A COVID–19-fertőzés és a védőoltások hatásosságának vizsgálata egészségügyi dolgozókon
Authors: Rojkovich Bernadette , Németh Dóra , Dinya Elek , Nagy Erzsébet , Török Eszter , Lázár Imre , Perduk András , Géher Pál , Nagy György 
Published: February 2023

Bevezetés: A COVID–19-pandémiát okozó SARS-CoV-2 koronavírusnak
folyamatosan újabb variánsai jelennek meg, 2021. november óta a legtöbb
fertőzést az omikron koronavírus-variáns okozta. Célkitűzés: A
prospektív megfigyeléses kohorszvizsgálat célja a COVID–19-fertőzésre nagyobb
rizikóval bíró, egészségügyben dolgozók körében két Pfizer–BioNTech-vakcina és
az ezt követően önkéntesen felvett emlékeztető vakcina utáni COVID–19-fertőzések
előfordulásának, a vakcina hatásosságának, biztonságosságának és
immunogenitásának vizsgálata volt. Módszer: A Betegápoló
Irgalmasrend Budai Irgalmasrendi Kórháza egészségügyi és egészségügyben dolgozó
munkatársainak két Pfizer–BioNTech (BNT162b2)-oltását 2021. január 7. és március
8. között kezdték meg. A harmadik, emlékeztető védőoltás típusának választása és
időpontjának meghatározása önkéntes volt. 2021. január 7. és 2022. június 29.
között követtük nyomon a dolgozókat. Felmértük a COVID–19-fertőzés
előfordulását, az oltási reakció súlyosságát, a fertőzésre hajlamosító
tényezőket és az oltások után a ’spike’ (S)-protein és a nukleokapszid
(N)-protein elleni ellenanyag szintjének változási kinetikáját.
Eredmények: 294 dolgozó – 96 orvos, 127 nővér és 71,
egészségügyben dolgozó – adatait elemeztük, akiknek legalább három
ellenanyagszint-mérésük történt a megfigyelési idő alatt. A harmadik,
emlékeztető oltást 280 dolgozó kapta meg, a vakcinák megoszlása a következő
volt: Pfizer–BioNTech (BNT162b2) (n = 210), Moderna COVID–19 (mRNA-1273) (n =
37), Sinopharm COVID–19 (n = 21), Janssen COVID–19 (n = 10) és AstraZeneca
(ChAdOx1 nCoV-19) (n = 2). A megfigyelési időszakban 121 esetben történt
fertőzés (41%). A COVID–19-fertőzések lefolyása többségében enyhe volt (97%),
egy hét alatt gyógyult. A vizsgált időszakban 2 dolgozó halt meg: egy 56 éves nő
két oltás után, COVID–19-fertőzéssel összefüggésbe nem hozható okból, és egy 58
éves férfi, aki a harmadik Pfizer-védőoltás után 6 hónappal zajló
COVID–19-fertőzés után elhunyt. A fertőzés előfordulását nem befolyásolta az
életkor, a nem, a kísérő betegségek, a dohányzás, a munkakör és a BMI. Az
S-ellenanyag szintjének medián értéke az alapimmunizálás második oltása után 1
hónapig emelkedett (medián: 1173,0 U/ml), a 8. hónapig lassú csökkenő tendenciát
mutatott (678,5–625,8–538,0 U/ml). A harmadik oltás után 1 hónappal lényegesen
emelkedett az S-ellenanyag szintjének medián értéke (16 535,0 U/ml), az oltás
utáni 3. hónaptól csökkenő tendenciát mutatott (9697,7 U/ml). Az S-antitest
szintjének az oltások utáni kiugróan magas emelkedése összefüggést mutat az
előzetes COVID–19-fertőzéssel. Az N-protein elleni ellenanyagszintet az oltás
nem befolyásolta, emelkedése a fertőzéssel mutat összefüggést.
Következtetés: Az emlékeztető vakcináció kevésbé hatott az
omikron variáns okozta fertőzésre, de a betegség lefolyása enyhébb volt. Az
alapimmunizáláshoz képest az emlékeztető oltás az S-antitest szintjének
jelentősebb emelkedését okozta, ami összefüggést mutat a korábbi
COVID–19-fertőzéssel. Orv Hetil. 2023; 164(5): 163–171.