bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
SEKSUELLE OVERGREB MOD BØRN: PSYKISKE SKADEVIRKNINGER OG PSYKOLOGISK BEHANDLING
Authors: Bøving Larsen Helmer , Leth Ingrid
Published: December 2022

Empiriske undersøgelser viser, at seksuelt misbrugte børn frembyder flere psykiske symptomer end ikke-misbrugte børn. Disse omfatter ængstelighed, posttraumatisk stress, adfærdsproblemer og seksualiseret adfærd, men der er ingen af symptomerne, der kendetegner et flertal af børnene. Cirka en tredjedel af de børn, der har været udsat for seksuelle overgreb, er tilsyneladende symptomfri. Den psykiske skadevirkning af overgrebene hænger blandt andet sammen med overgrebets art, varighed og hyppighed, graden af tvang og trusler, offerets relation til forbryderen og forældrenes støtte til barnet, efter at overgrebet er afdækket. Psykoterapi ser ud til at have en gavnlig effekt på børn, der har været udsat for seksuelt misbrug, men det er usikkert, hvorvidt effekten skyldes terapi eller spontane helbredelsesprocesser. De fleste dokumenterede behandlingsformer retter fokus på det seksuelle misbrug og dets virkninger og anbefaler, at man taler med barnet om de traumatiske begivenheder.
HETZEN MOD DE PÆDOFILE
Authors: Braad Thomsen Christian
Published: December 2022

Grænserne for seksuel kriminalitet flyttes med korte mellemrum så radikalt, at det moralsk forsvarlige viser sig at være særdeles relativt. Så meget mærkeligere er det, at debatten herom antager højst absolutte former. Mange psykologers uvidenhed om børns livlige erotiske fantasiliv har ført til justitsmord. At være pædofil er at være forsynet med en seksuel driftsretning, der ikke er særlig heldig, fordi vi i vort samfund har valgt at tabuisere det erotiske forhold mellem voksne og børn. Men i lighed med de fleste heteroseksuelle magter de fleste pædofile også at styre deres seksualitet ind i samfundsmæssigt forsvarlige baner. Alligevel fremstilles de i dagspressen som seksuelle monstre, der har sluttet sig sammen i netværk og har placeret spioner i børnehaver og skoler med det ene formål at indfange værgeløse børn til ubeskrivelige orgier. Og når en psykolog som Bent Petersen forsøger at nuacere den ophidsede debat, ekskluderes han af sin fagforening. – Artiklen er oprindelig skrevet som dagbladskronik, men er afvist af Politiken, Information og Jyllandsposten.
TRÆK AF DANSK PSYKOLOGIS HISTORIE
Authors: Hjørland Birger
Published: December 2022

Forfatterens interesse i dansk psykologis historie er knyttet sammen med en videnssociologisk interesse for domænestudier, der kan belyse hvordan et fags vidensressourcer kan studeres og formidles. Artiklen beskriver forhold omkring psykologiens geografi og vækst, dens forskellige retninger, og spørgsmål om evaluering af fagets vidensproduktion, herunder ved bibliometriske analyser.
FILOSOFFERNES PSYKOLOGITRADITION
Authors: Dankert Hjort Stig
Published: December 2022

Artiklen giver et historisk og teoretisk overblik over den filosofisk-psykologiske tradition, som med udgangspunkt i den filosofikumordning, der eksisterede ved danske universiteter i perioden 1675-1971, afgørende kom til at præge fagpsykologiens tidlige udvikling i Danmark. Traditionen inddeles i to kronologiske hovedafsnit med skæringsåret 1882. I dette år udsendte professor i filosofi, Harald Høffding, en indflydelsesrig og internationalt anerkendt lærebog i psykologi. Første hovedafsnit belyser den filosofisk-psykologiske tradition og dens udspring blandt de filosoffer, der grundlagde den danske eksistenstænkning. Andet hovedafsnit tager udgangspunkt i Harald Høffding og dennes indflydelsesrige tanker om en deskriptiv og empirisk anlagt psykologi og belyser udviklingen, indtil traditionens sidste vigtige lærebog i psykologi skrives – i årene 1941-1945 – af professor i filosofi, Jørgen Jørgensen. I et sidste afsnit belyses fagpsykologiens selvstændiggørelse set i forhold til den filosofiske tradition.
KØNSORGANERNE SIDDER MELLEM ØRERNE
Authors: Hegeler Sten
Published: December 2022

For at udfylde ventetiden for dem der kommer for sent – og for at straffe dem – vil jeg underholde jer med en psykologisk-sexologisk gåde. Den lyder sådan: »Hvad sker der for en bøsse, der forveksler vaseline og tapetklister?« Tænk over den. Løsningen vil komme senere. Lad os så begynde. Der var engang en turist, der en aften gik rundt og kedede sig på Læsø. Så mødte han en ældre dame, og han spurgte hende: »Hvordan er det med nattelivet her på øen«. Hun så skælmsk på ham og svarede: »Der var De sgu heldig. Det er MIG!«. Da man ringede til mig og bad om jeg ville sige noget om den Psykologiske Sexologi i Danmark, fik jeg den samme tanke: »Det var sgu heldigt. Det er MIG!« Det kan lyde lidt selvbevidst, men det væsentlige er imidlertid mere tragisk: Det står også skralt til med sexologien inden for det psykologiske studium.
GESTALTTERAPI I DANMARK
Authors: Hostrup Hanne
Published: December 2022

Der hersker nogen forvirring om, hvad gestaltterapi egentlig er. Det skyldes den udvikling, som gestaltterapien har gennemløbet siden sin ankomst til Danmark omkring 1971, som betyder, at der groft sagt findes 3 slags gestaltterapi, »teknikgestaltterapi «, »støtte-gestaltterapi« og gestaltterapi. De første to former kan ikke betragtes som egentlig psykoterapi, idet de har mistet forbindelsen til nogle af gestaltterapiens væsentlige grundideer. I denne artikel beskrives udviklingen af gestaltterapien i Danmark op til i dag, og der gøres opmærksom på, hvordan den amerikanske »import« af gestaltterapien har ført til danske misforståelser. Herefter beskrives de grundideer den moderne danske gestaltterapi hviler på, og der peges på kulturelle aspekter i disse grundideer, som er vigtige at have for øje, når gestaltterapien skal praktiseres i et (europæisk) samfund, der på afgørende punkter adskiller sig fra gestaltterapiens fædreland, USA.
WHEN WORDS KILL
Authors: Diderichsen Birgitte
Published: December 2022

In the article I am presenting a single case study focusing on the patient’s speech. The patient is a 32 years old woman, suffering from a severe personality disorder. My purpose is to illustrate how the development from a fragmented speech to a coherent text corresponds to the development of relating to the object (the therapist), conceptualized as a development from the paranoid-schizoid to the depressive position.
OM FORHOLDET MELLEM GRUPPEANALYSE OG OBJEKTRELATIONSTEORI – MED SÆRLIGT HENBLIK PÅ RUM
Authors: Aagaard Søren
Published: December 2022

Det faglige område, som denne artikels titel angiver, er meget vidtstrakt og ikke muligt at gøre fuldstændigt rede for i én artikel. Både den direkte og mere indirekte relevante litteratur ibøger og artikler er særdeles omfattende. Indledningsvis gives en almen oversigt over forholdet mellem objektrelationsteorier og gruppeanalyse, hvilket også fører »en tur« rundt om problemstillingen observation og relation. Der opregnes nogle fælles områder og grænseflader mellem gruppeanalyse og objektrelationsteori, herunder fænomenet »rum«: dets dynamiske karakter og bevidste og ubevidste indhold. »Rum« udgør i det følgende ledetråden igennem kleiniansk orienteret gruppeanalyse, objekt- og systemteoretisk gruppeanalyse, igennem gruppeanalysens inspirationer fra Winnicott og i forbindelse med holding, containing og refleksivt rum. Der rundes af med nogle overvejelser om objektrelationsteoriers begrænsninger i forhold til gruppeanalyse.

Med rum som hovedtema bruges termen »gruppeanalyse« her primært om den terapeutiske anvendelse af den foulksianske gruppeanalytiske metode, samtidig med at væsentlige begrebsdannelser fra Bion og hans efterfølgere medinddrages.
PSYKOANALYSENS OVERFØRING: BEVÆGELSEN MOD ET DIALOGISK PARADIGME
Authors: Korsbek Lisa
Published: December 2022

Allerede Freud var opmærksom på psykoanalysens interpersonelle dynamik – det forhold, at en behandling udspiller sig på en aktuel scene og i en aktuel relation. Han var også opmærksom

på psykoanalysens narrative dimensioner, om end i en lidt anden form end hos Donald P. Spence. Men hvor freudiansk psykoanalytisk behandling især var interesseret i fortidens fortrængte

historie, er moderne psykoanalyse i stigende grad et arbejde med objektrelationer i en nutidig kontekst, dvs. i det aktuelle forhold mellem analysand og analytiker. Det har også betydet et ændret syn på overføringen, hvor overføring nu tildeles værdi, fordi den i en dialog med nutiden medvirker til at reorganisere analysandens intrapsykiske og interpersonelle forhold. Senere psykoanalyse (hos Hans W. Loewald, André Green og hos Merton M. Gill) kan i flere henseender betragtes som en videreudvikling af indsigter, som Freud havde, men ikke altid tog de fulde konsekvenser af. Loewald og Green gør brug af D.W. Winnicott i en udbygget forståelse af Freuds begreb om overføringen som et »Zwischenreich« og peger mod et dialogisk paradigme, som synes at samsvare Arnold Coopers modernistiske syn på overføringen.
PARALLELPROCESSER I PSYKOTERAPI OG SUPERVISION
Authors: Haugaard Jacobsen Claus
Published: December 2022

Parallelprocesser i psykoterapi og supervision henviser til det fænomen, at relationer og interaktioner i den ene setting genskabes i den anden. Med udgangspunkt i et historisk rids giver artiklen en oversigt over litteraturen inden for dette område, og centrale positioner præsenteres. l modsætning til de fleste fremstillinger, der alene behandler parallelprocesser på et deskriptivt niveau, foretages i nærværende arbejde en analyse af de underliggende psykologiske mekanismer og der peges på, at termen parallelprocesser overordnet henviser til to forskellige processer, hvor projektiv identifikation udgør en central mekanisme i den ene af disse.
DEN »TILSTRÆKKELIGT GODE« TERAPEUTS HÅNDTERINGAF BRUD PÅ DEN TERAPEUTISKE ALLIANCE
Authors: Jørgensen Carsten René
Published: December 2022

Der er bred enighed om og solidt empirisk belæg for, at den terapeutiske alliance har afgørende betydning for patientens behandlingsudbytte. Nyere psykodynamisk behandlingsteori peger på, at terapeutens håndtering af opståede vanskeligheder i den terapeutiske relation i sig selv indeholder betydelige terapeutiske virkningsfaktorer. Det er derfor væsentligt at nå til en nærmere forståelse af, hvorledes terapeuten konkret kan bidrage positivt til opbygning og vedligeholdelse af den terapeutiske alliance. I denne artikel fremlægges resultaterne af et pilot casestudie af en langtids psykoanalytisk psykoterapi. Det undersøgte forløb er udvalgt på bagrund af to faktorer: (1) at patientens udbytte af behandlingen er betydeligt højere end forventet ud fra normalt anvendte kriterier for egnethed til den gennemførte psykodynamiske langtids psykoterapi, og (2) at samspillet imellem patient og terapeut ud fra en klinisk vurdering er intenst og præget af en række alvorlige brud på den terapeutiske alliance. I undersøgelsen fokuseres på samspillet imellem patient og terapeut – specielt hvorledes terapeuten håndterer opståede vanskeligheder i den terapeutiske relation (alliancebrud). Der inddrages både kvantitative analyser af det terapeutiske samspil og kvalitative data fra en serie interview med den involverede terapeut. Endelig skitseres en teoretisk model for terapeutisk håndtering af opståede vanskeligheder i den terapeutiske relation.
KOGLEKIRTEL OG PSYKOSOMATIK
Authors: Køppe Simo
Published: December 2022

Artiklen tematiserer de antagelser om forholdet mellem psyke og soma som impliceres i forskellige psykosomatiske teorier. Begrebet psykosomatik diskuteres historisk og sættes i relation til de såkaldte funktionelle lidelser, der var dominerende i 1800-tallet, og som også omfatter neuroserne. Der argumenteres for, at man i dag for så vidt ikke er nået så meget længere i afklaringen af forholdet mellem psyke og soma i psykosomatikken og at den dominerende holisme ikke er løsningen. Endelig skitseres visse antagelser om en såkaldt medium nedadgående kausalitet.
PSYKOLOGIENS HISTORIE I DANMARK
Authors: Madsen K. B.
Published: December 2022

Det første nummer af »Psyke og Logos« i dette årtusinde er et interessant eksempel på psykologihistorie. Det indeholder 19 artikler (samt to anmeldelser). De er meget forskellige og udgør tilsammen en seriefremstilling af dansk psykologis historie, men de udgør ikke en helhed. Derfor vil jeg ikke anmelde dem hver for sig, men opfatte dem som elementer i en fremstilling af (dansk) psykologihistorie, hvor hver artikel dækker et aspekt af helheden: psykologiens historie (specielt i Danmark).
HISTORIENS HÅRDE DOM? eller HVEM ER HALSSTARRIG?
Authors: Storm Jensen Olav
Published: December 2022

I kommentaren påpeges, at den i Karpatschofs historiske artikel genfremsatte påstand om at E. Tranekjær Rasmussens emnelære filosofisk repræsenterer en fænomenalistisk ontologisk position, hverken dokumenteres af forfatterens egen argumentation eller af de argumentationer fra fænomenologidebatten i 1967-68, der lancerede påstanden. Det vises, at artiklens karakteristik af emnelæren som en »antirealistisk fænomenologi« er i direkte modstrid med realiteterne. Afslutningsvis bringes nogle eksempler på påstandens sejlivethed samt et par historiske oplysninger, der belyser kvaliteten af grundlaget for nogle af de centrale fænomenologikritikeres position i den oprindelige debat.
PSYKISKE LIDELSER I GRØNLAND – FØR OG NU
Authors: Lynge Inge
Published: December 2022

Den grønlandske befolkning adskiller sig på mange måder fra den danske, genetisk så vel som hvad angår historie, kultur og livsbetingelser. Men det grønlandske sundhedsvæsen bygger på danske traditioner, hvilket gør sammenligninger mellem sygdomsmønstre i de to befolkninger interessante. Med baggrundsinformation om livet i det traditionelle inuitsamfund, Grønlands kolonihistorie og de sidste 50 års modernisering sættes fokus på skizofreniforekomsten før og nu. Skizofreni er et meget alvorligt sundhedsproblem, da tilstanden rammer fundamentale funktioner som kontaktevne, tænkningens form og indhold, sprogbrug, viljes-og handlingslivet og følelseslivet. Trods uhyre omfattende forskning er skizofreni stadig en gådefuld tilstand. I artiklen sættes fokus på sociale forandringer og kulturkonflikter som mulige aktører i udviklingen af skizofreni.
TRANSKULTUREL PSYKOLOGI - Fra tværkulturel psykologi til community psykologi
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

Hvor den tværkulturelle psykologi beskæftiger sig med sammenligninger mellem adfærd i forskellige kulturer, beskæftiger den transkulturelle psykologi sig med den proces, der opstår i mødet mellem mennesker fra forskellige kulturer. I dette møde opstår en ny kultur. Det beskrives hvorledes kulturbegrebet således kan ændres og dermed give muligheder for andre valg, end de, der udspringer af et kulturbegreb, der adskiller i stedet for at samle – et kulturbegreb der medfører eksklusion i stedet for et globaliseringsbegreb, der medfører inklusion. Det vises hvorledes denne synsvinkel kan anlægges konkret på behandlingen af voldelige unge gennem en inklusion i samfundet i stedet for gennem eksklusion. Det diskuteres ligeledes hvorledes psyko-traumatisering kan forhindres og afhjælpes gennem social støtte. Denne støtte er indlejret i en større samfundsmæssig diskurs, der præger de lokale miljøer (communities) gennem brug af bestemte metaforer og forståelsesrammer. Kulturbegrebet er en sådan metafor med store sociale implikationer.
NÅR DEN FAGLIGE IDENTITET ER NATIONAL. Kulturel identitet set i forhold til Bourdieus begreber felt, kapital og habitus
Authors: Jensen Iben
Published: December 2022

I artiklen undersøges hvorvidt Bourdieus begreber om felt, kapital og habitus kan tænkes sammen med begrebet kulturel identitet med henblik på at forklare hvorfor faglig identitet får så stor indflydelse på professionelle interkulturelle samtaler.
KULTURSENSITIV UNDERVISNING OG UDVIKLENDE LÆRING - To projekter
Authors: Hedegaard Mariane
Published: December 2022

Inden for pædagogisk forskning og praksis er et af hovedproblemerne at formulere principper for, hvorledes ørnenes baggrund kan inddrages i undervisningen. Det er en almen antagelse, at det er vigtigt at trække på børns hverdagserfaringer i undervisning, men principper for, hvordan dette kan gøres, er ikke særlig vel teoretiserede. Nærværende artikel beskriver to undervisningsprojekter. Det ene omhandler undervisning af puertoricanske børn i New York City efter skoletid, og det andet handler om et skoleprojekt med palæstinensiske drenge i Danmark. Et af de centrale mål med disse projekter var, at udforme pædagogiske principper for, hvorledes man kan bruge børnenes historiske betingelser og kulturelle baggrund for at motivere børnene og styrke deres læreaktiviteter. Denne undervisningsform kan karakteriseres som kultursensitiv, hvilket peger på betydningen af integration af børnenes hverdagsviden med indholdet i fagbegreberne. Et vigtigt aspekt ved denne undervisningsform er, at det skal give børnene mulighed for at se en sammenhæng mellem deres egen ‘community’ kultur og andre kulturer, som de møder i dagliglivet.
ØKOLOGISK PSYKOLOGI I BEVÆGELSE – ET REDSKAB OG ET PERSPEKTIV. Indledning
Authors: Bang Jytte
Published: December 2022

I løbet af de senere år er ‘økologisk psykologi’ et begreb, som stadig hyppigere dukker op i psykologien. Det er der formodentlig en væsentlig grund til. Psykologien er ikke længere nogen helt ung videnskab. Den har udviklet sig og omfatter i dag en mangfoldighed af felter, som vedrører menneskers liv. I takt med denne udvikling flytter mange fokus fra det enkelte individ som en fysiologisk og psykologisk analyse-enhed i retning af det enkelte individ som gensidigt forbundet med sin omverden. Økologisk psykologi er, så at sige, en naturlig del af denne bevægelse i psykologien, da analyse-enheden her udgøres af individ-omverdensforholdet. Denne almene fællesnævner deles, historisk set, af to hovedudviklingslinier, som begge er økologiske, og som derved begge har individ-omverdensforholdet i fokus. At der er tale om hovedudviklingslinier betyder, at begge linier delvist går på tværs af psykologiens områdeopdeling. For eksempel kan man inden for udviklingspsykologiens område genfinde begge linier.
OM NØDVENDIGHEDEN AF SYNTESER I PSYKOLOGIEN
Authors: Bang Jytte
Published: December 2022

Hvordan bærer man sig ad med at udvikle en økologisk funderet begrebsliggørelse af menneskets tænkning? I artiklen argumenteres der for, at håndteringen af den indre modsætning imellem det kontekstforbundne og det kontekstoverskridende er et centralt omdrejningspunkt. Artiklen diskuterer blandt andet den utilstrækkelige bestemmelse i Leontjews teori om tænkningen og argumenterer for en udvidelse i retning af at inddrage syntesen af det enkelte og det almene på grundlag af Hegel. Undervejs illustreres, på hvilke måder denne syntese kan få betydning for psykologien.
COGNITIVE AND SOCIAL ASPECTS OF COMPUTER-MEDIATED WORK: Toward a framework for understanding working life
Authors: Løw Aboulafia Annette
Published: December 2022

Much IT research and practice attempts to understand and design for the interaction between human beings and computers. This paper focuses on the two most well-known approaches in this area, namely Human-Computer Interaction (HCI) and Computer Supported Cooperative Work (CSCW)2. I argue that HCI and CSCW reflect different aspects of human activity, which can be characterized as the cognitive and the social aspects of systems design. This paper examines these two approaches rom a (meta)theoretical point of view focusing on their ‘unit of analysis’, as well as their underlying philosophical assumptions. It is argued that the two approaches draw on distinct and somewhat contradictory philosophical ideas and theories, and consequently suggest different solutions to the design of computer systems. Much HCI work adapts a cognitive psychological perspective, focusing on the cognitive aspect of systems design, whereas CSCW work takes on a sociological perspective dealing with social and organisational aspects of systems design. In order to achieve a more ‘coherent’ understanding of systems design and computer-mediated work we need to ‘integrate’ the cognitive perspective (internal thought processes) and the social perspective (external social behaviour). Based on a dialectical-materialistic philosophy and the psychological approach developed from such principles, that of Activity Theory, I situate cognitive and the social activity within a broader framework for working life.
SPROGET OG DET UBEVIDSTE - Nogle refleksioner over forbindelsen mellem sprogvidenskab og psykoanalyse
Authors: Andkjær Olsen Ole
Published: December 2022

Artiklen omhandler en periodisk tilbagevendende diskussion inden for psykoanalytisk teori, nemlig om sprogvidenskaben kan levere modeller til forståelse af det ubevidste, og om det ubevidste har en sproglig struktur. Belysningen af problemstillingen indskrænker sig til fire highlights, (1) udgangspunktet hos Freud, (2) objektrelationsteorien i Kleins og Bions udformning, (3) den hermeneutiske opfattelse med hovedvægt på Alfred Lorenzer og (4) den strukturalistiske opfattelse med hovedvægt på Jacques Lacan.
LØGNEREN OG SELVET
Authors: From Morten
Published: December 2022

»Når man endelig har givet afkald på at få meningen med tilværelsen bekræftet udefra, i tiden og samfundet, hvad der ofte kan føre til ufrugtbar irritation, afmagtsfornemmelser, følelsen af at være på forkerte veje, kan man omsider selv begynde at leve den. På den måde bliver myten til: man begynder ubevidst, og idet man giver sig hen i sit væsens nødvendighed, at danse den; og søgende rækker ens hænder ud efter meddansere«. Thorkild Bjørnvig i »Heretica« (1948).
OM SUBJEKTET I DET 21. ÅRHUNDREDE
Authors: Prætorius Nini
Published: December 2022

I det tyvende århundrede fik spørgsmål om subjektivitet, (selv)bevidsthed og identitetsdannelse for alvor en central placering i såvel den filosofiske og psykologiske som samfund- og humanvidenskabelige teoridannelse. En teoridannelse, må det siges, som rummede nok så modstridende forståelser af, hvad der kendetegner subjektet. På den ene side understreges subjektivitet/subjektet i transcendentale fænomenologiske teorier som en fundamental ontologisk og fænomenologisk størrelse – og på den anden side gøres der i eksistentialistiske teorier op med essentialistiske bestemmelser af mennesket som et subjekt: Mennesket er, hvad det gør sig selv til. Heroverfor står psykoanalytiske teorier om det de-centrerede subjekt, hvis historie udspilles på en »anden« scene, nemlig det ubevidste med dets syntese af drifter og sociale, kulturelle struktureringer og mekanismer. Især i sidste del af århundredet – med posmodernismen – problematiseres subjektets centrale status, enten ved ligefrem at erklære subjektet for dødt, eller ved at opfatte det som fragmenteret og konstitueret i forskellige situerede praksiser og gennem forskellige diskurser.
HVOR BLEV SUBJEKTET AF I (SOCIAL)PSYKOLOGIEN?
Authors: Skovlund Henrik
Published: December 2022

Ifølge den postmodernistiske socialpsykologi er subjektet at betragte som en ideologisk diskurs, der reproduceres og distribueres i mangfoldige sociale relationer. Dermed forkastes ideen om subjektet som en grundlæggende singulær og realhitorisk entitet med individualpsykologiske egenskaber. I yderste konsekvens står denne opfattelse i modsætning til de basale antagelser om subjektet, som må tages for givet i enhver terapeutisk henseende. På baggrund af denne kontrovers præsenteres Alfred Schutz's socialfænomenologi som en mere moderat og adækvat opfattelse af forholdet mellem subjekt og diskurs, der kan og burde holdes op imod den postmodernistiske socialpsykologi.
COMMUNITYUDVIKLING OG –REHABILITERING CUR-METODEN I PSYKOTRAUMATOLOGISK INTERVENTION
Authors: Cornett Jacob A. , Høffding Refby Mirjam , Weber Ulfeldt Bolette , Berliner Peter
Published: December 2022

I artiklen præsenteres et igangværende udviklingsprojekt med mindre butikker på Nørrebro, der sætter ind over for traumatiske oplevelser. I et forsøg på at etablere community-psykologi som en pragmatisk konstruktionistisk metodologi diskuteres en række grundbegreber, der er relevante for psykosocial intervention. Med udgangspunkt i projektet, argumenteres for en psykotraumatologi, der er baseret på begreber om subjektivitet, bevidning og community-psykologi. Vi har udviklet en traumeforståelse, hvor voldsomme hændelser forstås som særligt organiserede semiotiske sammenhænge, hvis konsekvens er, at personer frarøves muligheden for gensvar – altså for-/handling. Og, måske væsentligst, at interventionens genstand og rationale skal bestemmes som dialog i personens aktuelle fællesskab. Artiklens fremstilling af subjektivitet skaber begreber for professionel intervention. Ved at efterstræbe en metodologi i forhold til posttraumatiske belastningsreaktioner bevæger vi os fra begreber om genstanden til begreber om mål og midler i praksis. Subjektivitet analyseres som unikke udførelser af de grænseflader, hvor forskelligrettede diskurser mødes, og konstituerer en metodologi, der undersøger subjektivitet som »liminal« aktivitet.
SELVET SOM RETTETHED
Authors: Hem Lars
Published: December 2022

En anmeldelse af Jan Tønnes Hansen: Selvet som rettethed – en teori om noget af dét, der driver og former menneskeliv. Århus: Forlaget Klim 2001. 331 sider, pris kr. 298.
SVAR TIL BENNY KARPATSCHOF OG ARTIKLEN:
Authors: Sørensen Per
Published: December 2022

»At blive behandlet ordentligt – eller bare blive behandlet« Psyke og Logos, 2001, 22, 695-716
LEGEN OG DET LEGENDE – INTRODUKTION
Authors: Bang Jytte Susanne
Published: December 2022

Siden formuleringen af de klassiske store legeteorier er der sket meget inden for psykologisk legeforskning. Malet med en lidt bred pensel viser der sig et billede med to dynamiske sammenhængende områder, som enhver diskussion af legen, dens former og dens væsen må forholde sig til, nemlig studiet af legen og studiet af det legende. Dette temanummer er ingen undtagelse. Her illustreres til fulde spændvidden og spændingsfeltet mellem legeforskningens påpegninger af legen som en særlig aktivitetsform med særlige potentialer på den ene side og bredden/variationen af legebetonede aktiviteter på den anden side.
DEN LEGENDE VIRKSOMHED - Et essay om den unødvendige leg som et nødvendigt træk ved menneskets virksomhed
Authors: Karpatschof Benny
Published: December 2022

Artiklen søger at indkredse det aspekt af menneskets virksomhed, der både omfatter børn og voksne, og som er karakteriseret ved ikke at have et motiv knyttet til et eksternt behov eller en ekstern genstand, men som alene er knyttet til det lystbetonede og fascinerende ved virksomheden selv. Dette aspekt kaldes for legende virksomhed. Legende virksomhed opstilles som afgørende for enhver menneskelig overskrivelse af eksisterende virksomheder. Det understreges, at legende virksomhed indgår i en dialektisk sammenhæng med den målrettede, med den alvorlige virksomhed. Legende virksomhed beskrives i problemløsning, matematik, æstetisk virksomhed, humor og det som Bakhtin kalder karnevalisme. Der anvendes konkrete eksempler fra Galebevægelsens Middelfartaktion og fra Heines digt »Tyskland – vinteræventyr«.
BØRNS FÆRDEN I VIRTUELLE VERDENER
Authors: Armand Nina , Skov Husted-Andersen Agnete
Published: December 2022

»Hvad får børn ud af det?« Dette er et centralt spørgsmål i diskussioner af børns brug af digitale medier. Eller snarere et centralt spørgsmål i de VOKSNES diskussioner. Formålet med artiklen er at undersøge den meningsfuldhed, som BØRN selv oplever i deres brug af digitale medier, mere specifikt 3D virtuelle verdener. Artiklen tager afsæt i en kvalitativ undersøgelse af børns aktiviteter i en virtuel verden i en forskningsbaseret fritidsaktivitet. På baggrund af undersøgelsen og den generelle debat fremstår to temaer som centrale for at forstå børns virtuelle aktiviteter: leg og forskellige måder at fremstille- og positionere sig selv på. Artiklen fremsætter en forståelse af børns virtuelle udtryk som personlige narrativer, der understøtter barnets oplevelse af sig selv. De virtuelle narrativer har imidlertid andre betingelser for at udfolde sig, fordi de konstrueres i en virtuel kontekst. Argumentet i artiklen er, at den virtuelle kontekst kan forstås som en legekontekst bestående af tre virkelighedssfærer, hvilket dels illustrerer det attraktive handlerum i den virtuelle kontekst og dels illustrerer, hvordan den virtuelle kontekst relateres til andre dele af børnenes liv
TENDENS – EVIDENS – KONSEKVENS?
Authors: Nielsen Jan
Published: December 2022

En anmeldelse af Birgitte Bechgaard, Hans Henrik Jensen og Thomas Nielsen: Forholdet mellem psykologisk og medicinsk behandling af psykiske lidelser. Hans Reitzels Forlag, 2001. 260 sider, pris 265 kr.
DET ONDE – ET ATTENTAT PÅ DEN SYMBOLSKE ORDEN
Authors: Lauritsen Laurits
Published: December 2022

Artiklens formål er dobbelt: 1) Kritik af den almindelige opfattelse af det onde (som overtrædelse af en codex; såkaldt codexondskab) og vore forsøg på at bekæmpe det. Denne holdning er naiv og tenderer mod fortrængning af problemet om det onde. 2) Forslag til en ændret opfattelse, hvor det onde ses som en destruktion af vore forsøg på at tænke og lære noget ud fra det onde. Følgende den franske psykoanalytiker Jacques Lacan kan dette ses som et attentat på den symbolske orden, der netop tillader os at tænke. Dette forslag forudsætter et skitse til, hvorledes vi tænker etisk; skitsen omfatter 3 såkaldte asymmetrier, der fremstilles som logisk nødvendige for etisk tænkning.
TERRORIST MINDSETS: destructive effects of victimisation and humiliation
Authors: Varvin Sverre
Published: December 2022

Terrorist mindset is defined as a preparedness to hurt or kill innocent people for a »higher cause« (ideological, political or religious). It involves degrees of dehumanisation of other human beings and uses destructive and indiscriminate violence. Terrorist mindset may develop in individuals and groups in different contexts; in various terrorist groups (fundamentalist, political, vigilant etc), as state organised violence or in the context of organised military or paramilitary activity. Humiliation and traumatisation of groups or nations are seen as producing preconditions for the development of terrorist mindsets.
»DET ONDE«
Authors: Hauch Fenger Paya , Berliner Peter
Published: December 2022

I artiklen problematiseres brugen af psykologiske teorier til at forklare fænomener som ‘ondskab’ gennem en individualisering og naturalisering. Der argumenteres for, at denne forklaringsmodel kan anskues som en arrogant position, hvor psykologien deltager i en positionering, der marginaliserer og undertrykker folk, og som endvidere (kan) benyttes til en legitimering af voldelige handlinger. Endvidere kritiseres det, at denne retning inden for psykologien udelukkende har forsøgt at forklare og forstå fænomener, men at dette fører til en resigneret holdning til krig, vold og fattigdom, hvor man ikke søger at ændre på de faktiske forhold. Som et alternativ anlægger artiklen et diskurspsykologisk og magtkritisk perspektiv på begrebet ondskab, med henblik på en aktiv deltagelse i en ændring af de strukturelle forhold der leder til fattigdom, undertrykkelse og marginalisering. Dette gøres gennem en fokusering på og dekonstruktion af de processer, hvorigennem begreber som fx ondskab konstrueres samt en interesse for de konsekvenser italesættelsen af begrebet har. Slutteligt opfordres til at anlægge et communitypsykologisk perspektiv, idet denne metode ikke nøjes med at studere verden, men forsøger at involvere sig i en ændring af de faktiske forhold med henblik på at skabe en bedre livsverden for de marginaliserede.
DILEMMAETS ÅBENBARINGER OG DET ONDE. Kan dilemmasituationen bidrage til at afdække ‘det ondes funktion’ i industrisamfundet og måske være ubevidst ressource i fremtidens kommunikationssamfund?
Authors: Berthelsen Jens
Published: December 2022

På tærsklen til en ny tid stilles vi over for krav om omstilling til nye måder at fungere på i arbejds- og privatliv. Vi stilles ofte i dilemma mellem at opnå nye goder og svigte vore idealer – eller at sakke bagud. I artiklen præsenteres en model for personlig udvikling og ændring gennem dilemmasituationer. I stedet for kun at være en ubehagelig konflikt kan dilemmaet opfattes som udfordring og en genvej til skift i tilgange – approaches, diskurser, paradigmer. Det onde opfattes i artiklen som en samfundsskabt konstruktion og tilpasningsmekanisme til den industrielle produktion. Det uacceptable og utilladelige er blevet defineret som det onde og derfor blevet benægtet og fortrængt. Ved kulturskift kan det vise sig, at mennesker i dilemmaets afmagtssituation kan møde og udnytte ‘det onde’ i form af de fortrængte ressourcer og herigennem frigøre sig fra dualismens enten-eller og nærme sig et mere rummeligt både-og.
DET ONDE MELLEM ONTOLOGI OG INDRE ERFARING – GEORGES BATAILLE
Authors: Sørensen Asger
Published: December 2022

Batailles begreb om det onde knytter sig til sadisme, dvs. bevidst villet og nydelsesfuld nedbrydning af et andet menneske. Det onde er både afskyeligt og tiltrækkende, dvs. hinsides godt og ondt (Nietzsche) og helligt (Durkheim-Mauss). Det onde har både betydning for menneskets indre erfaring og for dets sociale ontologi, både for den litterære fantasi og for den virkelige handlen. Det onde hører til den type aktiviteter, hvor målet ligger i handlingen selv, jf. sondringen mellem praxis og poeisis (Aristoteles). Med dette begreb om det onde kritiseres opfattelsen af det onde som blot en mangel og som et problem, herunder det religiøse teodicé-problem og det sekulære fokus på lidelse som et praktisk problem. Også det onde som et umuligt projekt (Sartre) og det ondes banalitet (Arendt) kritiseres, ligesom det påvises at Batailles begreb om det onde kan finde støtte i nyere empirisk forskning.
TILKNYTNINGSFORSTYRRELSER OG PSYKOPATOLOGI
Authors: Rechenbach Anne
Published: December 2022

Undersøgelser vedr. sammenhæng mellem tilknytningsmønstre og psykiatriske tilstande er endnu på et beskedent plan. Alligevel har tilknytningsteorien betydet ganske meget for forståelsen af psykiatriske lidelsers opståen, hvor især personlighedsforstyrrelser er bedst beskrevet. Vi ved i dag ganske meget om, hvordan tilknytningsmønstre er dannet, og hvordan de transmitteres fra den ene generation til den næste. Vi ved også, hvilken indflydelse de enkelte tilknytningsmønstre har på udformningen af personligheden. Det er især den desorganiserede tilknytningsforstyrrelse præget af traumer og tab, der prædisponerer til psykiatrisk lidelse. Ved borderline personlighedsforstyrrelsen (BPD) har man således fundet ætiologisk betinget sammenhæng mellem den primære tilknytning og psykisk lidelse. Men også den dyssociale personlighedsforstyrrelse kan forstås i lys af tilknytningsteorien, idet den primære tillukkede/afvisende tilknytningsforstyrrelse prædisponerer til denne personlighedsforstyrrelse. En anden måde at beskrive personlighedsforstyrrelser på er at se på, om der er maksimering eller minimering af tilknytningsbehov, idet maksimering kendetegner BPD, mens minimering karakteriserer den dyssociale personlighedsforstyrrelse.
TILKNYTNINGSTEORI OG OVERFØRINGSFOKUSERET PSYKOTERAPI AF BORDERLINE PERSONLIGHEDSFORSTYRRELSER
Authors: Aarkrog Tove
Published: December 2022

Gennem de senere års forskning er vor viden om tilknytningsmønstre øget betydeligt. Den tidlige ubevidste dannelse af disse mønstre er påvist. I bakspejlet ser man nu, at der i flere udformninger af objektrelationsteorierne allerede lå megen viden om betydningen af tilknytningen for udviklingen. Som grundlag for det følgende gives først en beskrivelse af udviklingen af borderlinebegrebet. Usikre tilknytningsmønstre er fundet ved flere former for psykopatologi og er endog tildelt en etiologisk rolle i udviklingen af borderline personlighedsforstyrrelse (BPD).Gennem de sidste årtier er der udviklet en særlig form for psykodynamisk orienteret psykoterapi af BPD, en ekspressiv psykoterapi, som på det seneste har fokuseret på overføring/modoverføring i terapiens forløb, dvs. på, hvad der sker i relationen mellem terapeut og patient. Med tilkomsten af tilknytningsteorien bliver det psykoterapeutiske forhold nu betragtet som en ny tilknytning, i hvilken klientens tilknytningsmønstre indvirker på det psykoterapeutiske arbejde. Dette forekommer særligt tydeligt ved de psykoterapiformer, hvor overføring/modoverføring er et væsentligt grundlag. Det vil derfor være centralt for terapeuten at kunne orientere sig i det psykoterapeutiske forløb i lyset af klientens tilknytningsmønster.
SPIRITUELATTACHMENT. Eksempler på immatriel tilknytning og non-attachment
Authors: Elsass Peter
Published: December 2022

Tilknytningsforskningen har været domineret af et personorienteret fokus og kun få psykologer og psykiatere har givet opmærksomhed til immateriel og spirituel attachment. Forskellige historiske eksempler på isolation fra andre personer, »solitude« og ensomhed bliver givet som en introduktion til et kulturpsykologisk perspektiv på tilknytning. Den spirituelle attachment illustreres med interview med benediktiner nonner i cølibat og det konkluderes at solitude og cølibat har sin basis i en sikker en personorienteret tilknytning, men i spiritualiteten bliver andre former for interrelationer dannet; såkaldt spirituel attachment. Buddhismen og dens form for ikke-attachment introduceres som et eksempel på et andet syn på selvets psykologi og dets forhold til andre betydende personer.
FREUD: MENNESKETS ONDSKAB ER MEDFØDT
Authors: Danielsen Eric
Published: December 2022

Enhver teori om ondskab rummer et menneskesyn. Sigmund Freud lagde aldrig skjul på sit. Han spottede troen på den menneskelige naturs godhed som »en af de slemme illusioner, af hvilke menneskene venter sig en forskønnelse og lettelse af deres liv, men som i virkeligheden kun gør skade« (Freud, 1923, s. 85). Det er, som om Freud helt overser, at man ikke behøver at tro på, at mennesket er godt »af naturen« for at forholde sig skeptisk til hans forvisning om, at det af naturen er ondt og aggressivt. Og det er netop, hvad Freud hævder. Han er kommet til at stå som en af hovedeksponenterne for den opfattelse, at vold og aggression er et uudryddeligt træk ved selve den menneskelige natur. Freud repræsenterer det generelle standpunkt, at aggression indgår i menneskets gener, altså er medfødt, og at denne onde arv er en byrde, menneskeheden til evig tid er fordømt til at bære: »Homo homini lupus (mennesket er en ulv mod menneskene), hvem har efter alle livets og historiens erfaringer mod til at bestride denne sætning? Denne grusomme aggression afventer som regel en provokation eller stiller sig i et andet formåls tjeneste, der også kunne være realiseret med mildere midler. Når omstændighederne er gunstige for aggressionen, og de modstående sjælelige kræfter, der ellers hæmmer den, er faldet bort, ytrer den sig også spontant og afslører mennesket som et vilddyr, der står fremmed over for at vise skånsel mod sin egen art«. (Freud, 1930, s. 56).
SYGDOMSFORSTÅELSE OG FORTÆLLETERAPI - Om en semiotisk-dialogisk fortællemodel
Authors: Thobo-Carlsen John
Published: December 2022

Med en skitsering af hvorledes en refleksiv semiotisk betydningsproces forløber, gives i artiklen et bud på et begrebsmæssigt og metodisk grundlag for en kvalitativ tilgang til diagnose og behandling, der kan håndtere semiotiske (dvs. betydende) processer. Dermed peges på et mere fintmasket forskningsværktøj end det, den kvantitative, kausalitetsdominerede tilgang til sygdomsområdet synes at frembyde. Med en dialogisk fortællemodel sigtes der mod at betragte den terapeutiske og kliniske situation som et verbalt og kropsligt rum, et dialogisk felt, hvor noget bliver til – måske for første gang, i stedet for udelukkende at forsøge at forstå sygdomsbilledet igennem en tolkning af det sete eller det fortalte ud fra en forestilling om, at der blot findes en systemimmanent, kausal-logisk forklaring af psykobiologisk karakter på dårligdommen. Både terapeut og patient bør snarere opfattes som læsere, lyttere og betragtere af det, der udfolder sig mellem dem. Derved vil man opdage, at noget meningsfuldt bliver til som en original sammenknytning af en flerhed af de faktorer, der spiller sammen i sygdomsbilledet.
OVERKODNING OG PSYKOTERAPI I DEN KOGNITIVE KAPITALISME
Authors: Rasmussen René
Published: December 2022

Globalisering er ikke alene økonomisk og geografisk, men frem for alt rettet mod det postmoderne, kognitive materiale: hjernen og kroppen. Den er ikke blot noget, der pålægges subjektet, men opererer direkte på det, herunder i klinikken, i form af f.eks. kognitiv terapi og skematisme. Artiklen indkredser, hvordan dette finder sted, og hvordan den enkelte bliver stadig mere og mere isoleret. Endelig peges på den lacanianske psykoanalyse som et alternativ til globaliseringen af den postmoderne klinik.
KOMPETENCEUDVIKLING – PSYKOLOGISK INDERLIGGØRELSE PÅ DÅSEFORM?
Authors: Kristensen Jens Erik , Hermann Stefan
Published: December 2022

Artiklen forsøger at demonstrere, at kompetencebegrebet og kompetenceudvikling på forskellige samfundsfelter kan ses som konvergerende svar på globalisering som nye konkurrencevilkår og individualisering fortolket som almengørelsen af det dynamiske, fleksible og refleksive selv som senmoderne mønstersubjektivitet. Der gøres rede for, hvordan kompetencebegrebet og kompetenceudvikling på forskellige områder besvarer og udtrykker en individualisering, der er en inderliggørelse, en personalisering, der med kompetencebegrebet som oversættelseskode gøres alment kommunikerbar. Denne tendens gør traditionelle magtteoretiske koncepter som tvang/frihed, indre/ydre styring utilstrækkelige, da kompetenceudvikling snarere aftegner en ledelseskunst, hvor opførsel ledes gennem individuelle psykiske forhold som lyst, motivation, aspirationer, valg snarere end ydre styring af adfærd på trods og på tværs af individuel lyst, motivation mv.
NARRATIVITET, RECOVERY OG EVIDENS
Authors: Korsbek Lisa
Published: December 2022

Begrebet recovery er på vej til at blive integreret i den samlede internationale – og dermed også danske – viden om skizofreni og andre psykiske sygdomme. Det sker med nogen modstand, der bl.a. skyldes, at recovery-tankegangen i sin fulde konsekvens implicerer en anden måde at tænke og behandle på. For mange er begrebet desuden forbundet med populisme og vækker en blanding af forundring, fascination og forargelse. Nærværende artikel sætter fokus på begrebet. I artiklens første del behandles begrebets historiske udvikling og den evidens, der bl.a. i form af nogle metaanalyser foreligger på området. I artiklens anden del behandles først og fremmest den svenske psykolog Alain Topors forsøg på at belyse, hvad det er for nogle mekanismer og strategier, der er afgørende, når et menneske kommer sig fra alvorlig psykisk sygdom. Artiklens udgangspunkt er klassisk psykoanalyse, undervejs inddrages også psykoanalytikeren Donald W. Winnicott og hans idé om det mellemliggende område, og artiklen belyser, hvordan recovery på ny er med til at etablere forbindelse mellem psykiatri, psykoanalyse og litteraturvidenskab. Bindeleddet er fortællingen.
Spiseforstyrrelser i et afhængighedsperspektiv
Authors: Lunn Susanne , Poulsen Stig Bernt
Published: December 2022

Spiseforstyrrelser er blevet anskuet ud fra mange perspektiver og er blevet kategoriseret som en særlig variant af en lang række psykiatriske lidelser. I denne artikel vil spiseforstyrrelser blive diskuteret ud fra et afhængighedsperspektiv. Den empiriske baggrund for dette er, at mange undersøgelser har påvist en comorbiditet eller et slægtskab mellem misbrugstilstande og spiseforstyrrelser. Der foreligger endvidere en række undersøgelser, der har påvist sammenhænge mellem de to diagnostiske grupper på såvel et biologisk som et personlighedsmæssigt niveau. Tre hovedmodeller vil blive præsenteret: 1) En model, der fokuserer på en øget forekomst af angst og depression hos såvel misbrugstilstande som spiseforstyrrelser, 2) en model, der fokuserer på manglende impulskontrol, og 3) en model, der fokuserer på obsessive-kompulsive træk. De tre modeller diskuteres i relation til Peter Fonagys forskning i affektforvaltning, tilknytning og mentalisering. Afslutningsvis redegøres for de behandlingsmæssige konsekvenser af at betragte spiseforstyrrelser ud fra henholdsvis et afhængigheds- og mentaliseringsperspektiv.
DEN MODIFICEREDE INTERNALISME. Opposition og forsvar af Simo Køppes afhandling: Neurosens opståen og udvikling i 1800-tallet
Authors: Elsass Peter , Køppe Simo
Published: December 2022

Afhandlingens indhold Inden for psykiatrihistorien eksisterer der meget få sammenhængende analyser af neurosebeg rebets opståen og udvikling i 1800-tallet. Afhandlingen omfatter tiden, fra begrebet skabes af Cullen i slutningen af 1700-tallet, til Freud indplacerer neuroserne i en generel psykopatolo gisk ramme. Den udmærker sig ved at være en grundig og detaljeret gennemgang, som forholder sig til en række problemstillinger og indplacerer sig i forhold til en række videnskabsteoretiske positioner. Afhandlingen har tre formål: 1. Psykoanalysens opfattelse af neuroserne vil fremstå klarere, hvis den relaterer sig til neurosebegrebets samlede forhistorie og ikke blot til den umiddelbare fortid. 2. Psykiatrihistorien og slet ikke neurologihistorien har ingen samlet fremstilling. Fokus vil her være at se begrebets udvikling i lyset af udviklingen inden for neurofysiologien og neuroanatomien. 3. Udviklingen har været præget af en løsrivelse fra det neuropatologiske grundlag til en videnskabelig beskrivelse af psyken. I en videnskabshistorisk og videnskabsteoretisk sammenhæng er det vigtigt at kunne følge den psykofysiske metafor og dens betydning for psykopatologien, bl.a. fordi den viser, hvorledes den reduktionistiske beskrivelse konkret udfordres.
UDVIKLINGER I VOKSENLIVET
Authors: Tønnesvang Jan
Published: December 2022

Et barn går tur med sin far i centrum af en større by. Det er hen på eftermiddagen, og solens stråler har fundet vej til deres fælles agenda mellem de høje bygninger fra en sydvendt vinkel. Mens de går, ser barnet, at der ligger avispapir og andre efterladenskaber i vejkanten. Faderen bemærker det ikke, før barnet spørger: »Hvordan kan det være, at nogen mennesker bare smider deres papir på gaden, så andre skal rydde det op?«. »Tjah« siger faderen, »det er jo også mærkeligt, men det er ikke alle de mennesker, der er voksne udenpå, der også er voksne indeni«. Barnet kigger op på ham og spørger: »Hvad mener du?«. Efter lidt tid siger han: »For nogle mennesker er det sådan, at selv om de er store udenpå og ligner en voksen, så er de i virkeligheden ikke rigtig store indeni. Og så tænker de ikke på, at det, som de smider rundt omkring, det er der andre, der skal rydde op«. Barnet ser ud til at lytte, og han fortsætter: »Der er også nogle voksne, der virker som om, de er søde udenpå, men som ikke er det indeni, og som derfor kan finde på at være onde ved andre«. »Nåh, ligesom Frollo« siger barnet, der har set Klokkeren fra Notre Dame . »Ja, lidt ligesom Frollo«, siger faderen med en satsning på, at han ikke bliver spurgt om, hvad det så vil sige, at være en ‘rigtig’ voksen. For hvordan svarer man lige på det?
PERSONLIGHEDENS NIVEAUER. En forskningsstrategisk grundmodel for studier af voksenudvikling i et personlighedspsykologisk perspektiv
Authors: Tønnesvang Jan
Published: December 2022

Artiklen fremstiller en forskningsstrategisk grundmodel for studier af personlighedsudvikling i voksenalderen. Modellen er en videreudvikling af D. P. McAdams’ »framework for studying persons« (1996), hvor der skelnes mellem personlighedens having-, doing-, and making-sides. Dette framework foreslås udvidet med en såkaldt have-doing-side, og der anvendes en organisationsdynamisk forklaringslogik til præcisering af de fire personlighedssiders måde at være relateret til hinanden på. Med den foreslåede udvikling af modellen bliver det bl.a. muligt at inkludere betragtninger af internaliseret selvregulering i afklaringen af, ikke kun hvad, der driver og former menneskeliv, men hvordan og hvorfor, sådanne hvad virker på individet, som de gør. Modellen gør det muligt at relatere en bred vifte af umiddelbart forenelige og uforenelige teoretiske og empiriske studier til hinanden. Dermed kan modellen anvendes i en integrativ bestræbelse på empirisk at undersøge og teoretisk at vurdere en mangfoldighed af forbindelser mellem forskellige elementer i den menneskelige personlighed og dennes livslange udvikling. Artiklen bevæger sig ikke som sådan ud i specifikke studier af voksenlivets psykologi, men bereder med den forskningsstrategiske grundmodel vejen for, at forskellige typer af disse kan relateres meningsfuldt til hinanden.