bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Poor Performance of Children Age 7 to 13 Years on the Newest Vital Sign
Authors: Howe Carol J. , Van Scoyoc Christine , Alexander Gina K. , Stevenson Jada L.
Published: October 2018

Valid and reliable instruments are needed to assess health literacy in children. Although the Newest Vital Sign (NVS) has been well established for use in adults, reports of its use in children have only recently received attention in the literature. Whereas some researchers have reported successful use of the NVS in children as young as age 7 years, others have suggested it is best used in children age 10 years and older. This analysis reports on the performance of the NVS in children age 7 to 13 years, adding to the growing evidence related to the use of the NVS in pediatric populations. Overall, children in this sample performed poorly on the NVS, which refutes previous reports. Differences in child samples and NVS administration procedures may provide some explanation for the lower-than-anticipated NVS performance in this sample. Interpreting the NVS based on educational standards and expectations may provide additional information to determine age-appropriate recommendations for NVS use in children.

[
HLRP: Health Literacy Research and Practice
. 2018;2(4):e175–e179.]
Versailles et Trianon 1990-2015
Authors: Heitzmann Annick
Published: October 2018

La première intervention archéologique a été entreprise à Versailles en 1990, après la tempête de février. Les opérations suivantes ont toutes été menées dans le parc, dans le cadre des études préalables à la replantation des bosquets. Elles mirent au jour de nombreuses structures disparues – bassins, aqueducs, pierrées, canalisations, fondations de treillages, etc. - qui illustrent et complètent les traités des théoriciens de l’aménagement des jardins, ainsi que des éléments du décor qui agrémentaient bassins et fontaines – rocaillage et margelles de marbre. L’archéologie aborda les cours du château en 2001, y découvrant les vestiges des premiers états du château, puis s’étendit aux jardins des Grand et Petit Trianons, à partir de 2006. Dix-huit sites ont été explorés en vingt-cinq années dans ces deux domaines, plus celui de Marly. La plupart de ces opérations ont concerné les parcs, de sorte que Versailles et ses satellites ont participé à l’émergence d’une branche particulière de l’archéologie appelée « archéologie des jardins », ainsi qu’à l’extension de la discipline aux périodes récentes.
Ko spregovorijo argumenti in zvoki besed (O učenju retorike)
Authors: Zidar Tatjana
Published: October 2018

Vse bolj se zavedamo potrebe po znanju, ki bi nam omogočilo boljše javno nastopanje in boljše medosebno sporazumevanje. Če se omejimo le na moč argumentacije in glasovnega oblikovanja besedila, ki sta dva dela celote, ki bi jo lahko imenovali učinkovit javni nastop, spoznamo najprej pomen argumentacije: ob upoštevanju nravstvene dimenzije govorca oblikovati učinkovite argumente. Pri tem nam pomaga vsaj pet oblik stavčne argumentacije (dedukcija, indukcija, analogno, vzročno in znakovno sklepanje). Izogibati pa se moramo zvijačam in nepoštenosti pri argumentiranju (odvrnitev, teorija utvar, nevarne spekulacije ... ). Seveda pa je sama argumentacija premalo. Razviti moramo občutek za učinkovito zgradbo govora - kako učinkovito začnemo in sklenemo, kako stopnjujemo dramatičnost, kako razporedimo argumente, kakšen jezik uporabljamo ... Pri tem uporabljamo tri osnovne elemente prepričevanja: etos, patos, logos (uvedel jih je že Aristotel). Pri posredovanju vsebine nam pomagajo še »zvočni« elementi govora: intonacija, register, barva, jakost, tempo in izgovorjava. Da bo postal naš govorni nastop čim boljši, si prizadevajmo združiti kakovostni kaj in kakovostni kako - združiti vsebino in obliko govora.
Nekaj teoretično metodoloških problemov proučevanja prihodnosti izobraževanja odraslih
Authors: Lavrnja Ilija
Published: October 2018

V delu razpravljamo o nekaterih epistemoloških in teoretično-metodoloških izhodiščih futuroloških raziskav izobraževanja. V analizi teh izhodišč najprej razpravljamo o različnih usmeritvah in utemeljitvah futuroloških raziskav (racionalni determinizem in indeterminizem, agnosticizem in probabilizem), potem pa analiziramo možnosti in omejitve futuroloških raziskav procesov in pojavov sploh. V tem okviru posebej razpravljamo o možnostih in omejitvah predvidevanja o razvoju izobraževanja v prihodnosti glede na preusmeritev (in rekonstrukcijo) »Znanja«, o pojavih izobraževanja in »pedagoškega« mišljenja, v katerem velja izobraževanje kot dejavnik razvoja družbe in posameznika, ki izhaja iz avtentične narave izobraževanja.
Condorcetov prispevek k razmišljanju o vlogi učenja v človekovem in družbenem življenju
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

V Sloveniji je zelo malo znanega o markizu de Condorcetu in njegovemu prispevku k razvoju javnega šolstva in izobraževanja odraslih. Zato avtorica najprej obravnava nekatere osnovne Condorcetove misli, na primer o razmerju med razumom, izkustvom in svobodo posameznika in narodov. Potem se zadrži pri nekaterih dejstvih iz Condorcetovega življenja, s katerimi bi bilo mogoče razložiti njegove poglede na izobraževanje in javno šolstvo, ki jih vsebuje njegov načrt javnega šolstva, temelj francoskega javnega šolstva po letu 1880. Poveže tudi Condorcetove misli z idejami nekaterih sodobnih francoskih in slovenskih avtorjev, ki se ukvarjajo z vprašanji, kot so urejanje medosebnih razmerij v družbi, učne sposobnosti otrok in odraslih, humanistične vede v poklicnem izobraževanju, enake pravice in možnosti za izobraževanje žensk, permanentno izobraževanje, znanje o življenju v demokraciji, uvedba verskega pouka v umike javnih šol itd.
Tradicionalni salzburški pogovori o izobraževanju odraslih
Authors: Klapan Anita
Published: October 2018

V Salzburgu so bili od 16. do 22. julija letos osemintrideseti salzburški pogovori o izobraževanju odraslih v organizaciji Zveze avstrijskih ljudskih univerz (Verband Osterreichischer Volkshochschule) in pod pokroviteljstvom Evropskega urada za izobraževanje odraslih (Europaisches Buro fur Erwachsenenbildung). Letošnji pogovori so bili posvečeni izredno zanimivi temi - izobraževanju odraslih kot državljanskemu gibanju. Navzoči so bili znanstveniki in strokovnjaki (skupaj 60 udeležencev) iz več evropskih držav (Avstrije, Nemčije, Belgije, Švice, Madžarske, Češke, Slovaške, Bolgarije, Slovenije, Hrvaške, Poljske, Ukrajine„. pa tudi iz Japonske in Sierre Leone). V okviru napovedane teme so poleg drugega razpravljali o naslednjih interdisciplinarnih vprašanjih: Ali izobraževanje odraslih lahko poskrbi za potrebe in interese državljanov? Kako lahko izobraževanje odraslih postane podpora interakcijskim družbenim procesom in vpliva na to, da državljani postanejo bolj gibljivi in dejavni? Je lahko izobraževanje odraslih v zvezi s tem osnova za javno razpravo? Katere metode, načela in modeli izobraževanja odraslih so učinkoviti v procesih družbene in državljanske gibljivosti in demokratizacije družbe.
Državljansko izobraževanje odraslih v nekdanjih socialističnih državah v prehodnem obdobju
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

V obdobju prehoda v nekdanjih evropskih socialističnih državah nastajajo številna nasprotja, ki izhajajo iz posebnih družbenih razmer. Te odločilno vplivajo na možnosti izobraževanja odraslih, ki je v večini obravnavanih držav v globoki krizi. K premagovanju težav prehodnega obdobja, zlasti njegove družbene in psihološke pojavnosti in tudi značilnosti stanja in razvoja izobraževanja odraslih, lahko pomembno pripomorejo državljansko izobraževanje, vzgoja ter splošno neformalno izobraževanje. Tako imamo v državah v prehodnem obdobju na eni strani zelo velike potrebe po državljanskem izobraževanju, na drugi pa sorazmerno majhno povpraševanje po njem in tudi zelo majhno ali nično družbeno podporo temu izobraževanju. Ljudje se zaradi slabih izkušenj iz preteklega obdobja, ko jim je bilo državljansko izobraževanje vsiljeno (pod imenom družbeno-politično izobraževanje) in je bilo ideološko in politično dirigirano, bojijo kakršnega koli izobraževanja, ki spominja na prejšnje družbeno- politično; zato se vanj praviloma ne vključujejo. Pomembna naloga izobraževanja odraslih in andragogike je, da najde izhod iz tega stanja in da ljudi znova motivira in jih dejavno vključi v državljansko izobraževanje. V prispevku govorimo o nekaterih možnostih za to, pri tem pa uporabljamo ugotovitve naše raziskave (študija o stanju raziskovanja pri izobraževanju odraslih v državah Srednje in Vzhodne Evrope).
Motivi za izobraževanje učiteljev. Zakaj se učitelji srednjih šol formalno dopolnilno izobražujejo
Authors: Halas Helena
Published: October 2018

V prispevku so podani rezultati raziskave motivov za formalno dopolnilno izobrazevanje srednjesolskih učiteljev. Avtorica skusa v clanku spodbijati ocitke učiteljem, da se večinoma izobrazujejo zaradi napredovanja v nazive in visje placilne razrede. V anketnem vprasalniku so ucitelji ocenjevali pomembnost dvanajstih motivov: vedozeljnost, osebnostna rast, uporabnost znanja, aktivno preiivljanje prostega casa, dober predavatelj, krepitev strokovne avtonomije, zelja po stikih z ljudmi, cas izvajanja izobrazevanja, zanimive ucne oblike in ucne metode, vpliv in ugled v druzbi, napotilo vodstva ter napredovanje v naziv in visji placilni razred. Rezultati kazejo, da v vzorcu izstopajo motivi, kot so uporabnost znanja, vedozeljnost, dober predavatelj ter zanimive ucne oblike in ucne metode.
Kdo se izobražuje za partnerske odnose?
Authors: Rijavec Klobučar Natasa
Published: October 2018

V prispevku avtorica analizira znacilnosti udelezencev izobrazevanja za partnerske odnose, ki obiskujejo Solo za zakon. Podatke interpretira v skladu s sistemsko relacijsko teorijo, ki cloveka ne obravnava posamicno, marveč z vidika odnosov, ki jih dejavno oblikuje z drugimi. Rezultati raziskave kazejo, da so moski bolj zadovoljni s partnerskim odnosom kot zenske. Oboji pricakujejo, da bo izobrazevanje pomagalo izboljsati njihove partnerske odnose, ne pa tudi komunikacije z otroki. Svoje odnose vecinoma dozivljajo kot konfliktne. 0 tem prica tudi dejstvo, da jih najbolj privlacijo teme, ki pojasnjujejo genezo konfliktov in obravnavajo naCine reševanja.
Učitelj odraslih kot v spodbujevalec kritičnega v mišljenja
Authors: Jelenc Krašovec Sabina
Published: October 2018

Prispevek obravnava uciteljevo vlogo in njegov polozaj v ucnem procesu, ki sta odvisna od njegove.filozofije; ta se oblikuje kot posledica uCiteljevega odnosa do razlicnih subjektov ucenja ucitelja, udelezencev, virov, procesa ucenja) in organizacije ucnega procesa (uporabe ucnih metod, sprejemanja odraslih kot udelezencev ucenja ipd.). UCitelj odraslih lahko v skladu stem ravna kot spodbujevalec kriticnega mis(j enja in ustvarjalnosti, ki odrasle »osvobajata« usta(jenih vzorcev ucenja in delovanja, ali paje po drugi strani oseba, ki spodbuja nerejlektivno mis!jenje, prilagajanje uciteljevim zahtevam in vnaprej dolocenim ci(jem. Prispevek obravnava naslednje teme: spreminjajoče vloge ucitelja in poucevanja kot posledice novih spozna11j; stil poucevanja kot pomemben dejavnik spodbujanja neodvisnosti in odlocanja v procesu ucenja odraslih; vpliv ciljev izobrazevanja na oprede(jevanje vloge ucitelja; ucitelja odraslih kot dejavnika spodbujevanja udelezbe odraslih v procesu ucenja in izobrazevanja.
Kognitivne, socialne in druge potrebe ljudi v domski oskrbi
Authors: Šoštarič Anita
Published: October 2018

Studija je posvecena preučevanju kognitivnih, socialnih in drugih potreb starih ljudi v domski oskrbi, s pomočjo katerega je moč graditi izobrazevalne in svetovalne programe pa tudi programe animacije za cetrto življenjsko obdobje. Avtorica se posebej posveti vprasanju prilagajanja na domsko zivljenje. Poudari, da sta proces prilagajanja in preoblikovanja življenjskega smisla po prihodu v dom starejsih učna procesa. Skupnost, posledicno pa tudi starejsi sami, zaznajo predvsem svoje bioloske in le nekatere psiho-socialne potrebe. Spregledajo pa potrebo po kognitivnem razvoju in osebnostni rasti. Avtorica se sprasuje, koliko so na razlicne načine zadovoUene potrebe starejsih Uudi v domski oskrbi in kaj bi bilo moč storiti za izboUsanje.
Ni pomembno, da delaš stvari prav, ampak da delaš prave stvari
Authors: Vadnjal Jaka
Published: October 2018

V zadnjem času je mogoče v medijih opaziti precej intenzivno oglaševanje različnih izobraževalnih programov, ki jih ponujajo uveljavljene ustanove in tudi take, za katere morda prvič slišimo. Priča smo pravi mali poplavi novih srednješolskih in višješolskih programov, v zadnjih letih je bilo ustanovljenih kar nekaj zasebnih in javnih visokih sol, v okviru obeh starih univerz nastajajo nove fakultete, nova univerza na Primorskem je združila pod svojo streho že uveljavljene studijske programe na slovenski obali in severni Primorski ter dodala nekaj novih na dodiplomski in podiplomski ravni.
Izobraževanje menedžerjev
Authors: Ogulin Gabi
Published: October 2018

V prispevku je predstavljen pomen mednarodnega menedžerskega izobraževanja in vloga pluralizacije študentov iz različnih kulturnih okolij. Zaradi razvijajoče se internacionalizacije gospodarstva se povečuje vloga mednarodnega izobraževanja menedžerjev, obenem pa postaja najpomembnejša razsežnost izobraževanja na tujih poslovnih šolah možnost ustvarjanja mreže poznanstev. Ta je v današnjem poslovnem svetu se posebej pomembna za majhne države. Le kombinacija znanja, tehnologije in stimulativnega okolja ter hitre reakcije na tržne spremembe ( dostopnost in hitrost informacij) danes predstavljajo glavni vir konkurenčnosti. Torej mora imeti pošiljanje kandidatov na podiplomski študij v tujino v večini tranzicijskih držav dosti večjo tezo kot izobraževanje takSnih kadrov v na novo ustanovljenih domaCih šolah, ki sicer poskušajo sodelovati s tujimi tovrstnimi ustanovami, vendar to ni primerljivo s poznanstvi in izkušnjami, pridobljenimi v tujini.
Za premagovanje poklicne izgorelosti potrebujemo v izobraževanje - Osebni izobraževalni moduli za preprečevanje in zdravljenje izgorelosti (1. del)
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Izgorelost - in se posebno poklicna izgorelost - prizadene vse vee !judi. Nastane zaradi bremen, s katerimi se spopadamo v zivljenju in/ali na delu. lzgorelost ( angl. burnout) je bolezen tistega, ki se dolgo in vztrajno bori, ki se bori dlje in navadno bolje kakor drugi, za neko idejo, za nek nacin dela in zivljenja, za neke odnose. Je bolezen tistega, ki spozna, da ni v reciprocnih odnosih v delovnem in/ali zasebnem svetu. Ce taksna borba traja dolgo, se lahko prelomi v izgorelost, kar skodi psiholoskemu infizicnemu zdravju osebe, pa tudi njenemu socialnemu in druf.inskemu okolju. V stanju izgorelosti pride do transformacije osebnosti, zamenjave vrednostnega sistema, iskanja novega odnosa do dela, !judi in sveta. To stanje spremljajo custvena in nevroloska kriza, razlicni somatski znaki, celo suicidalne misli. V njej nastanejo bioloske, kemicne, custvene in kognitivne spremembe. Raziskave na tem podrocju so stevilne in zlagoma so raziskovalci uspeli podati uporabljivo in natancno definicijo izgorelosti, pregledati njene pojavne oblike, vzroke in posledice tega stanja z vidika osebe same, njenih delovnih odnosov in v sirsem okolju ter glede na delovno organizacijo. Zbrana spoznanja lahko pripomorejo k oblikovanju izobrazevalnih programov za preprecevanje in zdravljenje izgorelosti. Programov, s katerimi je moe izobraziti izobrazevalce in zaposlene v podjetjih ter tako doseCi primerne psiholoske delovne pogoje, programov za ozavdcanje javnosti in osebnih izobrazevalnih modulov, s katerimi spremljamo izgorele osebe na novi poti.
Upajmo si biti starši. Praktično delovanje dveh sol za starše
Authors: Jereb Andreja
Published: October 2018

V prispevku predstavljam dva primera uspdne prakse sole za starSe. Prvi zasluzi pozornost, ker zajema vse potrebne vsebine za ozavdcanje starsev o kompleksnosti in konfliktnosti odnosov v druzini tako med zakoncema kot tudi med starsi in mladostniki. Program je pripravljen sistematicno, sreeanja so strukturirana in privlacna za starSe mladostnikov, ki marsikatero tezavo iz doma prepoznajo v stevilnih primerih iger vlog. Drugi, spanski primer, zasluzi pozornost predvsem zaradi aktivne vloge starsev pri pripravi na sreeanje, z leti vedno aktivnejSe vloge na srecanjih in v pogovorih v druZini, zaradi cesar je precej zahteven tako za voditelja kot za starSe, a sodee po izjavah starsev iskana in uspdna metoda dela s starsi.
"Insights" pristop k v učnim stilom
Authors: Zorko-Mencin Darja
Published: October 2018

Avtorica v članku predstavi pristop Insights analize pri proučevanju učnih tipov posameznikov. Osebna učinkovitost pri pridobivanju je vedno pomembnejša, saj se vsak dan srečujemo z množico informacij in podatkov, ki jih je potrebno sprejeti in uporabiti. Avtorica je prepričana, da bi izvajalci izobraževanja s premišljenim pristopom pri oblikovanju programov lahko bistveno prispevali k uspdnejSemu in hitrejšemu obvladovanju znanja.
Metodologija pedagoškega raziskovanja novodobnih religij. Med resnico in racionalnostjo v raziskovanju novodobnih religij
Authors: Pavletič Andrej
Published: October 2018

Avtor v prvem delu prispevka obravnava problematiko resnice in racionalnosti, katere dolocitev je pogoj za vstop v raziskovanje novodobnih religij. Alternativna racionalnost, kot je v prispevku opredeljena, ni nikoli le teorija, ampak je vedno tudi oblika zivljenja. V drugem delu prispevka avtor opredeli tri metodoloske korake pedagoskega raziskovanja novodobnih religij in zakljuCi s ciljema, ki ju v raziskavah zasledujemo. Prvi cilj raziskovanja posameznega novodobnega religijskega pedagoskega sistema je pojasnjevanje motivov in mehanizmov, ki ustvarijo interes za novo obliko zivljenja. Drugi cilj raziskovanja posameznega novodobnega religijskega pedagoskega sistema pa je pojasnjevanje spreobrnitve.
Podjetniško v izobraževanje. Za večji zamah podjetniškega gibanja potrebujemo več izobraževanja
Authors: Vidic Franci
Published: October 2018

Avtor se v prispevku analiticno loteva stanja podjetnistva na Slovenskem in podjetniskega izobrazevanja. Ugotavlja, da med podjetniki prevladL~jejo taki, ki imajo vec kat srednjesolsko izobrazbo, takoj za njimi pa so tisti s srednjesolsko izobrazbo. Tisti, ki se izobrazujejo, to pocnejo zaradi pridobitve novega znanja, izboljsanja poslovanja, oziroma zelijo postati uspesni podjetniki. Se vedno pa jih je več kot polovica prepricanih, dane potrebujejo novega znanja. Avtor je na temelju raziskovalnih podatkov prisel do sklepa, da je podjetnike potrebno sistemsko motivirati za vsezivljenjsko izobrazevanje in dati podjetniskemu gibanju nov zagon.
Evalvacija didaktične izvedbe predmeta Poslovodenje
Authors: Ivanuša Bezjak Mirjana
Published: October 2018

Izvajanje izobraževalnega procesa je v veliki meri odvisno od njegove vsebinske, strokovne in didaktične izvedbe. Usklajena kombinacija omenjenih treh dejavnikov je pogoj tako za kakovostno izvedbo pedagoškega procesa kot tudi za uspešno opravljen izpit. Seveda pa si vsak predavatelj želi, da bi znanja, spoznanja in nove poglede študentje tudi po opravljenem izpitu koristno uporabljali pri svojem poklicnem delu. V razpravi je predstavljena evalvacija didaktične izvedbe predmeta Poslovodenje v programu Komercialist višje strokovne šole. Prikazani so rezultati anket in njihova analiza. Omenjeni podatki so povratna informacija, ki bo predavateljici služila za izboljšanje izvedbe predmeta Poslovodenje v naslednjem študijskem letu. Bralec razprave pa bo lahko dobil nove ideje za posodobitev svojih didaktičnih metod poučevanja
Karierna sidra in načrtovanje izobraževanja (II. del)
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

V drugem delu prispevka, ki se navezuje na prispevek iz prve številke letnika 2006 revije Andragoška spoznanja, bomo predstavili raziskavo o kariernih sidrih iz leta 2004, ki jo homo primerjali z raziskavo iz leta 2000, in skušali odgovoriti na vprašanje, ali se karierna sidra pri posameznikih spreminjajo ali ne, ali predstavljajo relativno trajno notranjo strukturo posameznika ali ne in kdaj se, če so relativno trajna, dokončno izoblikujejo. Ali lahko sprememhe kariernih sider povezemo z različnimi poklici? V prispevku homo skušali izluščiti podobnosti in razlike pri načrtovanju izobraževanja pri posameznikih z istimi oz. različnimi kariernimi sidri in ugotavljali vserazsežnost vplivanja kariernih sider na načrtovanje formalnega in neformalnega izobraževanja, motive za izobraževanje in celo na pripravljenost za prostovoljno delo.
Odnosi med odraslimi brati in sestrami kot polje naključnega in priložnostnega učenja
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Avtorica v prispevku prikazuje učenje v zasebnih odnosih med odraslimi brati in sestrami. Predstavi koncept družine kot mikro kulture, iz katerega izhaja pri pojasnjevanju naključnega in priložnostnega učenja. Za raziskovanje je avtorica uporabila biografsko metoda. S pomočjo tematskih življenjskih zgodb, ki jih je spoznavala s pomočjo tematskih biografskih intervjujev, ugotavlja, ob katerih dogodkih se odrasli učijo v odnosu med brati in sestrami.
Samoevalvacija kakovosti izobraževanja odraslih – 1. del
Authors: Možina Tanja , Klemenčič Sonja
Published: October 2018

Članek je prvi v vrsti prispevkov o vprašanjih kakovosti izobraževanja odraslih in modelu POKI (Ponudimo odraslim kakovostno izobraÏevanje), ki ga je  razvil  Andragoški  center Slovenije in se v praksi uporablja od leta 2001. Model kot temeljno metodo za presojanje kakovosti opredeljuje samoevalvacijo, izhaja pa iz načel celostnega obvladovanja kakovosti (Total quality management – TQM). V omrežju tistih, ki izobražujejo odrasle, se je model precej uveljavil. Petletno obdobje uporabe modela je čas, da se opravi temeljitejši razmislek o modelu in njegovih učinkih. V prvem prispevku so tako predstavljena izhodišča, ki so usmerjala nastanek modela POKI, njegove temeljne konceptualne značilnosti in proces uporabe modela v izobraževalni organizaciji.
Nasilje vsakdanjega življenja
Authors: Pšeničny Andreja , Jurančič Šribar Luna
Published: October 2018

Vsako družbeno obdobje povzroča psihosomatska obolenja, ki so posledica sinergije med družbenimi razmerami in posameznikovimi lastnostmi. Zdi se, da je izgorevanje in izgorelost bolezen, ki tako v svojih vzrokih kot tudi v svojih simptomih odslikava duh časa, v katerem živimo. Najbolj želene, podpirane in družbeno sprejete osebnostne lastnosti so lahko hkrati tudi posameznikov »program za samouničenje«. Obdobje »tekoče moderne«, kot današnje obdobje imenuje Zygmunt Bauman (2002), nas vse bolj prepušča nam samim. Družbene norme in vrednote seveda niso izginile, vendar se vse bolj spreminjajo, saj si moramo sami razviti svoj vrednostni sistem oziroma zgraditi hierarhijo lastnih vrednot. To se dogaja tudi na področju dela, področju, ki nam je dolga leta nudilo občutek varnosti in pomagalo ustvarjati jasno identiteto. Za današnje obdobje so značilni nestanovitna zaposlitev, individualizacija, spremembe vrednot, nezmožnost posameznikovega vplivanja in nadzora nad širšimi družbenimi spremembami, kar se pri posameznikih odraža v nasilju lastne prisile. Najvidnejša oblika nasilja so manipulacije, s katerimi lahko obvladujemo druge tako, da jih ustrahujemo.
Znanje kot strateški element konkurenčne prednosti - primer Krke
Authors: Dular Boris
Published: October 2018

Poslovna uspešnost je najtesneje poveza z znanjem. Krka, tovarna zdravil, d.d., Novo mesto, je od začetka delovanja svojo razvojno in raziskovalno ter tržno uspešnost povezala z znanjem kot strateško usmeritvijo in konkurenčno prednostjo. V sodelovanju z znanstvenimi in raziskovalnimi ustanovami je z načrtnim izobraževanjem in usposabljanjem zagotovila kritično maso znanja, ki ji zagotavlja poslovno uspešnost na globalnem trgu.
Kaj za posameznika pomeni pismenost?
Authors: Ileršič Ana
Published: October 2018

Pismenost je v zadnjem času pogosto obravnavana tema. O Mednarodni raziskavi pismenosti odraslih (International Adult Literacy Survey – IALS, 2000) so različni strokovnjaki že večkrat pisali, zato se tokrat izsledkov raziskave le dotikamo. Razumevanju pismenosti, vplivom, ki jih ima pomanjkljiva pismenost na vsakdanje življenje, položaju manj pismenega posameznika in načrtom za spremembe je potrebno nameniti več pozornosti. V članku želimo poudariti, da do izboljševanja ravni pismenosti Slovencev ne bomo prišli preko iskanja krivde ter označevanja in izpostavljanja manj pismenih posameznikov. Pristope k iskanju možnosti za izboljšanje situacije moramo iskati v medresorskem sodelovanju, razvoju novih oblik za zviševanje ravni pismenosti, usposabljanju in izmenjavi izkušenj strokovnih delavcev, ki se pri svojem delu srečujejo z manj pismenimi odraslimi itn. Hkrati mora vzpostavljanje sistema, ki bi zagotavljal boljšo pismenost prebivalcev Slovenije, temeljiti na ustvarjanju enakih možnosti, spoštovanju raznolikosti, načelu vzajemnega učenja in priznavanju znanja, ki ga nedvomno vsak posameznik ima.
Neformalno izobraževanje v družinah na Jesenicah
Authors: Vovk Manca
Published: October 2018

Svet Evropske unije in parlament v Bruslju sta novembra 2006 sprejela Resolucijo o vseživljenjskem izobraževanju do leta 2013. Na Resolucijo, ki poudarja pomen vseživljenjskega izobraževanja v družbi naglih sprememb, bomo morali biti pozorni tudi v naši družbi pri uvajanju vseživljenjskega izobraževanja na individualni in institucionalni ravni ter na vseh področjih javnega in zasebnega življenja. Zaradi hitrega razvoja in velikih sprememb se moramo učiti mnogo hitreje, po načrtovani poti in naravnano k jasnim ciljem. Izobraževalni proces se seli iz formalnih institucij v človekov intimni svet in se odziva na najzasebnejše vzgibe, prav zaradi tega pa na pomenu dobiva neformalno izobraževanje, ki ubira bolj spontane poti, vraščene v življenje, potrebe in druge spremembe.
Na krilih v e-izobraževanja
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Informacijska družba je družba znanja. Prost dostop do znanja za vse ljudi je ključnega pomena. Znanje je last človeštva in si ga nihče ne more lastiti. Vedno očitneje postaja, kako je danes najpomembneje, da lahko človek znanje dokaže. Po kakšni poti je do znanja prišel, se ne preverja več: prek interneta, cederoma, knjig, bivanja v tujini ali šoli. Priznana je vsaka pot do znanja, če ima dobre rezultate. V nekaterih okoliščinah je potrebno neformalno znanje tudi uradno potrditi. Ravnokar poteka v Ljubljani konferenca, kako bodo šole organizirale posebno službo za pridobivanje potrdil o neformalnih znanjih. Spomladi je bila evropska konferenca na Ekonomski fakulteti v Ljubljani. Predstavniki raznih univerz iz Evropskih držav so poročali o oddelkih za ugotavljanje neformalno pridobljenih znanj in podeljevanju diplom in magisterijev prijavljenim kandidatom. Neformalna pot izobraževanja, kot je e-izobraževanje, šele daje podlago za vseživljenjsko izobraževanje. To ni vseživljenjsko šolanje, saj je pouk le ena od možnih oblik izobraževanja.
Vedoželjnost pri otrocih, starših, vzgojiteljicah in učiteljicah
Authors: Jug Anita
Published: October 2018

V prispevku predpostavljamo, da je vedoželjnost usmerjevalna sila človekovega (samo)razvoja, ki v njem razvija tiste osebnostne lastnosti, sposobnosti, vrednote, stališča, interese ipd., ki poleg vplivov ožjega in širšega socialnega okolja odločujoče vplivajo na posameznikovo izobraževalno aktivnost in njegov vseživljenjski osebnostni razvoj. V drugem delu prispevka prikazujemo rezultate raziskave, v kateri smo na osnovi kvalitativne analize odgovorov poskušali ugotoviti, kako vzgojiteljice v vrtcih in učiteljice, ki poučujejo v prvi triadi (9-letne) osnovne šole, pojmujejo vedoželjnost in ali se pojmovanja vedoželjnosti vzgojiteljic razlikujejo od pojmovanja vedoželjnosti razrednih učiteljic.
Razvoj in pomen ljudskih visokih šol na Slovenskem v letih 1918 -1941
Authors: Govekar Okoliš Monika
Published: October 2018

V obdobju med obema vojnama, v letih 1918-1941, so se prvič oblikovale na Slovenskem tako imenovane »ljudske visoke šole«. Prikazali bomo vzroke za nastanek teh institucij, prizadevanja posameznikov in takratne teoretične poglede na ljudsko visoko šolo ter njihov razvoj. Opisali in analizirali bomo prve ljudske visoke šole na Slovenskem in njihov pomen za razvoj nadaljnjega izobraževanja odraslih.
Nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje v Sloveniji z mednarodno primerjavo
Authors: Čelebič Tanja
Published: October 2018

Avtorica v prispevku na osnovi rezultatov mednarodne ankete o nadaljnjem poklicnem izobraževanju in usposabljanju zaposlenih (CVTS) v podjetjih prikazuje stanje in trende na področju nadaljnjega poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Sloveniji z mednarodno primerjavo z državami EU v obdobju od 1999 do 2005. Analiza je pokazala, da je vključenost v nadaljnje poklicno izobraževanje v Sloveniji v primerjavi z drugimi evropskimi državami razmeroma visoka in se je v primerjavi z letom 1999 precej povečala. Vendar pa se pri tej vključenosti pojavljajo razlike glede na spol in starost; vključenost žensk je višja kot vključenost moških in s starostjo hitro upada. Poleg tega se kažejo precejšnje razlike v vključenosti v CVTS glede na število zaposlenih v podjetju; v podjetjih z 250 ali več zaposlenimi je precej višja kot v podjetjih z 10 do 49 zaposlenimi. Višji od evropskega povprečja so tudi deleži podjetij, ki zagotavljajo nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje, trajanje vključenosti v to izobraževanje ter usposabljanje in njegovi stroški. Za podjetje je koristna informacija o uspešnosti preteklega izobraževanja in osnova za nadaljnje načrtovanje izobraževanja je tudi merjenje učinkov izobraževanja. Kljub koristim, ki jih prinaša merjenje teh učinkov, pa je v Sloveniji delež podjetij, ki ugotavljajo te učinke, med najnižjimi med evropskimi državami.
Celostni svetovalni pristop za odrasle v izobraževanju
Authors: Košir Katja
Published: October 2018

Ponovna vključitev v študijski proces zahteva od odraslih, ki so vključeni v izredni študij,  spretno usklajevanje študijskih obveznosti z delovnimi in družinskimi obveznostmi. Raziskovalci ugotavljajo, da je ključni dejavnik uspešnega prilagajanja na novo vlogo študenta prevzemanje odgovornosti za integriranje študija v svoje socialno okolje. Pri tem pa odrasli v procesu izobraževanja pogosto potrebujejo pomoč v obliki svetovanja. V prispevku je predstavljen model celostnega svetovanja, ki ga izvajamo na Visoki poslovni šoli Doba Maribor in vključuje  svetovanje za učinkovit študij, psihološko, karierno in finančno svetovanje. Ponujene svetovalne aktivnosti študentom omogočajo podporo pri spoprijemanju na ključnih življenjskih področjih, s čimer želimo  prispevati  k njihovemu zadovoljstvu in študijski uspešnosti.
Motivacijski profili odraslih v formalnem izobraževanju
Authors: Radovan Marko
Published: October 2018

V članku je predstavljen mednarodni projekt »Udeležba odraslih v sistemu formalnega izobraževanja«, ki se ukvarja s proučevanjem značilnosti sistemov formalnega izobraževanja in vplivom na stališča, motive in motivacijo za izobraževanje. Poleg teoretičnih izhodišč projekta so predstavljeni tudi motivi, ki so botrovali vključitvi osebe v izobraževalni program.
Samovzgoja odraslih za osebno rast
Authors: Premrl Vida , Flajs Tomaž
Published: October 2018

Zmožnost dejavnega in samostojnega obliko­vanja življenja postaja v današnjem svetu čedalje pomembnejša vrednota. Znanje, ki ga pridobimo v sistemu formalnega izobraževanja, ima vred­nost le, če ga znamo tudi uporabiti. Za pravilno uporabo znanja in izkušenj pa je pomembno tudi spoznavanje sebe. Z duhovnim jedrom človeka so se v preteklosti ukvarjale predvsem različne reli­gije. Dozorel pa je čas, ko bi s tem področjem mo­rale začeti ukvarjati tudi medicina, psihologija in pedagogika. Pri osebni rasti človek razvija zavest o sebi. Zmožnost odločanja je povezana z osebnostno zrelostjo in ni stvar izobrazbe in količine znanja. Temelj izobraževalnega programa Gama - šola stabilnega življenja je globinska meditacija, ki omogoča navezovanje globokega stika z duhov­nim jedrom.
Usposabljanje za načrtovanje kariere
Authors: Kovač Aleksandra
Published: October 2018

Potrebe po izobraževanju na različnih področ­jih živl jenja, ki omogočajo posamezniku osebno-kratko je predstavljen projekt Izdelava in zagon modela permanentnega izobraževanja na podro­čju informacijskih tehnologij, ki je v letu 1995 po­ tekal na Inštitutu Jožefa Stefana. Rezultati projek­ta so privedli do odločitve, da na inštitutu v sode­lovanju s predavatelji domačih in tujih univerz in­tenzivneje nadaljujemo z omenjeno dejavnostjo in ustanovimo središče za prenos znanja na področju informacijskih tehnologij.
Kakovost usposabljanja samozaposlovalcev
Authors: Maher Neva
Published: October 2018

Aktualno je vprašanje, kako glede na visoka sredstva, dana za izobraževanje nezaposlenih, po­ večati njihovo učinkovitost. Z razmahom podjetništva se je intenziviralo izobraževanje in usposabljanje po kakovosti in količini: kakovost pa ni samo višja raven strokov­ nega znanja. Cilj je jasen: posredovati samozapo­slovalcem nujno potrebno funkcionalno znanje v primerni didaktični obliki, še zlasti pa upošteva­joč njihov položaj. Poleg upoštevanja zakonitosti andragoškega procesa, vključno s posebnimi zahtevami tehnolo­gije, pripada v tem procesu posebej pomembna vloga predavatelju. Kdo je posredovalec potreb­nih znanj samozaposlovalcem? Kdo jim razlaga ekonomske zakonitosti okolja in jih oborožuje s potrebnim znanjem v času, ko je njihova motivi­ ranost kritična? Je to predavatelj, učitelj, mentor, svetovalec, vaditelj ali animator? Pomembno je, da predavatelj ve za posebnosti odraslih brezposelnih v izobraževanju in tudi ve, kako primerno ravnati. Teoretično znanje in prakso mora povezati še z osebnostnim in s čustvenim razvojem udeležencev, saj bo le tako lahko celostno vplival na spreminjanje ravnanja in stališč. Tako bo v ospredju kakovost znanja, in ne količina. Tako razmišljujoči in delujoči mentor pa ne sme ostati osamljen v svojih prizadevanjih. Ker zahteva poučevanje odrasle skupine vsestransko odgovorno ravnanje predavateljev, bi jih bilo dobro seznaniti s potrebnimi metodami in tehnikami, kako spoznavati udeležence izobraževanja (glede na njihove osebne lastnosti, na njihov kognitivni stil ipd.), kako upoštevati njihovo prejšnje znanje in izkušnje ter kako vrednotiti in nadgrajevati nji­hovo novo znanje. Treba je doseči, da bodo posta­li stiki med slušatelji in predavatelji bolj enako­ pravni, spodbujati zaupanje in sodelovanje.
Vseživljenjsko učenje v knjižnici
Authors: Pevec Tomaž
Published: October 2018

Splošne izobraževalne knjižnice imajo v izobraževanju odraslih velik pomen, če se pravočasno odzivajo na izobraževalne potrebe. Knjižnica naj se iz ustanove, kjer si posameznik zgolj izposodi knjigo, spremeni v informacijsko središče, kjer lahko posameznik zadosti potrebi po vseživljenjskem učenju. Knjižnice bi morale s svojo dejavnostjo in ponudbo bolj posegati v neformalno izobraževanje.
Izkustveno učenje in lokalni razvoj
Authors: Mijoč Nena
Published: October 2018

Preučevanje učenja v življenjskem in delovnem okolju, kjer v zadnjem obdobju potekajo tako hitre spremembe, je izjemno pomembno vprašanje. Za vse spremembe se ne moremo pripraviti v šolah, na tečajih ali seminarjih, saj hitre zunanje spremembe pogosto niso več predvidljive. Učimo se torej izkustveno. Teoretiki izkustvenega učenja so pri opredelitvi termina zelo neenotni. V tem prispevku opredeljujemo izkustveno učenje kot proces učenja, ki večinoma poteka zunaj načrtnega izobraževalnega procesa, v dejavnem razmerju do okolja in soljudi. Pri tako opredeljenem izkustvenem učenju so torej izvirne, neposredne življenjske izkušnje temelj za spreminjanje, oblikovanje novih spoznanj in načrtovanje prihodnjega delovanja, pa tudi za reinterpretacijo preteklih izkušenj. Najprej se ustavimo ob temeljnih dejavnikih uspešnega izkustvenega učenja, kot so posameznikove osebnostne značilnosti, priložnosti za učenje, učna klima in pozitivne spodbude. Pri tem ugotavljamo, da lahko lokalna skupnost oži ali pa širi možnosti in priložnosti za izkustveno učenje. Velja pa tudi nasprotno, kolikor bolj je razvito izkustveno učenje v določenem okolju, tem močneje lahko vpliva na družbeni in kulturni razvoj v skupnosti. V zvezi s tem je pomembno, da se za­ vedamo, da lahko z načrtnim izobraževanjem za lokalno skupnost in s spodbujanjem socio-kulturne animacije spodbudimo razvojne možnosti konkretne lokalne skupnosti.
Kakšno znanje potrebuje sodobni človek
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Pridobivanje znanja se je v industrijskem času povezovalo z dejanskimi razmerami. Šolanje in poklic sta pripravila človeka navadno za vse življenje, takrat ko še družba ni bila izpostavljena tolikšnim spremembam, kot je danes. Za obdobje, v katerem živimo, je značilno, da se način življenja in preživetja radikalno spreminjata. Spremembe, ekonomske, politične, kulturne, so nenadne in velike. Zato je težko vnaprej predvidevati, kakšno znanje bo človek potreboval. Natančneje lahko ugotavljamo potrebe po znanju šele v konkretnih položajih. Znanje postaja zelo fluidno. Pojavlja se mnogo novega znanja, veliko naučenega pa zastareva. Ključ za ustrezno izobraževanje ni v našteva­nju znanj, ki jih danes človek potrebuje, temveč v spremenjenem načinu izobraževanja in v drugač­nih osnovnih vzgojnih vzorcih. Strokovnjaki piše­ jo o novih paradigmah vzgoje, iščejo temeljne vzorce, po katerih bi opredelili vzgojo, primerno sodobnemu stanju družbeno-ekonomskih razme­rij. Vzgoja in izobraževanje, ki sta bili značilni za industrijsko civilizacijo, ne zadoščata več za civi­lizacijo elektronske proizvodnje in informacijske družbe, ker so zanjo značilna nova razmerja in procesi.Nove paradigme obsegajo zlasti neformalno izobraževanje, zasebnost izobraževanja, nevidne­ga učitelja in nevidne (virtualne) poti izobraževa­nja, dostop do znanja, ki ga naj ima vsak človek (znanje in izobraževanje nista več lastnina in nista izpostavljena politični moči), razvoj osebnostnih lastnosti kot trajnih učinkov vzgoje, permanen­tnost izobraževanja ali vseživljenjsko izobraževa­nje. V teh razmerjih pa se sproti porajajo in zado­voljujejo potrebe po posamičnih znanjih, takrat, ko jih, in tam, kjer jih nekdo potrebuje. Upada po­men institucij, nadomeščajo jih sproti nastale ose­bne povezave ali mreže. Med pomembnimi para­digmami je tudi globalizacija izobraževanja, v nasprotju s še vedno veljavnimi nacionalnimi izo­braževalnimi sistemi. Sodobni človek potrebuje nova razmerja v vzgoji in izobraževanju, zlasti večjo svobodo in možnost za osebni razvoj, profiliranje in identifi­kacijo. Pri izobraževanju postaja čedalje bolj odvisen od sebe, od tega, koliko znanja in kako ga bo lahko zajel, in ne več od tega, koliko mu ga bo­ do drugi privoščili. Izobraževanje in vzgoja sta te­sno povezana z ekonomskim in s socialnim razvo­jem. Ker je svetovni trg prevladal nad nacionalni­mi trgi, se tudi izobraževalni pojavi in procesi če­ dalje bolj oblikujejo na svetovni ravni.
Program lokalnega razvoja na Irskem
Authors: Carey Liam
Published: October 2018

Program lokalnega razvoja želi ljudem omogočiti, da aktivno sodelujejo pri oblikovanju druž­be, katere del so. Prvotno se je program osredotočal predvsem na skupnosti s slabšimi možnostmi. Ugotovili so namreč, da imajo nekatere skupine in posamezniki večje možnosti celostnega udejstvovanja v družbi kot drugi. Družbena izključenost pa ima več razsežnosti: kaže se kot pomanjkanje denarja, izolacija, nemoč, diskriminacija, otežkočen dostop do javnih služb,· kot so zdravstvo, izobraževanje, pravna pomoč, kultura itd. Program lokalnega razvoja temelji predvsem na izobraževanju, ki je v tesni povezavi s konceptom razvoja skupnosti same, kar pomeni, da priznava in zadovoljuje učne potrebe udeležencev, ki so člani določene skupnosti. Rezultati takšnih programov se kažejo predvsem v političnem razvoju skupnosti, v razvoju zmogljivosti in ustvarjalnosti in v krepitvi struktur, ki so pomembne za dolgoro­ čno delovanje skupnosti.
Mednarodna poletna šola managementa za mlade diplomante
Authors: Cerar Marjana
Published: October 2018

Center Brdo je letos že tretjič organiziral mednarodno poletno šolo managementa za mlade in obetavne ljudi iz Slovenije in tujine. Ta je potekala od l. do 12. julija 1996 na Brdu pri Kranju. Poletna šola managementa je namenjena absolventom in mladim diplomantom na slovenskih ali tujih univerzah, ki so na začetku svoje poklicne poti in želijo svoje strokovno znanje razširiti še z managerskim znanjem. Cilj šole je dati mladim prvo, vendar odločilno, informacijo o poglavitnih funkcionalnih področjih v managementu in spretnostih za uspešno vodenje.
Kdo se boji disleksije?
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Avtorica v tem prispevku obravnava vprašanje posebnih učnih težav ali disleksije. Ker se sama prišteva med disleksike, najprej predstavi svojo zgodbo in poudari vprašanje pomankljive vizual­ne zaznave, povezovanja in izražanja misli. V nadaljevanju podaja in obravnava nekatere izmed mnogih opredelitev disleksije. Za tem obravnava zgodnje prepoznavanje ter ocenjevanje disleksije in predlaga nekaj načinov poučevanja, s katerimi lahko pomagamo disleksičnim osebam. Prispevek sklene z opozorilom o potrebnosti izobraževalnega zakona o disleksiji.
Jezikovna kultura in jezikovni kotiček
Authors: Korošec Tomo
Published: October 2018

Stara domislica o tem, da smo Slovenci narod jezikoslovcev, je bosa in gre pod isto streho s tisto o Slovencih kot dunajskih hlevarjih, le da smo si prvo omislili sami. Pravzaprav tudi jezikovni prepirljivci nismo ne večji ne manjši od drugih narodov. Prepirali pa smo se na Slovenskem, če smo se že, noter v 19. stoletja in do današnjih dni, predvsem o jezikovnih zadevah, ki jih v sodobnosti spravljamo pod oznako jezikovnokulturna dejavnost. Pota jezikovne kulture na Slovenskem so čudna in zavita. Za študij zgodovine slovenskega knjižnega jezika jih treba poznati in razumeti, za nadaljnje jezikovnokulturno delovanje pa je koristno vedeti, kako so šla, če drugega ne, zato da ne bi ponavljali očitnih napak. Z delom, ki ga tukaj predstavljamo, bo to občutno lažje.
ABC izobraževanja odraslih
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Odlika učbenika ABC izobraževanja odraslih je, da v njem najdemo natančno to, kar ponuja naslov. Knjiga je izšla pri Andragoškem centru Slovenije in pomeni eno izmed manj številnih del domačih avtorjev, ki se ukvarjajo s pisanjem učbenikov za izobraževanje odraslih. Avtorica Sabina Jelenc nam namreč na približno stotih straneh predstavi poglavitne elemente izobraževanja odraslih. Kratko in jasno opiše koncept vseživljenjskega izobraževanja ter hkrati opredeli in pojasni tudi temeljne strokovne pojme, ki jih najpogosteje srečujemo v literaturi o izobraževanju odraslih.
Problem prevzemanja besedišča pod vplivom globalizacije
Authors: Drobnič Mihaela , Grilj Maruša
Published: October 2018

V današnjem času zaradi globalizacije občutimo velik pritisk besed, ki prihajajo v slovenščino iz tujih jezikov, predvsem iz angleščine. Že prej si je morala slovenščina ustvariti svoj prostor med jeziki z veliko več govorci. Danes se ob hitrem razvoju tehnologije in nastajanju novih ved pojavljajo novi globalni izrazi, za katere težko najdemo domače ustreznice, preden se uveljavijo tuje besede. Mnogi odrasli ne dohajajo hitrega širjenja informacij in ne razumejo najbolje novega besedišča, ki se uveljavlja na spletnih straneh in družbenih omrežjih. Razumejo kontekst, v katerem se izraz pojavi, vendar ne poznajo njegovega natančnega pomena. V skrbi za svoj jezik bi se morali kljub močnim pritiskom globalizacije več izražati s slovenskimi izrazi, ki so Slovencem še vedno najbolj razumljivi.
Gradimo mostove v izobraževanju odraslih
Authors: Srebotnik Ida
Published: October 2018

Pred razpadom Jugoslavije in tragično vojno smo uspešno sodelovali pedagogi in andragogi iz vse nekdanje skupne države, na srečanjih izmenjavali znanja in izkušnje, razpravljali o novostih, se drug od drugega učili. Andragoško društvo Slovenije je bilo takrat povezovalni člen, podobna društva in zveze so namreč v tistem času delovali v vseh nekdanjih republikah. Zelo dobre stike so imeli tudi fakultete in inštituti ter raziskovalne ustanove za pedagogiko in andragogiko. V Andragoškem društvu Slovenije se je tako pred štirimi leti porodila ideja, da pripravimo srečanje, kjer bi se zbrali tisti, ki se v državah naslednicah nekdanjih republik Jugoslavije ukvarjamo z izobraževanjem odraslih. Skeptiki so dvomili, da nam bo uspelo, nekateri so omenjali celo, da gre za »jugonostalgijo«. Kljub pomislekom smo v sodelovanju z Andragoškim centrom Slovenije ter nekaterimi sorodnimi zvezami in društvi decembra 2015 organizirali prvo konferenco v Ljubljani.
Käpplinger idr. - Cultures of program planning in adult education. Concepts, Research Results and Archives
Authors: Makovec Danijela
Published: October 2018

Načrtovanje in oblikovanje izobraževalnih programov za odrasle je ena od jedrnih dejavnosti andragoga. Dobro pripravljeni izobraževalni programi so rezultat mnogih profesionalnih kompetenc, ki se mrežno povezujejo in interaktivno uresničujejo. Kljub temu pa imamo razmeroma malo raziskav s področja načrtovanja izobraževalnih programov za odrasle, zato je delo Cultures of Program Planning in Adult Education zelo dobrodošlo tako za razvoj teorije kot za premislek obstoječe prakse. Izšlo je v zbirki Studies in pedagogy, andragogy and gerontagogy lansko leto.
Opinions of adult learning institution managers on the impact of Erasmus+ on adult education: The case of Slovenia
Authors: Klemenčič Eva
Published: October 2018

The article focuses on the “impact” of the Erasmus+ program in Slovenia in the field of adult education. The “impacts” were studied at the institutional and systemic levels. The article is based on the assumption that the Erasmus+ program represents an example of the Europeanization of the education system (adult education), especially a (reversible) impact on educational institutions, public policies and common (European) values. We focus on the results of a survey questionnaire which encompassed 87 respondents (mostly managers of adult education institutions). The results (which represent opinions) on the effects of the Erasmus+ program on adult education in Slovenia have shown that these effects are clearly visible and are predominantly positive (e.g. in terms of professional development, organizational climate, quality, “European added value”). On the other hand, the majority of respondents were undecided on the compliance of the needs of adult education institutions with the national guidelines for adult education.
Središča za samostojno učenje (SSU): aktualni izzivi, priporočila in vizija razvoja
Authors: Jug Došler Anita , Zagmajster Margerita
Published: October 2018

Mreža središč za samostojno učenje (SSU) je ena od starejših infrastrukturnih dejavnosti, razvitih na Andragoškem centru Slovenije (ACS). Z razvojem organiziranega samostojnega učenja se je ACS začel ukvarjati leta 1993 v želji po vzpostaviti in širjenju kulture organiziranega samostojnega učenja v Sloveniji. V letu 2017 je v mreži SSU delovalo 36 splošnoizobraževalnih središč in dve podružnici, kjer so udeleženci SSU lahko samostojno in brezplačno pridobivali in utrjevali znanje ob podpori strokovnih delavcev SSU. Podatki kažejo, da se število udeležencev SSU z leti povečuje. V času od 2014 do danes so nastale mnoge nove pobude ter bili sprejeti številni strateški dokumenti tako na nacionalni kot tudi evropski in svetovni ravni, ki prav tako podpirajo delovanje SSU. V prispevku prikazujemo rezultate raziskovalno-aplikativnega projekta, v okviru katerega smo izsledili, da se v Sloveniji pojavlja potreba po razvoju, dopolnjevanju in nadgradnji delovanja SSU, na področjih, ki jih v prispevku predstavljamo v obliki razvitih priporočil za nadaljnji razvoj SSU.