de bedste vilkår for produktion, salg og skattebetaling. Samtidig spredte nye teknologier sig med stor hast på tværs af grænser, og den teknologi, der var konkurrencedygtig det ene år, kunne være håbløst forældet det næste. Danske virksomheder, der havde været førende på deres marked, kunne pludselig opleve, at de i den internationale konkurrence kunne tabe deres forspring til konkurrenter fra Sydøstasiatiske land. Ydermere skabte murens fald åbninger mod alternative arbejdsmarkeder i nærheden af Danmark, hvilket, i hvert fald i teorien, betød, at der åbnede sig relativt nemmere muligheder for outsourcing fra danske virksomheder til Polen og Tjekkiet frem for Kina og Indien. Både de stadig mere åbne arbejdsmarkeder og de teknologiske fremskridt betyder, at stadig flere former for produktion og service lader sig udføre langt fra det sted, hvor produktet
Industriarbetares deltagande i arbetsplatslärande
Authors: Baumgarten Maud , Ellstrøm Eva
Published: October 2018

I ndustrianställda står idag allt oftare inf ør f ørändringar på arbetsplatsen som ställer krav på utveckling och lärande i arbetet. Ord som mångkunnighet, flexibilitet och f ørändringsvilja har kommit i fokus. I och med att f øretag i allt h øgre grad arbetar under starkt f øränderliga konkurrensf ørhållanden på internationella marknader, beh øver organisationer ställa om och anpassa verksamheten med hänsyn till olika typer av f ørändringar. Inte minst mot denna bakgrund finns inom såväl forskning (t ex Boud & Garrick, 1999; Lorenz & Lundvall, 2006) som policydiskussion (tex. IF Metall, 2010; LO, 2002; SOU 1992:7) sedan länge en stark tilltro till betydelsen av lärande och kompetensutveckling på arbetsplatsen. Att få till stånd sådana lärprocesser ses som viktigt såväl f ør f øretagens som f ør individens utveckling, liksom f ør att skapa hållbara arbeten.
Bidrag til et symmetrisk og sociomaterielt arbejdsmiljøperspektiv
Authors: Abildgaard Johan Simonsen , Nickelsen Niels Christian Mossfeldt , Bendixen Mads
Published: October 2018

Denne artikel retter sit fokus mod begrebet 'psykosocialt arbejdsmiljø'. Sigtet er at præsentere et andet og mere nuanceret syn på psykosocialt arbejdsmiljø; sociomaterielt arbejdsmiljø, som bygger på aktør-netværk teori. Vi skitserer i artiklen tankegodset i konventionelle arbejdsmiljøtilgange og illustrerer med vignetter fra egen forskning, hvad der er det 'nye' ved en sociomateriel tilgang. Vores mål med dette bidrag er at sætte fokus på, hvordan synet på kortlægning og intervention i psykosocialt arbejdsmiljø vil kunne udvikles ved at anvende teorier inden for STS/ANT-traditionen, og derved udvide begrebet psykosocialt arbejdsmiljø til at inkludere blandt andet materielle, teknologiske og organisatoriske faktorer.
Dokumentationskrav i folkeskolen — tidspres, krænkelse eller faglig udfordring?
Authors: Limborg Hans Jørgen , Albertsen Karen , Jensen Maya Flensborg
Published: October 2018

Lærere og ledere i folkeskolen har i de senere år været udsat for en øget mængde af krav til dokumentation og registrering. Dette er et led i New Public Management styringsparadigmet, som på dette felt kan siges at have skabt en ubalance mellem en bureaukratisk systemtænkning og den fagprofessionalisme der har kendetegnet folkeskolen. Dokumentation og registrering kan opleves som en belastning der tager tid fra kerneopgaven, men det kan også bidrage til stress fordi det-med Norbert Semmers begreb-er krænkende for selvværdet når der introduceres opgaver som opleves som illegitime. Artiklen belyser med elevplaner og kvalitetsrapporter som eksempel, at det omfang sådanne kontrolsystemer kan udgøre en psykisk belastning afhænger af oplevelsen af krænkelse. Det beskrives hvordan nogle skoler som et modtræk mod krænkelsen transformerer kravene til håndterbare pædagogiske redskaber. Dette modtræk kan være et element i at gøre nye styringsmåder mindre belastende, hvis kontrol og styring rettes mod at opnå bedre resultater gennem dokumentation af hvad man gør i stedet for at aftvinge dokumentation af måltal der opleves irrelevante.
Ledere i første række
Authors: Hansen Kristian Rune , Voxted Søren
Published: October 2018

Offentlige førstelinjeledere befinder sig i stigende grad i et krydspres af forventninger til den lederrolle, de skal udfylde. På den ene side presset af New Public Management-bølgens forventninger om professionelle ledere på alle ledelsesniveauer, også i første linje. På den anden, af forventning om stor faglig indsigt fra medarbejdersiden, hvor der ofte er krav om omfattende indsigt i selve driften, samt en evne til at besvare faglige spørgsmål og løse faglige problemstillinger. I den følgende artikel vil vi på baggrund af et observationsstudie af 50 offentlige førstelinjelederes dagligdag, diskutere og kvalificere et bud på en lederrolle, der omfatter både en høj grad af professionel ledelse og samtidigt har stor faglig og driftsmæssig indsigt-hybridlederrollen.
Fra TR til HR? Mellem samarbejde, ledelse og overlevelse
Authors: Bojesen Anders , Gleerup Janne , Hagedorn-Rasmussen Peter
Published: October 2018

Mellem samarbejde, ledelse og overlevelse D a Human Resource Management, HRM, som forskningsmæssig disciplin og praksis dukkede op i USA i 1980'erne som et alternativ til personaleledelse, havde det en særlig spænding indbygget. Forskellen mellem 'menneskelige ressourcer' og 'ressourcefulde mennesker', og hvem der tilhørte hvilken kategori, fik sindene i kog hos praktikere og forskere. Det fik mange til at fare i blækhuset. At dømme efter antallet af artikler og intensiteten i ordvalg og tone, kunne det se ud som om, at kampen om hvad HRM skulle dække over kom til at overskygge baggrunden for, at HRM overhovedet så dagens lys
20 år med den danske model
Authors: Due Jesper , Madsen Jørgen Steen
Published: October 2018

R edaktionen af tidsskriftet har venligt opfordret os til at uddybe vores forståelse af begrebet den danske model, som diskuteres af Anette Borchorst, Emmett Caraker og Henning Jørgensen i artiklen: "Den danske model i knibe-også for analytisk potentiale" i temanummeret om Den danske model, 14. årgang nr. 2, 2012.
Screening for psykiske lidelser — udfordringer i sygedagpengesystemet
Authors: Larsen Eva Ladekjær , Søgaard Hans Jørgen
Published: October 2018

Psykiske lidelser er sammen med bevægeapparatlidelser de to største diagnostiske grupper i sygefraværet, som hver især udgør ca. 30 %. En tidlig identificering af psykiske lidelser er helt afgørende for iværksættelse af de rette tiltag for at sikre reintegration på arbejdsmarkedet. Sagsbehandlere i sygedagpengesystemet spiller en afgørende rolle heri. Denne artikel udforsker sagsbehandleres arbejdsvirkelighed og særligt de udfordringer, de møder i forbindelse med sagsbehandling af sygemeldte borgere med psykiske lidelser. Dette gøres med henblik på at fremtidige interventioner, der inkluderer sagsbehandlere, bedre kan integrere de rammer sagsbehandlingen foregår under.1
Erfaringer fra Det store TTA-projekt
Authors: Nielsen Maj Britt Dahl , Aust Birgit , Nielsen Maj Britt Dahl , Aust Birgit
Published: October 2018

Det overordnede formål med TTA-projektet var at undersøge, om gode erfaringer fra tidligere mindre projekter kunne genfindes i stor skala, når indsatsen skulle indlejres i jobcentrenes eksisterende rammer og arbejdsgange. TTA-projektet byggede på en tidlig, tværfaglig og koordineret indsats, som var individuelt tilpasset den enkelte deltagers behov. Indsatsen blev implementeret i de deltagende jobcentre, hvor der blev oprettet tværfaglige teams bestående af sagsbehandlere og sundhedsprofessionelle, fx psykologer, fysioterapeuter og arbejdsmedicinere. Forud for projektet deltog de tværfaglige teams i en omfattende uddannelse for at lære indsatsens principper og fremgangsmåder at kende (Det Nationale Forskningscenter 2012; Aust mfl. 2012).
"Jeg er bare en kalender-det kan man da ikke blive syg af?"
Authors: Pedersen Pernille Steen
Published: October 2018

A t flere og flere får psykiske helbredsproblemer er efterhånden en velkendt problemstilling. Nogle taler ligefrem om epidemier af især stress, depression og angst. At der fra regeringens side, fra virksomhedernes side og hos den enkelte er et ønske om at undgå, at psykiske problemer fører til sygefravær, synes oplagt. Men hvad kan vi gøre for at undgå langtidssygemeldinger på grund af psykiske pro blemer?
Diskurser om ungdom og arbejdsliv — fra velfærdsstat til konkurrencestat
Authors: Juul Ida , Juul Ida
Published: October 2018

Artiklen ser på de skiftende forventninger, der siden mellemkrigstiden fra samfundets side er blevet formuleret omkring unge og deres fremtidige integration på arbejdsmarkedet. Den undersøger, hvad det var for diskurser og problematiseringer af unges uddannelsesvalg og fremtidige integration på arbejdsmarkedet, som blev marginaliserede i overgangen fra velfærdsstat til konkurrencestat samt hvilke, der blev sat i stedet. Analysen viser blandt andet, at uddannelse ikke længere primært tænkes som en individuel ret, men også som en individuel forpligtigelse til at bidrage til at styrke den nationale konkurrenceevne.
De nye proletarer-prisen for krisen?
Authors: Ravn Anja Camilla , Ravn Anja Camilla
Published: October 2018

S marte, smukke, hurtigsnakkende unge, der på overfladen ser ud til at gå mere op i form end indhold. Et arbejdsmarked der bare skriger på profit, besparelser og billige priser. Disse to (indrømmet fortegnede) faktorer dræber langsomt vores danske selvforståelse om et stærkt, effektivt og rummeligt arbejdsmarked. Det arbejdsmarked, der skal modtage vores unge på en ansvarlig og anstændig måde, oplære dem, kræve noget af dem, honorere dem for det og give dem lyst til mere. Men i alt for mange tilfælde sker det ikke, og de unge udsættes for underbetaling, misbrug og det, der er værre.
Standardisering — nye udfordringer til den faglige identitet
Authors: Grosen Sidsel Lond
Published: October 2018

Standardisering af arbejdsprocesser sætter sit præg på de fleste jobs i dag. I kundeorienteret servicearbejde berører standardiseringstiltag ikke blot relationer internt i organisationen, men også relationer til de kunder eller borgere, som er centrale for arbejdet. I denne artikel analyseres bankrådgiverarbejde som et eksempel på kundeorienteret servicearbejde. For bankrådgiverne udmunder vilkår som risiko og centralisering i standardiseringstiltag, der i høj grad præger det daglige arbejde og skaber en række spændinger for bankrådgiverne i deres relationer til kunderne og derigennem udfordrer deres faglige identitet på nye måder. Artiklen peger på, at vi for at forstå disse udfordringer må udvide fokus fra den konflikt mellem rådgiver-og sælgerrollen, der i de seneste mange år er blevet set som det centrale for at forstå spændinger i bankrådgivernes arbejde, til i højere grad at omfatte de konflikter, der opstår i forbindelse med standardiseringstiltag. Bankrådgiverarbejdet bliver således et eksempel på, hvordan standardisering ikke blot er en praktisk måde at løse små og store opgaver, men griber dybt ind i arbejdets indhold, sociale relationer og faglige identitet.
Scrum-baseret projektstyring — en standard for bedre psykisk arbejdsmiljø?
Authors: Scheller Vibeke Kristine , Grosen Sidsel Lond , Hvid Helge
Published: October 2018

Artiklen undersøger, hvorledes agil projektstyring og -ledelse påvirker det psykiske arbejdsmiljø i IT-sektoren. Scrum, en type agil projektstyring, er en procedurel standard, hvor tilrettelæggelsen af arbejdet foregår løbende med en høj grad af medarbejderinvolvering. Det er derfor nærliggende at antage, at der her er tale om en standard, som skaber løsninger på nogle af de psykosociale belastninger, der findes i IT-sektoren. Dette studeres i to sammenlignelige casevirksomheder. I den ene virksomhed bidrager den agile standard positivt til det psykiske arbejdsmiljø, i den anden virksomhed bidrager den agile standard til en udvikling, der forringer det psykiske arbejdsmiljø. Det konkluderes, at agile standarder har potentiale til at forbedre det psykiske arbejdsmiljø. Hvorvidt disse potentialer realiseres afhænger af samspillet med andre standarder i organisationen og implementeringens
Arbejdsliv mellem standardisering og selvledelse
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

arbejdsliv mellem standardisering og selvledelse S tandardisering forbindes ofte i arbejdslivsforskningen med Bravermans ætsende kritik af Taylorisme og Scientific Management, og hans medrivende beskrivelser af degraderingen af det håndværksmæssige arbejde i det 19. og 20. århundrede (Braverman 1978). Braverman påpegede, hvordan arbejdet mistede mening og blev ensformigt og fremmedgørende, og i sin indledning beskrev han hvordan han havde haft mulighed for at følge: ".ikke bare transformationen af de industrielle processer, men også måden hvorpå disse processer (arbejdsmæssigt) reorganiseres; hvorledes arbejderen, systematisk frarøvet en håndværksmæssig arv, og kun blev givet lidt eller intet i stedet" (1978, 8). arbejdet har ændret sig meget siden Braver-mans skelsættende bog udkom, men standardisering som middel til effektivisering og rationalisering er langt fra et fortidigt fænomen Standardisering anvendes i dag i udstrakt grad som en løsning på et utal af problemer: Accelererende udgifter, uoverskuelighed, kvalitet og øgede produktivitetskrav. Det gælder i store dele af den offentlige service, som for eksempel hjemmeplejen og folkeskolen (Dahl & Eriksen 2005; Moos 2007); ligesom standardisering er et væsentligt element i den offentlige kvalitetsreform (www. kvalitetsreformdk). Samme udvikling ses også i den private sektor, hvor globalisering med grænseoverskridende forretningssamarbejde og ejerskab bla. medfører, at virksomhederne indfører nye, mere standardiserede og kontrolorienterede styringssystemer. I praksis kommer det til udtryk som forskellige former for standardisering: IT-systemer i bankerne skal mindske kompleksiteten, højne effektiviteten og overblikket. I hjemmeplejen skal BUM-modeller, 'fælles sprog' og håndholdte computere sikre styrbarhed og lighed i ydelserne, mens tests skal sikre sammenlignelighed og målopfyldelse i folkeskolen. Videndeling, 'fra kolde til varme hænder', effektivisering, kompleksitetsreduktion og ledelsesoverblik er blot noget af dét, som vi synes at kunne standardisere os til. Men standardiseringen står ikke alene. Det vi ser, er at netop kombinationen af selvledelse og standardisering spiller en stadig vigtigere rolle i bestræbelserne på at øge kvalitet og effektivitet. Den franske socio-log David Courpasson kalder denne særlige form for organisering, hvor standardisering kombineres med selvledelse for 'soft bureaucracies' (Courpasson 2006). Det kan være IT baserede kontrolsystemer, der foreskriver arbejdets indhold og takt kombineres med opgaveorienteret arbejde i teams. Dette kan forekomme paradoksalt; en kombination af to tilsyneladende modsatrettede principper: En standardisering som indebærer at arbejdsprocesser foruddefineres og fikseres og faglig dømmekraft elimineres, og selvledelse som giver rum for at tilpasse udførelsen af arbejdet til en kom-
Hospitalets strategiske patientkommunikation — styring af sundhedsprofessionel praksis?
Authors: Pors Anja Svejgaard
Published: October 2018

Gennem de seneste årtier har danske hospitaler-ligesom øvrige velfærdsinstitutioner-bevæget sig ind i markedsforståelser af velfærdsproduktion. Denne udvikling gør, at strategisk kommunikation med særligt fokus på patienterne bliver et uomgængeligt element i ledelse og styring af hospitalsvæsnet. Artiklen udfolder en casebaseret analyse, som viser, hvordan hospitalets strategi om bedre kommunikation til patienterne iværksættes som et ledelses- og styringsværktøj, der griber ind i sundhedsprofessionel praksis og faglighed. Med kommunikation på den organisatoriske dagsorden kommer det sundhedsfaglige vidensmonopol under pres, og det strategiske fokus på kommunikation bliver anledning til faglige kampe om organisatorisk terræn.
Kompleksitet i velfærdsstatens frontlinje
Authors: Jensen Signe Mie , Villadsen Kaspar
Published: October 2018

Med afsæt hos frontmedarbejderne og lokale ledere i en kommunal velfærdsinstitution undersøger vi de ledelsesmæssige konsekvenser af øget kompleksitet opstået gennem en række samvirkende faktorer, herunder de sidste to årtiers indførelse af nye styringsteknologier inspireret af New Public Management og frygten for skandalisering blandt hjemmeplejemedarbejdere i udføreleddet. Fokus er på relationen mellem leder og de fagprofessionelle, og kernespørgsmålet er, hvilke hidtil oversete udfordringer, de aktuelle ledelsesbetingelser stiller frontlederen overfor i dennes relation til frontmedarbejdere.
Lean og professionel autonomi på hospitaler
Authors: Hasle Peter
Published: October 2018

Hospitaler står overfor store udfordringer fra voksende krav fra både patienter og samfund samtidig med begrænsede budgetter og stadig flere medicinske muligheder. Hospitalsledelserne anvender lean som en af de væsentligste metoder til at løse disse udfordringer. Lean stammer imidlertid fra industrien, og det er spørgsmålet, hvordan lean bliver tilpasset i til en hospitalssammenhæng, og hvilke konsekvenser lean får for medarbejderne. Dette spørgsmål er undersøgt i forbindelse med introduktion af lean i en kræftafdeling på et universitetshospital. Det viste sig vanskeligere end forventet at implementere lean, og konsekvenserne for henholdsvis laboranter og sygeplejersker viste sig at være meget forskelligartede. Laboranterne oplevede et forbedret arbejdsmiljø, mens det modsatte var tilfældet for sygeplejerskerne. En mulig forklaring er, at lean øgede kontrollen over eget arbejde for laboranterne, som i forvejen havde relativt standardiserede opgaver. Sygeplejerskerne havde derimodet mere komplekst og ikke-standardiseret arbejde, og de oplevede, at lean begrænsede deres autonomi og udfordrede deres professionelle vurdering af plejebehovene for den enkelte patient.
Ledelse og velfærdsprofessioner — på vej mod flertydig ledelse på de borgernære velfærdsområder
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

I deres klassiske analyse af den offentlige sektor, The Managerial State, viser John Clarke og Janet Newman hvordan 1980'ernes 'konsumerisme' eller 'brugeren i centrum' var et forsøg på både at udfordre bureaukratisk paternalisme og professionernes selvfedme (Clarke & Newman 1997). Med nye idealer for offentlig ledelse blev den gamle velfærdsstats professionsidealer, der handlede om sikring af borgernes retssikkerhed og høj kvalitet i de offentlige ydelser, nu set som træghed og arrogance fra professionernes side. 'Brugeren' eller 'kunden', viser Clarke og Newman, blev den udefra skabte fiktion, som skulle skabe forstyrrelse og omstillingstvang indefra i den offentlige sektor. Havde man først sagt 'brugeren i centrum', var det ikke så nemt at henholde sig til stive regler, sin faglige ekspertviden eller blot erfaring, hvis en enkelt bruger eller en brugertilfredshedsmåling pegede på problemer. Clarke og Newman viser således, hvordan 'new managerialism'-eller New Public Management-bla. er en udfordring af professionernes monopol på viden, og de viser, hvordan ledelse og profession op gennem 1980'erne og 1990'erne ses som 'enten-eller' eller et 'versus'. I Danmark står kampen bla. om, hvem der kan definere kvalitet. Er det den professionelle, der qua sin faglighed bedst kan vurdere kvalitet, eller er det brugeren, som skal spørges med det mål, at organisationen kan rette sine ydelser efter de skiftende behov? I dette nummer af Tidsskrift for Arbejdsliv sætter vi fokus på de aktuelle og modsatrettede tendenser, når det gælder ledelse i den offentlige sektor på de borgernære velfærdsområder. Velfærdsprofessioner dækker i denne sammenhæng over de offentligt ansatte inden for uddannelse, omsorg, sundhed og socialt arbejde. De professioner, som i 1980'erne og 1990'erne blev beskrevet som problematiske, fordi de blev set som omstillings-uparate og ledelsesfjendske. Temanumret beskæftiger sig med de aktuelle brydningsflader mellem ledelse og velfærdsprofessionerne. Nummerets artikler og kronikker kommer rundt om ledelse i en række empiriske felter som hospitaler, uddannelsesinstitutioner og ældreplejen, og med en række teoretiske greb åbner de det empiriske materiale på måder, der udvider vores forståelser af ledelse på de borgernære velfærdsområder. Vi ser tre aktuelle tendenser, når det gælder borgernær ledelse: t velfærdsprofessionelle forventes at udøve strategisk selvledelse t ledelse distribueres ud til de velfærdspro. fessionelle, der får ledelsesopgaver over for kolleger t institutionsledere bliver velfærdsledere med en bred vifte af ledelsesopgaver, der
Balance mellem engagement og stress
Authors: Freil Pia , Freil Pia
Published: October 2018

Som chefkonsulent på to af Professionshøjskolen Metropols 16 grunduddannelser oplever jeg en arbejdsplads, hvor alle arbejder engageret, hvor der er mulighed for og vilje til at tage ansvar og påtage sig nye opgaver, og hvor personalepolitikken formuleres medet stort "Vi". Jeg oplever også en arbejdsplads, hvor der er risiko for stress, og hvor et tilbagevendende tema under frokosten er, hvor mange timer medarbejderne hver især måtte arbejde. Det har undret mig, at der er så megen snak om alle de ekstra timer, folk lægger på jobbet. Og det har undret mig, at det samtidig virker som om, det er meget svært at sige nej til nye opgaver. Jeg oplever, at vi som professionshøjskole og jeg som faglig koordinator har et ansvar for at sikre, at medarbejderne kan arbejde engageret samtidig med, at der kan sættes grænser for arbejdet.
Hvornår bliver arbejdspladsens rum stuerene?
Authors: Christensen Peter Holdt
Published: October 2018

Rum har stor indflydelse på vores arbejdsdag. Men inden for ledelsesdisciplinen er rum typisk udelukkende blevet overladt til arkitekter, hvilket der på mange måder er sund fornuft i. De har nemlig den faglige viden om bla. dimensionering og indretning af rum. De er dog ikke altid opmærksomme på, hvordan rum påvirker adfærd, hvilket kan føre til ubehagelig overraskelser, når det viser sig, at den nye bygning producerer stor utilfredshed med jobbet, eller at de nye lokaler ikke i tilstrækkelig grad understøtter samarbejde og videndeling.
Metodekombination som mulig tilgang til studiet af komplekse fænomener
Authors: Jensen Sophie Danneris , Jensen Sophie Danneris
Published: October 2018

For aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere med problemer ud over ledighed er det vanskeligt at måle effekterne af beskæftigelsesindsatsen. Mulige langsigtede effekter som selvforsørgelse eller uddannelse er vanskelige at forbinde kausalt til indsatserne, og i mange tilfælde er de langsigtede effekter ikke tilnærmelsesvis inden for rækkevidde. Derfor er der behov for en anden metodisk tilgang til at forstå betydningen af beskæftigelsesindsatsen for de mest udsatte ledige. Denne artikel præsenterer og diskuterer en særlig form for metodekombination, hvor forskellige kvalitative og kvantitative metoder kombineres i et forskningsdesign, der åbner op for at studere et komplekst fænomen, som er karakteriseret ved forskellighed og manglende entydighed i både målgruppe og indsats. Kombinationen af de udvalgte metoder adskiller sig fra traditionel metodetriangulering i den forstand, at empiriindsamlingen ikke foregår i uafhængige parallelle spor, men derimod i et løbende samspil, hvor metoderne fungerer som samtalepartnere, der kontinuerligt udfordrer og initierer den følgende empiriske analyse. Formålet med artiklen er således at udforske mulighederne i en metodologisk tilgang, der giver adgang til nuancer og modsatrettetheder i det undersøgte fænomen, og som kan kvalificere og supplere rækkevidden i de enkelte metoders vidensgenerering.
Klasseforskjeller på arbeidsplassen? — en studie av en oljeservicebedrift i Norge
Authors: Skoland Kathrine
Published: October 2018

Flere har den siste tiden etterspurt nye innfallsvinkler til klasser og arbeid. Denne etterspørselen begrunnes ofte med at nyere klassetilnærminger av kulturelle forskjeller ikke tar hensyn til arbeidsrelasjoner. Basert på en kultur- og arbeidsmiljøundersøkelse i en norsk oljeservicebedrift, anvender denne artikkelen Bourdieus hovedbegreper for å studere hvorvidt det er meningsfullt å snakke om klasseforskjeller i dagens arbeidsliv. Ved å inkludere informasjon om de ansattes bedriftsinterne- og bedriftseksterne eksistensbetingelser, avdekker analysene en tredimensjonal sosial struktur i bedriften. Mens et arbeidsmiljø preget av lite variasjon, innflytelse og utvikling karakteriserer de mindre privilegerte, ser høy grad av variasjon og innflytelse ut til å følge de mer privilegerte i denne bedriftsinterne sosiale struktur, men disse har mindre kontroll over arbeidsmengde. Ansiennitet, i større grad enn utdanning, har en betydning for ens opplevde arbeidsmiljø, men dette avhenger av om man jobber i manuelle yrker eller ei.
Frontlinjearbejdet i leveringen af aktiv beskæftigelsespolitik — hvordan faglige, organisatoriske og styringsmæssige kontekster påvirker dette
Authors: Caswell Dorte , Larsen Flemming , Caswell Dorte , Larsen Flemming
Published: October 2018

Når det handler om frontmedarbejdernes betydning for beskæftigelsespolitikken, er der flere konkurrerende perspektiver, hvor frontmedarbejderne både kan ses som 'agenter' eller 'forstyrrende' elementer for politikrealisering, 'medierende' i forhold til at sammenkoble politik og konkret problemløsning og endelige som 'politiske aktører' i forhold til at ændre politik ved hjælp af nye måder at styre de serviceleverende organisationer og deres frontmedarbejdere på. Argumentet i denne artikel er, at disse perspektiver må ses i sammenhæng, hvorfor frontlinjearbejdet må fortolkes i sammenhæng med både faglige, organisatoriske, styringsmæssige og politiske kontekster. Ved at analysere udviklingen og den aktuelle situation i frontlinjearbejdet på beskæftigelsesområdet (set i forhold til skiftet modet mere 'aktivt' velfærdsregime) vises, hvordan frontlinjearbejdet i leveringen af en aktiv beskæftigelsespolitik må forstås og fortolkes gennem flere typer af kontekster.
Ikke helt efter bogen — tømrerlærlinges håndtering af arbejdsmiljøet i byggebranchen
Authors: Grytnes Regine
Published: October 2018

Gennemførelse af et byggeprojekt kræver planlægning, overblik og projektstyring, men for mange lærlinge i branchen er arbejdet snarere kendetegnet ved tilfældighed, ad hoc-løsninger og usikkerhed. Med udgangspunkt i et etnografisk feltarbejde blandt tømrerlærlinge i Dan-mark fokuserer artiklen på, hvordan lærlinge i praksis håndterer deres arbejdsmiljø i den ofte uforudsigelige arbejdskontekst, som en byggeplads er. Artiklen viser, hvordan regler om håndtering og planlægning af arbejdsmiljøet støder ind i en daglig praksis, hvor det mere handler om at få arbejdet til at glide og føle sig tryg end om at sørge for, at den formelle sikkerhed er på plads. Artiklen peger på betydningen af kropslige og tavse måder at etablere sikkerhed på i byggebranchen, som kan have betydning for forebyggelse af ulykker.
Introduktion til forandringer i bygge- og anlægsbranchens arbejdsliv
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Introduktion til forandringer i bygge- og anlægsbranchens arbejdsliv strukturer, processer og problem- D e stillinger, mennesker oplever i deres arbejdsliv, vil blandt andet være præget af den branche, de arbejder i. Selvfølgelig kan man finde mange problemstillinger, som går på tværs af brancheskel, men den sammensatte helhed, som arbejdslivet udgør, er dog ofte præget af en bestemt branchemæssig kombination af forhold. Derfor kan det give god mening at fokusere på en enkelt branche, når man ønsker at forstå arbejdslivets komplekse sammenhænge. Dette temanummer har fokus på bygge- og anlægsbranchen. Det er en branche, der er præget af stor foranderlighed på en række parametre. arbejdsstedet ændrer sig ofte for de ansatte i branchen. Når en op-gave er færdig, betyder det som oftest, at man rykker til et nyt sted og en ny opgave. Samtidig er branchen præget af stor jobomsætning. Mange arbejdstagere bevæger sig hvert år ud og ind af branchen, og 20 til 30 % af de arbejdstagere, som bliver i branchen, skifter job fra år til år. Samlet set er det således typisk 30 til 40 % af de ansatte i branchen, som hvert år skifter job. Endelig er branchen notorisk følsom overfor konjunkturudsving. Fra lavkonjunkturen i starten af 1990'erne og frem til toppen af højkonjunkturen i 2007 er der sket en gradvis forøgelse af beskæftigelsen i branchen med cirka 45.000 personer. På dette tidspunkt var branchen rødglødende med stigende lønninger, masser af overarbejde og stor tilstrømning af arbejdskraft fra andre brancher og lande. Derefter skete der et dramatisk fald, hvor tæt ved det tilsvarende antal jobs forsvandt i løbet af ganske få år. I perioden 2007 til 2010 faldt branchens beskæftigelse således med 41.500 jobs eller 25 % i forhold til højdepunktet i 2007. På virksomhedssiden har man ligeledes oplevet et rekordhøjt antal konkurser. Nu er konjunkturerne så igen ved at vende, og det har sat gang i debatten om arbejdskraftmangel. Bygge- og anlægsbranchen er tit blevet brugt som konjunkturstabilisator. Offentlige investeringer i bygge- og anlægsprojekter bruges ofte til at få gang i økonomien i krisetider. Det har vi senest set i forbindelse med finanskrisen, hvor håndværkerfradrag og fremrykning af offentlige investeringer i forhold til store anlægsprojekter blev brugt til at dæmpe de negative effekter af krisen. Men den europæiske integration udfordrer denne klassiske brug af branchen som konjunkturstabilisator. Under højkonjunkturen i 00'erne kom et stigende antal udenlandske virksomheder-specielt fra de nye EU-medlemslande-ind i branchen. Det rejser spørgsmålet om, hvorvidt de øgede investeringer vil føre til, at flere danske arbejdstagere kommer i arbejde og derved kan stimulere hele den danske økonomi, el-