bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Šildymo poveikis vyrų raumenų galingumui ir nuovargiui atliekant koncentrinius pratimus
Authors: Ramanauskienė Irina , Skurvydas Albertas , Sipavičienė Saulė , Klizas Šarūnas , Škikas Laimutis
Published: May 2019

Tyrimo tikslas — nustatyti, kaip šildymas veikia vyrų raumenų galingumą ir nuovargį, atliekant koncentrinius prati-mus. Tiriamųjų kontingentą sudarė 19—23 metų vyrai (n = 10; ūgis — 177,8 ± 5,8 cm; kūno masė — 78,2 ± 6,1 kg, riebalų masė — 7,5% (5,6 rieb. masė / kg), atrinkti atsitiktinės atrankos metodu. Tiriamieji testuoti izokinetiniu dina-mometru „Biodex Medical System PRO 3“. Prieš šildymą adatiniu termometru buvo matuojama (kontrolinė) vidinė raumenų temperatūra. Registruotas vidutinis raumenų galingumas. Registruojant blauzdos tiesiamųjų ir lenkiamųjų raumenų rodiklius buvo atliekamas kontrolinis matavimas: 1 serija po 3 judesius (blauzdos tiesimo ir lenkimo) 180º / s greičiu (prieš krūvį, iš karto po krūvio ir praėjus 10, 30, 60 min ir 24 h po jo). Buvo registruojama raumenų maksimalioji valinga jėga, nevalingo susitraukimo jėga, sukelta stimuliuojant elektra 20 ir 100 Hz dažniu. Raumenų nevalingo susitraukimo jėga ir maksimalioji valinga jėga buvo registruojama prieš ﬁ zinį krūvį, iš karto po krūvio, praėjus 20 min, 1 h 10 min ir 24 h po jo. Koncentrinis krūvis (50 blauzdos tiesimų ir lenkimų 180º / s greičiu) buvo atliekamas didžiausiomis pastangomis. Vidinės raumenų temperatūros matavimo procedūra pakartotinai atlikta iš karto po raumenų pašildymo ir po koncentrinio krūvio. Po pasyvaus raumenų šildymo vidutinio galingumo rodikliai, tiesiant ir lenkiant koją per kelio sąnarį ﬁ ksuotu 180º / s greičiu, statistiškai patikimai padidėjo, palyginti su kontrolinio tyrimo rezultatais (p < 0,05). Nustatytas statistiškai reikšmingas skirtumas tarp kontrolinio tyrimo ir pašildyto raumens nevalingo susitraukimo jėgos, sukeltos stimu-liuojant elektra 20 ir 100 Hz dažniu, ﬁ ksuojant koją per kelio sąnarį 135º ir 90º kampu (p < 0,05). Testavimo metu nustatyta, kad vyrų pašildytų blauzdos tiesiamųjų raumenų vidutinio galingumo nuovargio indeksas didžiausias buvo 41—50-o susitraukimo metu. Vidinė raumenų temperatūra po 45 min šildymo (39,5 ± 0,2ºC) (p < 0,001) reikšmingai pakito, palyginti su pradine (prieš šildymą — 36,9 ± 0,1ºC). Atlikus koncentrinį krūvį, šildyto raumens vidinė tempe-ratūra reikšmingai padidėjo iki 40,1 ± 0,1ºC.Tyrimu nustatyta, kad pasyvus šildymas padidino vidutinį raumenų galingumą ir nevalingo susitraukimo jėgą, sukelta stimuliuojant elektra 20 ir 100 Hz dažniu (esant skirtingam raumens ilgiui, t. y. ﬁ ksuojant koją per kelio sąnarį 135º ir 90º kampu). Visgi atliekant koncentrinį krūvį vidutiniu greičiu pasyvus šildymas atsparumo nuovargiui nepaveikė.Raktažodžiai: pasyvus šildymas, galingumas, raumenų jėga, koncentrinis krūvis, nuovargis.
Dviratininkų ir bėgikų maksimalūs vegetacinių sistemų rodiklių pokyčiai testuojant veloergometru ir bėgtakiu
Authors: Stasiulis Arvydas , Pravdinskienė Inga
Published: May 2019

Tyrimo tikslas — palyginti dviratininkų ir bėgikų maksimalius aerobinio pajėgumo bei vegetacinių sistemų rodiklius atliekant nuosekliai didinamą krūvį bėgtakiu ir veloergometru.Ištirta po septynis didelio meistriškumo dviratininkus (amžius — 22,0 (3,1) m., ūgis — 1,81 (0,54) m, svoris — 73,1 (5,5) kg, VO 2max  — 65,3 (5,15)) ir bėgikus (amžius — 19,2 (2,8) m., ūgis — 1,79 (0,40) m, svoris — 71,1 (8,9) kg, VO 2max  — 65,85 (5,34)). Tiriamieji atsitiktine tvarka atliko du nuosekliai didinamus krūvius (NDK): vieną — veloergo-metru (Ergoselect, Vokietija), kitą — bėgtakiu (LE200CE, Vokietija). Tiriamųjų kvėpavimo ir dujų apykaitos rodikliai buvo registruojami nešiojamu dujų analizatoriumi „Oxycon Mobile“ (Vokietija), širdies susitraukimų dažnis (ŠSD) — pulso matuokliu „Polar S810“ (Suomija). Praėjus 5 ir 20 min po NDK buvo imami kapiliarinio kraujo mėginiai iš rankos piršto ir analizatoriumi „Accutrend Lactate“ (Vokietija) nustatoma laktato (La) koncentracija kraujyje.Atliekant NDK veloergometru, dviratininkų absoliutaus ir santykinio maksimaliojo deguonies suvartojimo (VO 2max-a , VO 2max-s ), maksimaliojo ŠSD (ŠSD max ), absoliučios ir santykinės galios (N max-a , N max-s ), panaudoto kvėpavimo rezervo (PKR) rodikliai reikšmingai didesni (p < 0,05) negu bėgikų, o maksimalios plaučių ventiliacijos (VE max ), kvėpavimo dažnio (KD max ), kvėpavimo tūrio (KT max ), deguonies pulso (O 2pmax ), kvėpavimo koeﬁ ciento (KK max ), La reikšmės nesi-skyrė. Atliekant NDK bėgtakiu, bėgikų VO 2max-a  ir VO 2max-s , N max-a , PKR rodikliai buvo reikšmingai didesni (p < 0,05) negu dviratininkų, VO 2max-s , VE max , KD max , KT max , N max-s , O 2pmax , KK max , La reikšmės nesiskyrė.Lyginant dviratininkų rodiklius, nustatytus atliekant krūvį skirtingais ergometrais, KT max , N max-a , N max-s , KK max  buvo reikšmingai didesni (p < 0,05) testuojant veloergometru, o VO 2max-a , VO 2max-s , ŠSD max , VE max , KD max , O 2pmax , PKR, La nesiskyrė. Bėgikų VO 2max-a , VO 2max-s , ŠSD max , KD max , N max-a , N max-s , O 2pmax  rodikliai reikšmingai didesni testuojant bėgtakiu, KK max  — veloergometru, VE max , KT max , PKR, La reikšmės nesiskyrė.Rezultatai rodo, kad atliekant NDK testus labiausiai galios rodikliai priklauso nuo ergometro tipo ir testuojamųjų sporto šakos speciﬁ kos, mažiausiai — nuo plaučių ventiliacijos ir laktato koncentracijos atsigavimo metu. Tik bėgikų VO 2max  ir ŠSD max  rodikliai priklauso nuo ergometro tipo.Raktažodžiai: adaptacijos specifiškumas, deguonies suvartojimas, plaučių ventiliacija, širdies susitraukimo dažnis,  ergometro tipas.
Graikų-romėnų imtynininkų ir boksininkų priešvaržybinė būsena
Authors: Ivaškienė Vida , Liaugminas Adolfas , Liaugminas Saulius , Daukšas Dainius , Markevičius Vytautas , Raškevičius Kęstutis , Juknevičius Vladas
Published: May 2019

Tyrimo tikslas — nustatyti imtynininkų ir boksininkų priešvaržybinę būseną.Apklausos metu naudotos trys anketos: SAN anketa, S. Spielbergo-J. Chanino skalė ir klausimynas „Emocijų valdy-mas“. SAN anketa sudaryta iš 30 priešingos reikšmės žodžių porų, atskleidžiančių skirtingus savijautos, aktyvumo, nuotaikos ypatumus. Šia anketa emocinė būsena įvertinta balais nuo 1 iki 9 (Malinauskas, 2003). S. Spielbergo-J. Chanino skalė skirta situacinio nerimo lygiui šiuo momentu įvertinti. Ją sudaro 20 klausimų (Практическая психодиагностика: методы и тесты, 2003). Klausimynu „Emocijų valdymas“ nustatyta, ar sportininkai geba valdyti emocijas. Jį sudaro 20 klausimų (Miškinis, Skyrius, 2005). Anoniminė anketinė apklausa atlikta 2007 m. lapkričio mėnesį, likus 2 savaitėms iki varžybų. Apklausti 108 Lietuvos kūno kultūros akademijos (LKKA), Kauno technologijos universiteto (KTU) studentai boksininkai (n = 48) ir graikų-romėnų imtynininkai (n = 60) nuo 18 iki 26 m. amžiaus ( x  = 22,1 ± 2,4 m.). Tiriamųjų sportinis stažas 6,1 ± 1,6 m. Respondentai anketas pildė pratybų pradžioje. Anketinės apklausos trukmė 15—20 min. Atlikus tyrimą nustatyta: graikų-romėnų imtynininkų ir boksininkų emocinė būsena yra gera; imtynininkų ir boksininkų savijauta, aktyvumas, nuotaika iš esmės nesiskiria (p > 0,05). Ištyrus respondentų situacinį nerimą pastebėta, kad daugumos sportininkų nerimo lygis yra mažas (75,0% imtynininkų ir 76,7% boksininkų).Išanalizavus imtynininkų ir boksininkų gebėjimą valdyti savo emocijas nustatyta, kad imtynininkus emocijos valdo mažiau (p < 0,05).Raktažodžiai: priešvaržybinė būsena, savijauta, aktyvumas, nuotaika, situacinis nerimas, emocijų valdymas.
Kojų ilgio skirtumo ir žmogaus pusiausvyros stabilumo ryšys
Authors: Muckus Kazimieras , Šidlauskaitė Vaida , Juodžbalienė Vilma , Česnaitienė Vida
Published: May 2019

Ar kojų ilgio skirtumas turi įtakos žmogaus pusiausvyros rodikliams, nėra vieningos nuomonės. Šio tyrimo tikslas — ištirti, ar kojų ilgio skirtumas turi įtakos pusiausvyros stabilumui ir slėgio centro padėčiai. Būti tiriami sutiko 22 Lietuvos kūno kultūros akademijos studentai (10 vaikinų ir 12 merginų) nuo 21 iki 25 m. Tiriamieji suskirstyti į dvi grupes: kontrolinę grupę sudarė 5 tiriamieji. Jų kojų ilgis buvo vienodas. Eksperimentinę grupę sudarė 17 skirtin-go kojų ilgio asmenų. Jų kojų ilgio skirtumas buvo nuo –28 mm (trumpesnė kairė) iki +8 mm (trumpesnė dešinė). Stabilogramą (slėgio centro koordinačių kitimo kreives strėlinėje ir skersinėje ašyse) registravome jėgos plokšte ir kompiuterine įranga analizavome registruojamus signalus.  Registruojamo signalo diskretizacija 10 ms. Stabilogramos registravimo trukmė 60 s. Vertinome slėgio centro (SC) poslinkį skersinėje (Δx) ir strėlinėje (Δx) ašyse, SC svyravimo vidutinį greitį (v ). Analizuodami SC dažnį taikėme vilnelių metodą. Kontrolinės grupės tiriamųjų stabilogramą registravome tiriamajam stovint 4 pozomis: ant abiejų suglaustų kojų atmerktomis akimis, nuleistomis rankomis; kūno svorį perkėlus ant dešinės kojos; kūno svorį perkėlus ant kairės kojos; po kaire koja padėjus 2 cm medinį padą. Eksperimentinės grupės tiriamųjų stabilogramą registravome jiems stovint ant abiejų kojų atmerktomis ir užmerktomis akimis ir  po trumpesne koja padėjus atitinkamo storio medinį padą.Kontrolinės grupės tiriamųjų SC svyravimų dydžiai stovint skirtingomis pozomis reikšmingai nesiskyrė. Lyginant su įprasta stovėsena ant abiejų kojų, svorio centrą perkėlus ant dešinės ar kairės kojos, SC pasislenka link atraminės kojos. Eksperimentinės grupės tiriamųjų SC svyravimų dydžiai reikšmingai skyrėsi jiems stovint atmerktomis ir už-merktomis akimis, tačiau nepriklausė nuo kojų ilgio skirtumo. Kontrolinės ir eksperimentinės grupės stabilometriniai dydžiai tiriamiesiems stovint atmerktomis akimis reikšmingai nesiskyrė.Išvados: a) kojų ilgio skirtumas neturi įtakos žmogaus kūno slėgio centro svyravimams, t. y. pusiausvyros stabilumui; b) pado padėjimas po koja nesutrikdo pusiausvyros, bet paslenka SC link kitos kojos.Raktažodžiai: kojų ilgio skirtumas, stabilografija, pusiausvyros stabilumas.
Pusiau profesionalių rankininkių parengtumo rodiklių ryšys parengiamojo laikotarpio pradžioje
Authors: Onusaitytė Gintarė , Skarbalius Antanas
Published: May 2019

Tikslas — nustatyti pusiau profesionalių rankininkių (PPR) parengtumą ir parengtumo rodiklių tarpusavio priklau-somybės ypatumus pradedant sportinį sezoną. Buvo nustatyti totaliniai rodikliai ir kūno masės komponentai, atletinis (aerobinė ir anaerobinė ištvermė, kojų raumenų galingumas, vikrumas, judesių dažnumas), techninis (kamuolio metimo greitis, kamuolio metimas į tolį, kamuolio gaudymas ir perdavimas, kamuolio varymas) parengtumas.Žaidėjų vidutinis ūgis 176,3 ± 6,1 cm,  kūno masė 69,9 ± 9,7 kg. Kuperio testo metu vidutiniškai žaidėjos nubėgo 2,3 ± 0,19 km, netiesiogiai pagal šį testą vertinta VO 2max  didžiausia reikšmė buvo 56,2 ml / kg / min, mažiausia — 38,6 ml / kg / min. Atlikdamos Yo–Yo nutrūkstamo intensyvumo ištvermės ir atsigavimo testus žaidėjos vidutiniškai nubėgo atitinkamai 1593 ± 566 ir 554 ± 204 metrus. Žaidėjų laktato koncentracija kraujyje po testų vidutiniškai buvo 10,4 ± 2,8 ir 13,8 ± 2,7 mmol / l atitinkamai. Atlikdamos jėgos greitumo šuolius žaidėjos vidutiniškai pašoko — 28,2 ± 2,9 cm (be rankų mosto) ir 35,4 ± 3,5 cm (su rankų mostu), greitumo jėgos atitinkamai — 30,2 ± 2,7 ir 36,6 ± 3,4 cm. Didžiausias kamuolio metimo greitis nustatytas tiriamosioms metant į vartus pašokus (71,9 ± 7,4 km / h), mažiausias — kai metama nuo 7 metrų linijos (66,1 ± 6,4 km / h), rankų judesių dažnumas buvo žemas. Lyginant su kitų šalių rankininkėmis, nustatyti tokie parengtumo ypatumai: PPR jėgos greitumo rodikliai yra geresni nei Norve-gijos rankininkių; aerobinė ištvermė blogesnė nei Lenkijos rankininkių. Nustatyti tokie sąveikos ypatumai: glaudus kūno masės ryšys su kojų galingumu (r = 0,40—0,60) ir kojų galingumo su judesių dažnumu (r = 0,55—0,59). Taip pat nustatytas glaudus ryšys tarp kamuolio metimo greičio ir kamuolio metimo į tolį (r = 0,78).Nustatyti pusiau profesionalių vidutinio meistriškumo rankininkių parengtumo rodikliai, jų ryšys turi teorinę ir prak-tinę reikšmę apibūdinant žaidėjų parengtumo lygį ir sudaro prielaidas parengti parengiamojo laikotarpio treniravimo programą. Remiantis C. Carling ir bendraautorių (2009) teiginiais, judamieji gebėjimai tarpusavyje nepriklausomi, bet visi kartu labai reikšmingi. Todėl parengiamuoju laikotarpiu rankininkėms rekomenduotina: lavinti ištvermę, jėgą, kartu padidinant rankininkių aktyviąją kūno masę, kurios dėka pagerėtų kojų raumenų galingumas; gerinti rankų ir kojų judesių dažnumą, kurie yra labai reikšmingi atliekant veiksmus ginantis ir puolant. Tolesni pusiau profesionalių rankininkių treniravimo programų tyrimai  leistų ne tik nustatyti jų poveikį parengtumo rodiklių kaitai, bet ir optimizuoti rengimą.Raktažodžiai: moterų rankinis, atletinis ir techninis parengtumas, testavimai.
Concept and Structural Components of Social Skills
Authors: Jurevičienė Margarita , Kaffemanienė Irena , Ruškus Jonas
Published: May 2019

Research  background.  Though  a  variety  of  social  skill  explanations  exist,  in  essence  they  give  us  plenty examples  of  controversial  interpretation  of  social  skill  conception  and  classification.  So,  there  is  a  problem  of different semantic meanings in the concept of social skills and different classifications of them.Research aims were to reveal the multidimensionality of the construct of social skills and to create a theoretical model of their structure. Research method was theoretical analysis.Discussion and conclusions. After studying various explanations of social skills, we observed that not only a great variety of their interpretations was revealed, but also there is a problem of different semantic meaning: some authors named the same behavioral categories as social competences, others – as social skills, yet others – as social abilities, etc.  In addition, the authors present a variety of different classifications of social skill groups and the different structures of social skills. In this theoretical research we tried to analyze and systemize the explanations of social skills with reference to the data of scientific research from various countries. As a result of analysis and systemization of scientific data we offer a model of social skill structure and give interpretation  of  social  skill  concept  as  a  multidimensional  construct  created  from  integrative,  overlapping  and supplementing each other structural components of: 1) interaction skills; 2) communication skills; 3) participation skills; 4) emotional skills; and 5) social cognition skills. Each component of social skills is made up of certain behavioral abilities.Keywords: interaction skills; communication skills; participation skills; emotional skills; social cognition skills.
Peculiarities of Aerobic Development in Kayak Rowers Preparing for 1000 m Event
Authors: Nekriošius Ričardas , Dadelienė Rūta , Balčiūnas Egidijus , Milašius Kazys
Published: May 2019

Research  background  and  hypothesis.  Lithuanian  scientific  publications  mostly  deal  with  kayak  rowers’ preparation for 200 and 500 m events, while 1000 m event is hardly analyzed yet. Research aim was to project scientifically based program of kayak rowers’ preparation for 1000 m event, which is to develop aerobic capacity in different mezo-cycles, and to evaluate its efficiency.Research methods. Preparation of kayak doubles crew members was investigated; the athletes were the 5 th  place winners of 2013 World Cup II event. The carried out training load for aerobic capacity development was divided into 5 zones of intensity. During training sessions, computer program Garmin Connect measured the distance and speed of a boat, as well as athletes’ heart rate (HR). Athletes’ aerobic capacity at critical intensity level (CIL) and anaerobic threshold (ANT) was established using gas analyser ‘Oxycon Mobile’. Research results. As the research showed, the kayak rowers in mezzo-cycles of both preparatory and competition periods carried out very little training load in the fifth zone of intensity. Considerable is also the fact that during competition period, in mezzo-cycle, the total number of kilometres decreased from 218 to 158 km. Discussion and conclusions. The research demonstrated that training workloads in the first and the second zones for elite kayak rowers preparing for 1000 m event in the first mezzo-cycle of competitive period were diminished comparing to the workload carried out in the preparatory period, while the amount of workload in the fourth zone was considerably increased. Adaptation of the two elite athletes to applied training loads is different, although they were following the same program. Due to this fact, the training process of those athletes is recommended to be given more individual approach, though they are rowing one boat.Keywords: kayak rowing, preparatory and competitive periods, training mezzo-cycles, aerobic capacity.
Peculiarities of Psychomotor Reaction of Schoolchildren with Intellectual Disabilities: Aspects of Moderate Intensity Exercising and Age
Authors: Selickaitė Dovilė , Rėklaitienė Diana , Požėrienė Jūratė
Published: May 2019

Background. Intellectual disability is defined as significantly reduced ability to understand new or complex information, to learn and to apply new skills. Integration into the society and independent living for intellectually disabled people is demanding because of slowdown decision processing. Quick enough response time is of vital importance not only for the motor development but also for faster and better adaptation to the changing life conditions.  Methods. The  subjects  were  112  persons  with  and  without  intellectual  disability  aged  11  to  18  years  and recruited for the study. The Reaction Timer RA-1 was used to measure reaction time and to determine the speed characteristics  of  the  person’s  psychomotor  response  before  and  after  moderate  intensity  exercising.  Heart  rate monitor Polar RS800 was used to measure the person’s heart rate. Results. The best reaction time was demonstrated by 16-year-old normally developed individuals and those with mild intellectual disability (p < .05). The slowest were 11 and 12-year-old individuals (p < .05). The best reaction time was demonstrated by 14-year-old individuals with moderate intellectual disability and the worst – by 12 and 16 year-old persons with this disability (p < .05).Conclusion. Moderate-intensity exercising has a positive influence on the execution of the complex reaction task (LRHL). The considerable reaction time increase was observed for individuals with moderate intellectual disability.Keywords: intellectual disability, reaction time, moderate intensity exercising.
V—VI klasių mokinių intereso kūno kultūrai lygių kaita
Authors: Bagdonienė Lina , Blauzdys Vincentas
Published: May 2019

Straipsnyje analizuojama V—VI klasių mokinių interesas kūno kultūrai, intereso lygiai ir jų kaita eksperimento laikotarpiu. Tyrimo objektas — V—VI klasių mokinių interesas kūno kultūrai. Tyrimo rezultatai gauti apklausos būdu atlikus ugdomąjį pedagoginį eksperimentą. Buvo tiriami dviejų Vilniaus miesto bendrojo lavinimo vidurinių mokyklų 346 penktų (10—11 metų) ir šeštų klasių (11—12 metų) pagrindinės medicininės ﬁzinio pajėgumo grupės mokiniai. Šios apklausos metu buvo analizuojami ne tik tiesioginiai atsakymai, bet ir išskirti paauglių domėjimosi kūno kultūra lygiai (Kregždė, 1988). Klasiﬁkacijos pagrindą sudarė žmogaus veiklos aktyvumo charakteristikos ir intereso struktūrinės ypatybės.Tyrimo rezultatai parodė, kad V—VI klasių eksperimentinių grupių mokinių interesas kūno kultūrai, jo lygiai prieš ugdomąjį eksperimentą buvo panašūs, o po eksperimento statistiškai patikimai kito tik poveikio klasėse (p < 0,02; p < 0,04), t. y. iš „vartotojo“ lygio perėjo į aukštesnį — „veikėjo“, šiek tiek padaugėjo „specialiojo intereso“ lygio mergaičių ir berniukų.Raktažodžiai: kūno kultūros pamoka, interesas kūno kultūrai, kaita.
Postactivation Potentiation Counteracts Low- Frequency Fatigue of Quadriceps Muscle during Explosive Strength Training Session
Authors: Masiulis Nerijus , Skurvydas Albertas , Kamandulis Sigitas , Kamandulienė Lina
Published: May 2019

Repeated activation of muscle induces processes resulting in decreased performance (fatigue) as well as enhanced performance (postactivation potentiation, (PAP)). This implies that at any time during contraction, fatiguing effects are being countered by potentiation effects, and vise versa. Therefore, which of the processes will be prevalent during and after explosive strength training is not clear.The purpose of this investigation was to study the acute neuromuscular responses to one explosive strength training session. Eleven healthy untrained men (aged 22—35 years) performed explosive strength training session of six sets (ﬁ ve repetitions each) of the unilateral isometric contractions at an angle of 90 degrees in the knee. The contractility of the muscle was monitored via the electrically evoked contractions at 1, 20, and 50 Hz (P 1, P 20, and P 50, re-spectively) before (Ini), after the ﬁ rst and sixth sets as well as during the 5 and 30 min recovery period (A 5 and A 30, respectively). Contraction time (CT) and relaxation time (RT) of a single twitch (P1) of quadriceps was registered. Maximal voluntary contraction (MVC) force as well force developed during 100 ms (MVC 0-100ms ) was also determined. The ratio of P 20 / P 50 kinetics after exercise was used for the evaluation of low-frequency fatigue (LFF). There was statistically signiﬁ cant repetition effect observed on MVC (p = 0.045) and MVC 0-100ms  (p = 0.012). After the ﬁ rst set there was a signiﬁ cant increase in muscle force induced by very low (1 Hz) and low (20 Hz) stimulation frequencies and did not change during all explosive strength training session (p < 0.05). The ratio of P 20 / P 50 recorded after the ﬁ rst set increased signiﬁ cantly (p < 0.05), however 30-min after the explosive strength training session it was signiﬁ cantly decrease in P 20 / P50 ratio compared to its Ini level (p < 0.05). The present study showed that potentia-tion increases P 20 / P 50 ratio during the explosive strength training session, however the subsequent (after 30 min of recovery) decline in P 20 / P 50 ratio is an outcome of diminishing inﬂ uence of potentiation on the background of persistent LFF. Therefore, when muscles are potentiated, it may seem as if no LFF is present.Keywords: explosive strength training, low-frequency fatigue, maximum voluntary contraction, post-activation potentiation.
Miestų ir rajonų krepšinio sporto mokyklų moksleivių socialinių įgūdžių raiška
Authors: Šniras Šarūnas , Malinauskas Romualdas
Published: May 2019

Tyrimu siekta išsiaiškinti, kokie yra miestų ir rajonų krepšinio sporto mokyklų moksleivių socialiniai įgūdžiai. Mokslinė problema yra ta, kad dar stokojama žinių, ar skiriasi miestų ir rajonų krepšinio sporto mokyklų moksleivių socialinių įgūdžių lygis. Tyrimo tikslas — atskleisti miestų ir rajonų krepšinio sporto mokyklų moksleivių socialinių įgūdžių raišką. Kėlėme hipotezę, kad miestų krepšinio sporto mokyklų moksleivių socialinių įgūdžių lygis yra aukštesnis. Tyrimo metu buvo taikyti apklausos metodai. Esminiams socialiniams įgūdžiams vertinti taikytas adaptuotas R. Rig-gio ir H. Friedman (1982) „Esminių socialinių įgūdžių klausimynas“. Vertinami šie socialiniai įgūdžiai: emocinis ekspresyvumas, emocinis jautrumas, emocinė kontrolė, socialinis ekspresyvumas, socialinis jautrumas ir socialinė kontrolė. Situaciniams socialiniams įgūdžiams vertinti taikytas E. Gambrill (1995) klausimynas (cituojama iš Hinsch, Pﬁ ngsten, 1998), kurį patys adaptavome. Adaptuotame klausimyne pateikti šie socialiniai įgūdžiai: mokėjimas at-sisakyti, reagavimas į pastabas, mokėjimas prieštarauti, atsiprašymas, pripažinimas klydus, mokėjimas džiaugtis būti pagirtam, pradėti pokalbį, mokėjimas pakalbėti, mokėjimas užbaigti pokalbį, paprašyti pagalbos, sakyti gerus žodžius, pasakyti ką jauti.Konstatuojamojo tyrimo metu naudojant atsitiktinės serijinės atrankos principą, sudaryta tiriamųjų imtis iš miestų ir rajonų krepšinio sporto mokyklų 407 moksleivių. Buvo tiriami 274 Kauno, Klaipėdos, Vilniaus miestų ir 133 Utenos, Jonavos, Anykščių, Kauno, Biržų rajonų krepšinį žaidžiantys moksleiviai.Rezultatai parodė, kad rajonų krepšinio sporto mokyklų moksleivių esminiai socialiniai įgūdžiai (3,10 ± 0,37) yra sta-tistiškai patikimai (p < 0,05) aukštesnio lygio nei miesto moksleivių (2,98 ± 0,47). Tyrimo rezultatai, be to, atskleidė, kad tam tikrų esminių socialinių įgūdžių aukštesnis lygis yra būdingas rajonų krepšinio sporto mokyklų moksleiviams. Vis dėlto miestų ir rajonų moksleivių vertinimas statistiškai nesiskyrė pagal šiuos situacinius socialinius įgūdžius: mo-kėjimą atsisakyti, reaguoti į pastabas, atsiprašyti, pripažinimą klydus, mokėjimą džiaugtis pagirtam, pradėti pokalbį, pakalbėti, užbaigti pokalbį, paprašyti pagalbos. Tiek miestų, tiek rajonų 40—50% moksleivių šių minėtų situacinių socialinių įgūdžių lygį vertino kaip vidutinį.Raktažodžiai: esminiai socialiniai įgūdžiai, situaciniai socialiniai įgūdžiai, krepšinio sporto mokyklos.
Lietuvos boksininkų ir karatė kovotojų sportinės veiklos motyvai
Authors: Ivaškienė Vida , Mačiulis Virgilijus Vytautas , Meidus Leonas , Bružas Vidas , Juknevičius Vladas
Published: May 2019

Tirti savo auklėtinių sportinės ir varžybinės veiklos motyvus, šiuos motyvus skiepyti — svarbi trenerio darbo sritis. Lietuvoje boksininkų ir karatė kovotojų sportinės veiklos motyvai iki šiol menkai tyrinėti.Tyrimo tikslas — ištirti ir palyginti Lietuvos boksininkų, karatė kovotojų sportinės veiklos motyvus.Tyrimo metodai: literatūros šaltinių analizė, anketavimas, matematinė statistika.Anketinė apklausa atlikta 2004 metais per Lietuvos suaugusiųjų bokso pirmenybes. Buvo tiriama 30 Lietuvos boksininkų ir 32 karatė kovotojai (n = 62). Anketinėje apklausoje dalyvavo 29 didelio (14 boksininkų ir 15 karatė kovotojų) ir 33 mažo meistriškumo (16 boksininkų ir 17 karatė kovotojų) sportininkai. Tiriamųjų amžiaus vidur-kis — 20,5 ± 2,3 metų.Tiriamiesiems buvo pateikta 56 klausimų standartizuota F. Herzberg anketa, aprobuota LKKA Sporto pedagogikos ir psichologijos katedros, norint nustatyti šiuos aštuonis veiklos motyvus: ﬁ nansinį, pripažinimo ir dėkingumo, atsa-komybės, santykių su vadovu, karjeros, laimėjimų, darbo turinio, bendradarbiavimo. Tyrimo rezultatai apdoroti matematinės statistikos metodais. Apskaičiuotos gautų rezultatų vidutinės reikšmės, vidu-tinis kvadratinis nuokrypis. Skirtumo patikimumas nustatytas pagal Stjudento t kriterijų. 95% patikimumo lygmuo (p < 0,05) laikytas statistiškai patikimu.Nustatyta, kad didelio meistriškumo Lietuvos boksininkams ir karatė kovotojams reikšmingiausi darbo turinio ir laimėjimų motyvai, mažo meistriškumo sportininkams — darbo turinio, bendradarbiavimo ir atsakomybės. Didelio meistriškumo boksininkams ﬁ nansinis, pripažinimo ir dėkingumo, karjeros ir laimėjimų motyvai yra svarbiausi, palyginti su karatė kovotojų (p < 0,05). Mažo meistriškumo boksininkams ﬁ nansinis motyvas svarbesnis nei tokio paties meistriškumo karatė kovotojams (p < 0,05), bet mažiau svarbus nei didelio meistriškumo boksininkams (p < 0,001). Visiems respondentams nereikšmingiausias yra karjeros motyvas.Raktažodžiai: sportinės veiklos motyvai, didelis ir mažas meistriškumas, boksas, karatė.
Post-Activation Potentiation and Fatigue of Quadriceps Muscle after Continuous Isometric Contractions at Maximal and Submaximal Intensities
Authors: Masiulis Nerijus , Skurvydas Albertas , Kamandulis Sigitas , Kudirkaitė Jūratė , Sukockas Vytautas , Valys Edmundas , Jurevičienė Vilma , Kamandulienė Lina
Published: May 2019

The dominance of fatigue or post-activation potentiation (PAP) depends on the type, intensity, and duration of exercise and duration of the recovery before contractility is tested. Although the decrease in PAP magnitude with decreased exercise intensity is well documented (Vandervoort et al., 1983; Behm et al., 2004), it is not clear how PAP and fatigue influences the contractile properties of skeletal muscle when exercise is of different intensity but with the same amount of work performed. Thus it is important to understand the manifestation of PAP and fatigue of skeletal muscle after continuous maximal and submaximal contractions but with the same amount of work performed. Eight healthy untrained men (age 23—27 years, mass 83.5 ± 5.4 kg) performed maximal sustained isometric knee extension for 30 s (MVC-30 s) and on the other occasion the same subject performed sustained isometric knee extension for 60 s at 50% of maximal (50% MVC-60 s). We assumed that the amount of performed work was the same during both MVC-30 s and 50% MVC-60 s exercises. The experimental order was randomized. The contractile properties of quadriceps muscle evoked by electrical stimulation at 1 Hz (P 1), 10 Hz (P 10), 20 Hz (P 20), and 50 Hz (P 50) as well as contraction time (CT) and relaxation time (RT) of single twitch (P 1) and EMGrms of v. lateralis muscle were recorded before and immediately after the exercises (0 min) and 1, 2, and 3 min following the exercises. A significantly greater potentiation (p < 0.05) of P1 was observed after 30-s MVC (MVC-30 s) compared with the 60-s MVC (50% MVC-60 s) immediately after exercise and at 1 min of recovery. No changes in P 1 contraction time (CT) were observed during 3 min recovery period, however half relaxation of P 1 (½ RT) was more prolonged (p < 0.05) immediately after 50% MVC-60 s exercises. Moreover, immediately and 1 min post exercise the P 10 force after MVC-30 s exercise was higher (p < 0.05) compared to 50% MVC-60 s exercise. No differences between MVC-30 s and 50% MVC-60 s exercises were observed at high stimulation frequencies, maximal voluntary contraction force (MVC) as well as for EMGrms values during 3 min recovery period. The main finding of the present study was that PAP was observed after both maximal and submaximal intensity exercises when the same amount of work was performed. The more intensively exercise is performed, the more PAP offsets fatigue straight after exercise (maximal intensity); while after submaximal exercise PAP becomes more evident only during the recovery period.Keywords: skeletal muscle, isometric exercise, maximum voluntary contraction, recovery.
Hipertermijos poveikis žmogaus motorinei sistemai aklimacijos metu
Authors: Stanikūnienė Ieva Lukošiūtė , Brazaitis Marius , Skurvydas Albertas , Ivanonė Soneta , Mickevičienė Dalia , Vitkienė Irena
Published: May 2019

Tyrimo tikslas — nustatyti hipertermijos poveikį žmogaus motorinei sistemai aklimacijos metu. Tiriamosios — sveikos ﬁ ziškai aktyvios moterys (n = 6). Jų amžius — 22,2 ± 3,4 m., kūno masė — 63,93 ± 6,74 kg, ūgis — 167,6 ± 7,2 cm. Buvo atliekami du tyrimai — kontrolinis ir eksperimentinis. Tyrimas truko 14 dienų (7 kartus kas antrą dieną). Ekspe-rimentinis tyrimas nuo kontrolinio skyrėsi tuo, kad jo metu vietoj pramankštos buvo pasyviai sukeliama hipertermija (tiriamosios 45 minutes sėdėjo šiltoje vonioje, kurios vandens temperatūra — 44 ± 1 o C). Išlipusios iš vonios, ne vė-liau kaip po 5 minučių, tiriamosios buvo sodinamas į specialią dinamometro kėdę ir atliko 2 min trukmės maksimalų valingą izometrinį raumenų susitraukimą (MVJ-2 min). Tą patį krūvį atliko kontrolinė grupė. Keturgalvis šlaunies raumuo, 5 s maksimaliai valingai įtempus jį, 3 s buvo aktyvinamas elektrinių impulsu TT 100 Hz prieš šildymą, iš karto po izometrinio krūvio ir po 5 min. Be to, buvo nustatomas raumens valingo aktyvumo laipsnis. Sukėlus hipertermiją, rektalinė kūno temperatūra vidutiniškai padidėjo 2,08 ± 0,24 o C (p < 0,05). H-7 pradinė tempe-ratūra buvo reikšmingai mažesnė (p < 0,05), palyginus su H-1 pradine. Viso tyrimo metu moterys vidutiniškai netek-davo apie: H-1 — 0,63 ± 0,12%, H-7 — 0,98 ± 0,23% visos kūno masės (p < 0,01). Tai rodo, kad septintą kartą jos labiau prakaitavo, lyginant su pirmu tyrimu. Vertindami FSI (Fiziologinio streso indekso) kaitą, kuri parodo širdies kraujagyslių (ŠSD) sistemos ir rektalinės temperatūros kaitą, nustatėme pastarojo reikšmingą sumažėjimą septinto pasyvaus šildymo metu (p < 0,05). FSI pirmą aklimacijos dieną siekė 8,61 ± 1,17 balų, septintą — 7,31 ± 0,71. Iki 35 šildymo minutės vidutiniai šiluminio pojūčio ir komforto vertinimo rodikliai padidėjo: H-1 nuo šilta ir patogu iki nepakeliamai karšta ir labai nepatogu (p < 0,05), H-7 nuo šiek tiek šilta iki labai karšta ir nepatogu (p < 0,05). Tarp H-1 ir H-7 reikšmingo skirtumo nenustatyta (p > 0,05).Iš izometrinio raumenų susitraukimo jėgos momento kitimo maksimalaus intensyvumo krūvio metu matyti, kad 3 krūvio sekundę jėga sumažėjo H-1 atveju, o 15 krūvio sekundę kontrolinės ir H-7 atveju (p < 0,05). Šis reikšmingas pokytis išliko iki 15 sekundžių po krūvio. Praėjus 5 minutėms nuo krūvio pradžios raumenų izometrinio susitraukimo jėga grįžo į pradinį lygį (p > 0,05). 15, 30, 45, 60, 75, 90, 105 ir 120 krūvio sekundę nustatytas reikšmingas izome-trinio raumenų susitraukimo valingo aktyvavimo rodiklių skirtumas tarp H-7 ir kontrolinės (p < 0,05), o 60, 75 ir 105 sekundę — tarp H-1 ir kontrolinės grupės rodiklių (p < 0,05).Apibendrinant tyrimo rezultatus galima teigti, kad hipertermijos metu kylantis nuovargis gali atsirasti dėl dviejų pagrindinių priežasčių — raumenų lokalių ir centrinės nervų sistemos pokyčių.Raktažodžiai: hipertermija, aklimacija, centrinis nuovargis, izometriniai pratimai.
Sveikų ir nugaros skausmą jaučiančių asmenų tepingo testo duomenų vertinimas naudojant alometrinės analizės metodą
Authors: Dulkinienė Inga Muntianaitė , Zaveckas Vidmantas , Vainoras Alfonsas , Berškienė Kristina
Published: May 2019

Tepingo testas yra plačiai naudojamas sportuojančių asmenų funkcinei būklei vertinti, taip pat ir klinikiniais tikslais. Šiuo testu galima įvertinti CNS funkcijos ypatybes ir organizmo funkcinę būklę. Tyrimo tikslas — naudojant tepingo testą įvertinti sveikų asmenų ir jaučiančių apatinės nugaros dalies skausmą, plintantį į koją, rankų ir kojų judesių ypatybes, nustatyti skausmo intensyvumo koreliaciją su jomis.Tiriamąjį kontingentą sudarė: 20—40 metų amžiaus vyrai (n = 14), jaučiantys apatinės nugaros dalies skausmą, plintantį į koją; kontrolinę grupę — to paties amžiaus sveiki vyrai (n = 11).Tiriamieji atliko 40 sekundžių tepingo testą kaire ir dešine ranka, kojomis. Atliekamų judesių trukmė milisekundė-mis buvo registruojama panaudojant specialią kompiuterinę programą, sukurtą Lietuvos kūno kultūros akademijos Kineziologijos laboratorijoje. Vertinome tokius tepingo testo rodiklius: CNS funkcinį paslankumą — judesių dažnį testo pradžioje (per 10 s); CNS funkcinį pastovumą — judesių dažnio palaikymą (nemažėjimą), dar kitaip vadinamą nuovargio rodikliu; vieno judesio periodo vidutinę trukmę. Kita tepingo testu užregistruotų judesių sekos vertinimo metodika — alometrinė analizė. Šiais skaičiavimais gautas krypties koeﬁ cientas buvo vertinamas kaip proceso kom-pleksiškumo matas. Įvertinome tiriamųjų, jaučiančių apatinės nugaros dalies skausmą, plintantį į koją, tepingo testo rodiklių koreliaciją su kojos ir nugaros skausmo intensyvumu.Klasikinis tepingo testas leido įvertinti skaudančios kojos funkcijos pokytį (pablogėjimą), kurį rodė judesių dažnis ir vieno judesio periodo trukmė. CNS funkcinio pastovumo arba nuovargio rodiklis neteikė objektyvios informacijos apie pasikeitusią būklę. Atlikta tepingo testo duomenų sekos alometrinė analizė atskleidė išreikštą skaudančios kojos judesių sekos kompleksiškumo sumažėjimą, kai tuo tarpu dešinės ir kairės rankos judesių sekos kompleksiškumas reikšmingai nesiskyrė. Apatinės nugaros dalies ir kojos skausmo intensyvumas neturėjo patikimai statistiško ryšio su tepingo testo rodikliais.Raktažodžiai: tepingo testas, apatinės nugaros dalies ir kojos skausmas, alometrinė analizė.
Didelio meistriškumo baidarininkų olimpinių nuotolių įveikimo rodiklius lemiantys veiksniai
Authors: Balčiūnas Egidijus , Skernevičius Juozas , Milašius Kazys
Published: May 2019

Tyrimo tikslas — ištirti didelio meistriškumo baidarininkų 500 ir 1000 m nuotolių irklavimo sportinio rezultato sąsają su jų ﬁ zinio išsivystymo, ﬁ zinių galių, įvairios trukmės darbo galingumo, kraujotakos sistemos funkciniais rodikliais.2008 m. parengiamojo laikotarpio pabaigoje pagal programą „Londonas-2012“ buvo ištirti 8 Lietuvos baidarių irklavimo olimpinės rinktinės kandidatai. Išmatuoti jų pagrindiniai ﬁ zinio išsivystymo rodikliai: ūgis, kūno masė, riebalų masė, raumenų masė, dešinės ir kairės plaštakos jėga, gyvybinis plaučių tūris (Dadelienė, 2008). Tiriant ﬁ zinį parengtumą išmatuotas šuolio aukštis tiriamajam atsispiriant abiem kojom ir mojant rankomis, absoliutus ir santy-kinis vienkartinio raumenų susitraukimo galingumas (VRSG) (Bosco et al., 1983), anaerobinis alaktatinis raumenų galingumas (AARG) (laiptine ergometrija). Specialusis anaerobinis alaktatinis galingumas nustatytas dirbant baidarių ergometru 10 s. 500 ir 1000 m simuliacinis testas atliktas tuo pačiu baidarių ergometru individualiai taikant specialią programą pagal sportininko kūno masę. Kraujotakos sistemos funkciniam pajėgumui vertinti nustatytas pulso dažnis (PD) tv. / min tiriamajam gulint ir Rufjė indeksas (RI) (Шеррер, 1973), hemoglobino (Hb) koncentracija kraujyje.Atliekant tyrimo duomenų analizę pasitelkti matematinės statistikos metodai. Ryšiams tarp rodiklių įvertinti taikytas tiesinės koreliacijos (Pirsono) koeﬁ ciento skaičiavimo metodas (Gonestas, Strielčiūnas, 2003).Tyrimas parodė, kad didelio meistriškumo sportininkų 500 m nuotolio įveikimo rodikliai turi sąsajų su kūno ir raumenų masės rodikliais, su 1000 m nuotolio įveikimo laiku ryšys silpnesnis.10 s trukmės specialusis (tiek absoliutus, tiek santykinis) darbo galingumas labai stipriai koreliuoja su 500 m įveikimo laiku, o su 1000 m įveikimo laiku ryšys yra silpnesnis, tačiau statistiškai patikimas (p < 0,05).Didelio meistriškumo baidarininkų kraujotakos rodikliai: RI, PD ramybės būsenoje, Hb koncentracija kraujyje ne-turėjo patikimo ryšio nei su 500 m, nei su 1000 m nuotolio įveikimo laiku.Raktažodžiai: baidarininkų fizinis išsivystymas, fizinis parengtumas, kraujotaka, rodiklių koreliaciniai ryšiai.
Plaukimo greičio, kojų lenkimo ir tiesimo ryšys plaukiant krūtine
Authors: Satkunskienė Danguolė , Bilinauskaitė Milda , Skyrienė Valentina
Published: May 2019

Tyrimo tikslas — nustatyti kojų lenkimo ir tiesimo poveikį plaukimo greičiui ir pagreičiui plaukiant krūtine.Buvo tiriami du 15—16 m. plaukikai, turintys II plaukimo kategoriją, ir trys 17—20 m. Lietuvos ar Tarptautinio plaukimo meistrai. 25 m ilgio baseine tiriamieji plaukė 100 m krūtine varžybiniu greičiu, startuodami vandenyje. Kiekviename 25 m ruože rankiniu laikmačiu buvo registruojama 10 m plaukimo trukmė. Viso nuotolio metu plau-kikai 25 Hz vaizdo kameromis buvo ﬁ lmuojami virš vandens ir po juo. Nuﬁ lmuotas vaizdas perkeltas į personalinį kompiuterį ir apdorotas naudojant SIMI MOTION programą bei 50 Hz vaizdo grotuvą. Išanalizuotos dvi plaukimo ciklo momentinio greičio kreivės dalys: greičio didėjimo fazė A, kai varomoji jėga sukuriama tiesiant kojas, ir greičio mažėjimo fazė D, kai lenkiamos kojos ir tiesiamos rankos. Nustatytos plaukiko kūno taškų koordinatės ir poslinkiai ciklo metu, apskaičiuoti momentiniai plaukimo greičiai, pagreičiai, A ir D fazių trukmė, klubų ir kelių sąnarių kampai ciklo pradžioje ir pabaigoje. Nustatyta, kad atsispyrimo kojomis trukmė ir kūno poslinkis A fazėje buvo dvigubai trumpesni už kojų lenkimo trukmę ir poslinkį D fazėje. A fazėje sukurtas teigiamas pagreitis 1,5 karto didesnis už D fazės neigiamą pagreitį. Maksimalusis momentinis greitis A fazėje (sukurtas kojomis) buvo mažesnis už maksimalųjį momentinį greitį D fazėje (sukurtą rankomis). A fazėje vidutinis kelio lenkimo kampas (kampas tarp šlaunies ir blauzdos) siekė 28,75 ± 7,73º, klubo lenkimo kampas (kampas tarp šlaunies ir horizontalės) — 67,45 ± 5,34º, D fazėje — atitinkamai 43,24 ± 9,54º ir 59,37 ± 5,48º. Atsispyrimo pradžioje labiau sulenkus kojas per kelio sąnarį, buvo pasiektas didesnis poslinkis, maksimalusis greitis, pailgėjo atsispyrimo trukmė A fazėje. Klubo lenkimo kampas atsispyrimo pradžioje vidutiniš-kai koreliavo su maksimaliojo greičio reikšme atsispyrimo pabaigoje. Teigiamas vidutinio stiprumo ryšys buvo tarp plaukimo greičio ir didžiausio greičio, išugdyto rankų užgriebio metu, rodiklių D fazės pradžioje. Plaukimo greitis turėjo neigiamą vidutinio stiprumo ryšį su D fazės trukme, neigiamą mažo stiprumo ryšį su greičio pokyčiu ir klubo lenkimo kampu šioje fazėje. Nustatytas vidutinio stiprumo neigiamas ryšys tarp plaukimo tempo ir D fazės trukmės, greičio pokyčio, pagreičio ir klubų lenkimo kampo šios fazės metu. Pastebėtas teigiamas ryšys tarp grybšnio ilgio ir poslinkio bei klubų lenkimo kampo D fazėje. Vidutinį plaukimo greitį labiau veikė klubų lenkimo kampas greičio mažėjimo fazės pabaigoje. Greičiau plaukė tie plaukikai, kurie kojas per klubų sąnarius lenkė mažesniu kampu. Norint sumažinti greičio pokytį ciklo metu, būtina mažinti kojų lenkimo trukmę. Atsispyrimo pradžioje labiau sulenkus kojas per kelius, daugiau pasilenkiama, maksi-malusis greitis pasiekiamas kojų tiesimo pabaigoje, padidėja atsispyrimo trukmė.Raktažodžiai: plaukimas krūtine, technikos analizė, plaukimo greitis.
Papildomo fizinio aktyvumo pratybų poveikis silpno fizinio pajėgumo mergaitėms
Authors: Trinkūnienė Laima , Rutkauskaitė Renata , Emeljanovas Arūnas , Alubauskas Sigitas
Published: May 2019

Įvairiuose dokumentuose (2005—2015 metų Lietuvos Respublikos kūno kultūros ir sporto strategijoje, Papildomo ug-dymo koncepcijoje, Pradinio ir pagrindinio ugdymo bendrosiose programose), kurie reglamentuoja Lietuvos mokinių ﬁ zinį ugdymą, teigiama, kad kūno kultūros mokytojas turėtų atidžiai globoti silpnesnės sveikatos mokinius, prasčiau pasirengusius moksleivius ir išmoningai įtraukti juos į kūno kultūros pamokas bei neformalųjį ugdymą. Visgi šiuo metu Lietuvos bendrojo lavinimo mokyklose silpno ﬁ zinio pajėgumo mokiniams skiriamas labai mažas dėmesys. Jų, kaip ir visų Lietuvos mokinių, ﬁ zinis aktyvumas yra nepakankamas, dėl to prastėja ir ﬁ zinis pajėgumas. Kyla probleminis klausimas: ar papildomo ﬁ zinio aktyvumo pratybos turės teigiamos įtakos silpno ﬁ zinio pajėgumo mergaitėms? Tyrimo tikslas — nustatyti, kaip papildomo ﬁ zinio aktyvumo pratybos paveiks silpno ﬁ zinio pajėgumo mergaites. Buvo tiriamos 82 penktų ir šeštų klasių (11—12 m.) silpno ﬁ zinio pajėgumo mergaitės. Atsitiktiniu būdu jos suskirstytos į dvi grupes — eksperimentinę ir kontrolinę. Eksperimentinės grupės mergaitės du kartus per savaitę per papildomo ﬁ zinio aktyvumo pratybas (45 min) žaidė judriuosius žaidimus, bėgo estafetes (20 min), 25 min buvo skiriamos jų ﬁ ziniam pajėgumui gerinti. Kontrolinės grupės mergaitės papildomo ﬁ zinio aktyvumo pratybų neturėjo, t. y. lankė tik dvi įprastas savaitines kūno kultūros pamokas. EUROFITO testais (tepingo, „Sėstis ir siekti“, šuolio į tolį iš vietos, „Sėstis ir gultis“, kybojimo sulenktomis rankomis, 10 × 5 m bėgimo šaudykle, 20 m ištvermės bėgimo šaudykle) tirta, kaip papildomas ﬁ zinis aktyvumas veikia silpno ﬁ zinio pajėgumo mergaičių sveikatą ir kaip judėjimo rezultatai susiję su ﬁ ziniu pajėgumu. Taikant silpno ﬁ zinio pajėgumo mergaitėms papildomą ﬁ zinį aktyvumą, nustatyti šie su sveikata susijusio ﬁ zinio pajėgumo pokyčiai: pagerėjo širdies ir kvėpavimo sistemos ištvermė (p < 0,05), pastebėta funkcinės jėgos, liemens jėgos ir lankstumo gerėjimo tendencija (p > 0,05). Pakoregavus silpno ﬁ zinio pajėgumo mergaičių ﬁ zinį aktyvumą, nustatyti su judėjimo rezultatais susijusio ﬁ zinio pajėgumo pokyčiai: pagerėjo staigiosios jėgos ir galūnių judesio greičio rezultatai (p < 0,05), pastebėta vikrumo gerėjimo tendencija (p > 0,05).Raktažodžiai: papildomas fizinis aktyvumas, silpnas fizinis pajėgumas.
Globos įstaigose ir biologinėse šeimose augančių vaikų aktyvaus laisvalaikio veiklos
Authors: Rėklaitienė Diana , Požėrienė Jūratė , Ostasevičienė Vida , Gaižauskienė Aida
Published: May 2019

Laisvalaikis yra socialinė erdvė, kurioje baziniai santykiai gali būti stiprinami, plėtojami, išreiškiami. Dėl šios prie-žasties laisvalaikis stipriai susijęs su tuo, kokias vertybes mes puoselėjame, kokie yra mūsų prioritetai, ir tai labai svarbu šeimos, visuomeniniuose santykiuose. Našlaičiams ir tėvų globos netekusiems vaikams, kurie ilgai gyvena vaikų globos institucijose, tapimas savarankiškais ir suaugusiais yra dar labiau apsunkintas, todėl reikalingas nuoseklus, tęstinis vaiko poreikius ir brandą atitinkantis savarankiškų įgūdžių ugdymas. Pasaulyje atlikti tyrimai rodo, kad tėvų globos netekę jaunuoliai yra ypač pažeidžiama socialinė grupė, labiau linkusi į rizikingą elgesį, be to, įvairūs psichinės sveikatos sutrikimai šioje grupėje diagnozuojami kelis kartus dažniau. Pažymėtina, kad Lietuvoje mokslinių tyrimų apie vaikų, gyvenančių globos namuose, gyvenimą iš tiesų trūksta. Nedaug tyrimų ir nagrinėjančių vaikų globos įstaigų ugdytinių pedagogines psichologines problemas, turiningo laisvalaikio reikšmę jų ugdymui. Tyrimo tikslas ⎯ ištirti globos įstaigose ir biologinėse šeimose augančių vaikų aktyvaus laisvalaikio veiklas. Tyrimo uždaviniai: nustatyti, kur ir kokia laisvalaikio veikla turi galimybę ir užsiima globos namuose ir biologinėse šeimose augantys vaikai; ištirti vaikų požiūrį į socialiai netinkamą veiklą; atlikti globos namuose ir biologinėse šeimose augančių vaikų tyrimo rezultatų lyginamąją analizę.Naudota anketinė apklausa. Tyrimo duomenys apdoroti pasitelkus SPSS-15 kompiuterinę programą. Buvo apklausti  716 skirtingose globos įstaigose ir 908 biologinėse šeimose augantys 12⎯19 metų vaikai ir 176 vaikų globos (rū-pybos) sistemos ekspertai. Išvados. Globos namuose ir biologinėse šeimose augantys vaikai turi panašių galimybių dalyvauti įvairiose laisva-laikio veiklose mokyklose ir kitose įstaigose. Visgi kur kas aktyviau laisvalaikio veikloje dalyvauja biologinėse šei-mose augantys vaikai. Nepriklausomai nuo socialinės aplinkos skirtumų dauguma vaikų labiausiai mėgsta sportinę veiklą, kiek mažiau ⎯ muzikinę, nemažai vaikų užsiima kita menine veikla. Biologinėse šeimose augantys vaikai, vertindami savo gebėjimus, kur kas dažniau nei globos namų vaikai nurodė, kad jiems geriausiai sekasi mokslai ir bendravimas. Tuo tarpu globos namų auklėtiniai dažniau teigė, kad jiems gerai sekasi dainavimas. Kur kas daugiau biologinėse šeimose augančių vaikų teigė, kad moka atsispirti draugų spaudimui įsitraukti į netinkamą veiklą, turi savo tvirtą nuomonę, apie tai žino, nors nemažai ir globos namų auklėtinių taip pat sutiko su šiuo teiginiu. Globos namuose augantys moksleiviai dažniau už šeimose augančius vaikus teigia, kad kartais atsispirti draugų spaudimui užsiimti netinkama veikla būna sunku.Raktažodžiai: laisvalaikio veiklos, globos namai, biologinės šeimos, rizikingas elgesys.