bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Investigation and Research on Yuanjia Village Tourism in Shaanxi Based on the Integrated Development of Agriculture and Tourism
Authors:   School of Economics and Management, Xinjiang Agricultural University，China, Yan Jiawen
Published: February 2024

With the implementation of the national rural revitalization strategy, rural tourism development has become an important means of rural revitalization. And now people's living standards continue to improve, and people's demand for tourism has gradually changed from single to multiple. The new model of combining agriculture and tourism is constantly being sought after by people, and it is also better to drive the development of agriculture with tourism, thus promoting farmers' income. Yuanjia Village, as a typical representative of Shaanxi and even China's rural tourism development model, has a better research significance. For this reason, this paper chooses Yuanjia Village as the research object, focusing on the experience of tourists, to provide a reference for modeling Yuanjia Village tourism model.
EDUCATION THROUGH HEALTH PROGRAMMES: EFFORTS TO STRENGTHEN COMMUNITY HEALTH IN SUKMAJAYA VILLAGE, JOMBANG DISTRICT, CILEGON CITY
Authors: Ikhlasiah Marthia , Mutmainnah Inayatul , Hajar Baiq Siti
Published: February 2024

Objective study This is to provide service information education through health programmes: efforts to strengthen community health in Sukmajaya Village, Jombang District, Cilegon ty. As for the method used, i.e., ie The method used in this research is PAR (participatory action research). PAR is a research approach that actively involves all relevant parties in a participatory For study ongoing action. Results study that is In carrying out a health education programme in Sukmajaya Village, Jombang District, Cilegon City on November 13, 2023, it can be concluded that this effort has great potential to create even and sustainable positive changes in various aspects of community life. This programme not only educates about the importance of cleanliness for physical health but also has a significant impact on social and economic aspects. Through outreach sessions, practical demonstrations, and cross-sector collaboration, village communities are expected to understand and internalise good hygiene practices. This change in behaviour is not only temporary but is expected to become part of the norms and values that continue to be passed on from one generation to the next.
Lifestyle and Well-being among Portuguese Firefighters
Authors: Laura Carmona , Raquel Pinheiro , Joana Faria-Anjos , Sónia Namorado , Maria José Chambel
Published: February 2024

Background: Firefighters are subject to a variety of stressors, hence the importance of equipping them with resources that contribute to the management of these stressors. Aims: Considering that a healthy lifestyle is one of these resources, this study aimed to characterize the lifestyle of a Portuguese firefighters sample, rate their general lifestyle level, and analyze its association with their subjective well-being (i.e., flourishing). Methods: A sample of 860 firefighters responded to an adapted version of the FANTASTIC. Results: The results showed that most (72.8%) had a good lifestyle. However, regarding each habit, a significant percentage had bad habits: sometimes consuming high-calorie foods (81.2%); sometimes having difficulties sleeping (50.9%); drinking more than 4 - 5 alcoholic drinks on the same occasion (43.9%); and exceeding their ideal weight by more than 8 kg (29.7%). However, a marked percentage also had healthy habits: having people to talk to (71%) and giving and receiving affection (63.5%); exercising at least once a week (81.5%); not smoking (63.9%); almost always eating healthily (26.7%); sometimes sleeping well (50.2%); and managing stress (56.7%). As expected, the assumption that firefighters’ lifestyle is related to their flourishing was supported. Conclusion: A healthy lifestyle is an important resource to ensure the firefighters’ flourishing and should be a part of the day-to-day life of these professionals.
From Traditionalism to Algorithms: Embracing Artificial Intelligence for Effective University Teaching and Learning
Authors: Abdulrahman M Al-Zahrani
Published: February 2024

The current study examines the impact of integrating artificial intelligence (AI) in higher education in Saudi Arabia, specifically focusing on the roles of university teachers and students’ learning outcomes. It investigates the transformation of teaching practices, and the challenges faced by university teachers during AI integration, and identifies opportunities for collaboration and innovation. A quantitative research method using a survey questionnaire was employed to gather data and inform practical recommendations. The findings indicate that university teachers recognize the potential benefits of AI in education, but also highlight the need to address challenges for effective implementation. Participants perceive AI as a tool that enables more creative and engaging teaching methods, automates tasks, and brings about changes in teaching approaches. Difficulties in utilizing AI effectively and adapting to new teaching methods were identified. AI also offers opportunities for innovation, collaboration, and creating engaging learning environments. There were slight variations in perspectives based on gender and current role, with female university teachers and teaching assistants/professors perceiving higher impact and opportunities for collaboration and innovation. Participants with higher AI expertise perceived a greater impact of AI and fewer challenges. Those who aligned with the educational purposes of AI saw greater impact and opportunities for collaboration while acknowledging usage difficulties.
Effectiveness of the Cooperative Learning Model in Physics Lessons at Vocational High School Level in Jambi, Indonesia
Authors: Yanti Rileka
Published: February 2024

The low physics learning outcomes of vocational school students in Jambi is a problem that needs to be solved. One solution to improve physics learning outcomes is to use an effective learning model, such as the cooperative learning model. This research used a quasi-experimental design with a pretest-posttest design with control group. The research sample was 60 class X students who were divided into two groups, namely the experimental group who studied with the cooperative learning model and the control group who studied with the conventional learning model. The research instrument used was a physics learning outcomes test. The research results showed that there were significant differences between student learning outcomes in the experimental group and the control group. The learning outcomes of students in the experimental group who studied with the cooperative learning model were higher than the learning outcomes of students in the control group who studied with the conventional learning model. The cooperative learning model is effective in improving the physics learning outcomes of vocational school students in Jambi.
Phage Therapy to Tackle Difficult-To-Treat Bacterial Infections - What's The Future?
Authors:   Editor in Chief., Prof. Anant Marathe
Published: February 2024

As quoted in the Bhagwat Gita,the life of one living being depends on the life of another living
being“(जीवो जीवस्य जीवनम)“् . The relationship between two living beings can range from
symbiotic to commensal to parasitic. In a parasitic relationship, one of the partners derives the
benefit (parasite) from the other partner (Host), even, at the cost of the host's life. One such
relationship exists between the viruses that can infect Bacteria. These viruses are known as
phage viruses. This activity of viruses was taken advantage of to use them as potential
antibacterial agents [1]. Universal increase in antibiotic resistance and decline in newer antibiotic
discovery led to renewed interest in using phage viruses as antibacterial agents.
KEMAMPUAN MENULIS PUISI ANAK PADA SISWA KELAS V SD INPRES MALLENGKERI I KOTA MAKASSAR
Authors: Pratiwi.N Alfina , Paida Andi , Ratnawati
Published: February 2024

Tujuan penelitian adalah untuk mengidentifikasi kemampuan menulis puisi anak pada siswa kelas V SD Inpres Mallengkeri I Kota Makassar. Jenis penelitian ini adalah deskriptif kualitatif. Teknik pengambilan data yang digunakan dalam penelitian ini adalah observasi, wawancara dan dekumentasi, sedangkan instrumen yang di gunakan adalah pedoman observasi, pedoman wawancara, dokumentasi. Berdasarkan hasil analisis data dengan menggunakan analisis deskriptif kualitatif, dikemukakan bahwa kemampuan menulis puisi anak siswa kelas V di SD Inpres Mallengkeri I Kota Makassar diperoleh hasil yang baik namun masih perlu dilatih. Kendala menulis puisi anak dan cara mengatasinya pada siswa kelas V di SD Inpres Mallengkeri I Kota Makassar yaitu terutama pada penulisan ejaan sama halnya dengan keterkaitan antara paragraf satu dengan paragraf yang lain, di batasinya oleh waktu yang di berikan oleh guru sehingga paserta didik tidak mampu berpikir dengan tenang. Cara mengatasinya yaitu sering diberikan latihan lebih banyak dan diberikan bimbingan khusus dalam menulis atau diulangi kembali penulisannya dan diberikan arahan dan penjelasan tentang penggunaan ejaan yang baik dan benar.
Sustainability Reporting in Cambodia: A Tale of Two Companies
Authors: Padilla Flores Edman
Published: February 2024

ABSTRACT This study examines the current state of sustainability reporting in Cambodia by conducting a qualitative content analysis of the sustainability reports of two prominent Cambodian companies, NagaCorp Ltd. and Smart Axiata Co., Ltd. The findings show that both companies are committed to sustainability in their sustainability reports by emphasizing environmental responsibility, social responsibility, and governance. NagaCorp prioritizes reducing emissions, conserving resources, and promoting employee well-being and good governance, whereas Smart Axiata prioritizes economic growth, inclusivity, and process improvements. Both companies adhere to recognized reporting frameworks and prioritize standard compliance. The recommendations include collaboration, strengthening governance reporting for Smart Axiata, and engaging with stakeholders. Implementing these recommendations will improve the case companies’ sustainability performance and create long-term value for stakeholders and communities. The main limitation of this study is that it relies solely on information provided in sustainability reports, which may not accurately represent the companies’ sustainability practices. Additionally, constraints associated with research instrument development, data collection, and data analysis must be acknowledged, as they may affect the validity and reliability of the research findings. Future studies should include a larger sample size, develop standardized coding schemes, incorporate additional data sources, conduct comparative analyses across industries or countries, and track sustainability practices over time to observe trends and evolution of sustainability practices by Cambodian companies. Keywords: Sustainability; Sustainability reporting; ESG; Cambodia
The Influence of Intellectual Capital on Earnings Quality: Evidence from Firms Listed on the Cambodia Securities Exchange
Authors: Azhar Zubir
Published: February 2024

ABSTRACT This study aims to determine whether the efficiency of intellectual capital (IC) and each of its three constituents—human capital efficiency (HCE), capital employed efficiency (CEE), and structural capital efficiency (SCE)—can generate better earnings quality (EQ) in an emerging market. Drawing on the Pulic (2004) model for measuring the efficiency of IC and the absolute value of discretionary accruals as a proxy for EQ, the study analyzes the data of a sample of Cambodian nonfinancial firms listed on the Cambodian Securities Exchange (CSX) during the period from 2013 to 2021. The empirical results indicated that Cambodian firms active in utilizing IC has more tendency to provide reports of high quality. Besides, it is shown that each of the three elements of IC significantly and positively influences EQ. Meanwhile, SCE has the most significant impact among the three components. Those results offer an enhanced understanding of IC-utilizing and EQ practices that might be in favor of investors, regulatory bodies, and scholars. This study is among the first studies investigating Cambodian firms for IC and EQ topics. Keywords: : Earnings quality; Value-added intellectual coefficient; Human capital efficiency; Employed capital efficiency; Structural capital efficiency
Electrophysical properties of silicon doped with lutetium
Authors:   Branch of the Federal State Budgetary Educational Institution of Higher Education, National Research University MPEI, Tashkent, Uzbekistan, Daliev Sh.Kh. , Utamuradova Sh.B. ,   Institute of Semiconductor Physics and Microelectronics, National University of Uzbekistan, Tashkent, Uzbekistan
Published: February 2024

This article discusses the electrical properties of silicon doped with lutetium. The diffusion method is used in the fabrication of silicon structures doped with lutetium. n-Si, p-Si, n-Si and p-Si were prepared to measure electrophysical parameters. The resistivity of the samples, the mobility of charge carriers, the concentration and the distribution of electrophysical parameters depending on the temperature and thickness of the sample have been studied. These parameters were determined by the four-probe van der Pauw method. Research work was carried out at room temperature and in the range of 77÷300 K. Ohmic contact was obtained through a mixture of 1% Sb + 99% Au for measuring samples on the HMS500 instrument. The resistivity and concentration of charge carriers were also studied, taken from a distance of 2 µm from the surface of the samples. The electrical parameters of the samples were measured using an Ecopia Hall effect measurement system. The electrical parameters of the p-Si and p-Si samples did not change significantly. Changes in the surface morphology of these samples were observed in the results obtained in ACM.
Study of infrared quenching in silicide-silicon-silicide structures
Authors:   National University of Uzbekistan, Tashkent, Uzbekistan, Mamadalimov A.T. , Isaev M.Sh. ,   National University of Uzbekistan, Tashkent, Uzbekistan
Published: February 2024

Infrared quenching (IR Q) in silicide-silicon-silicide and silicide-silicon-metal structures has been studied. Silicides are obtained through the process of diffusion doping of silicon with manganese atoms. Infrared quenching was detected in the irradiation energy range of 0.31-0.75 eV when illuminated with local light hv≥Eg. Attachment levels for electrons were found: Ec-0.31 eV, Ec-0.38 eV, Ec-0.51 eV. The long-wave limit of photoconductivity (PC) was established to be 0.38 eV by studying the spectral characteristics of silicide-silicon-silicide structures.
Demonstration: Reminiscence using mandala – Workshop for those who may have memories
Authors: Airaksinen-Björklund Raija , Karkkulainen Marjatta , Luoma-Kuikka Anneli
Published: February 2024

Based on workshop the article introduces Mandala-method in reminiscence and as a pretext for drama. Artbased-methods and drama are used to discover memories. In the process participants of certain age group go together in groups to discuss various things that occurred during their youth and their childhood. Are memories alike everywhere? What similarities and di erences could be found?
Saussure og semiotik og Fa'en og hans pumpestok
Authors: Toft Herdis , Knudsen Karin Esmann
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Børn, remser og protest
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Det andet tyngdepunkt er børns legekultur og de hertil knyttede æstetiske udtryksformer, især børns sproglige og narrative udtryk. Vi har allerede fremhævet hovedværket, Legekultur. Essays om børnekultur, leg og fortælling (1996), vil også nævne artikler som Børn, remser og protest i Børnelitteratur – klassekultur, red. B. Ørn (1976), Fortællerrollen i børns fortællinger og rollelege – om den humoristiske dimension i børns udtryk, i BUKS – Tidsskrift for børne- og ungdomskultur nr. 9 (1987), Har børn behov for alt det legetøj, i BUKS – Tidsskrift for Børne- og Ungdomskultur nr. 39, (1998) og Refleksivitet og refleksionstyper i børns udtryksformer, i BUKS – Tidsskrift for børne- og ungdomskultur nr. 43 (2001). Helt karakteristisk for Flemming Mouritsen udmønter dette arbejde sig i en vekselvirkning mellem forskning, undervisning, formidling og organisatorisk arbejde.
Da Vorherre døde, så fik vi kameraet til at holde øje med os
Authors: Toft Herdis , Esmann Knudsen Karin
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Det fantastiske ved det her stof er, at folk kommer i tanker om deres egen barndom
Authors: Toft Herdis , Esmann Knudsen Karin
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Børn og fantasi – protest og konsum
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Information 22.12.1978. Også publiceret i: Niels Mors og Helle Bancke (red): Børnelitteraturen der voksede. Klampenborg: Mallings 1982, s. 31-37.
Skal vi slås?
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Børnelæsning. Socialismen i 70'ernes børne- og ungdomsroman, Ove Kreisberg (red.). København: Borgen 1982.
Børn bruger sprog
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. af Flemming Mouritsen og Niels Mors i Jørgen Kuhlmann og Marianne Jelved, red.: Begynderundervisning i dansk. Konferencerapport. København: Dansklærerforeningen/Folkeskolefraktionen 1982, s. 58-89.
Et papmachémassiv på 8 km's højde
Authors: Toft Herdis , Esmann Knudsen Karin
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Indianernes myter
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Information, 22.10.1985. Også publiceret i PLYS: Årbog for børne- og ungdomslitteratur, samme år, s. 22.
Eventyr og læsbarhed
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Information 20.03.1986.
Gys, gru og grin
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Information 19.08.1987
Børnekultur
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Aarhus Stifttidende, december 1988. Også publiceret i BUKS - Tidsskrift for Børne- og Ungdomskultur nr. 18, 1990, s. 19-22.
Børnekulturen er populær
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Børn og Unge, Årg. 21, nr. 13, 1990. Interview ved Ulla Kofod-Olsen.
Børnekulturforskning flytter til Odense
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i B70, nr. 13, 1992. Interview ved Frank Helbo.
Der er meget skrøneri i det
Authors: Toft Herdis , Knudsen Karin Esmann
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Hvornår blev fantasien opfundet?
Authors: Toft Herdis , Knudsen Karin Esmann
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Her bliver installeret nogle moderne myter
Authors: Toft Herdis , Knudsen Karin Esmann
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Legetøjet er tvetydigt ligesom bogproduktionen
Authors: Toft Herdis , Knudsen Karin Esmann
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Alle børnene…
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Upubl. manus, uå. Reference til Martin Zerlang: Alle børnene. Om »alle børnene«-rimene som moderne mobbedigtning. PLYS: Årbog for børne- og ungdomslitteratur nr. 8 1994.
Analyser skal ikke bekræfte teorier, men åbne for nyt
Authors: Toft Herdis , Knudsen Karin Esmann
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Børns grafiske udtryksformer
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Anne Mørch-Hansen, red.: Billedbøger og børns billeder. København: Høst og Søn 2000, s. 178-199.
Gode gags af den venlige slags
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Upubl. anmeldelse af Ole Lund Kirkegaards Otto er et næsehorn (måske skrevet omkring 1972?).
Jeg går og slæber et fiskenet
Authors: Toft Herdis , Knudsen Karin Esmann
Published: February 2024

Ud over de trykte tekster indeholder antologien en lang række korte tekster baseret på en række interviews med Flemming Mouritsen, foretaget i perioden 2008-12. I vores interviews med ham – vi benævner dem Samtaler – kommenterede han på sit eget liv og på sin skriftlige produktion, og således får vi både hans eget tilbageblik og hans nutidsperspektiv på det fyrre år lange forfatterskab. Vi markerer dem som samtaler ved hver gang at indlede med et spørgsmål fra os, men ellers har vi stort set udeladt vores egen medvirken i dialogen.

Samtaleuddragene giver også mulighed for at indfange den mundtlighed, der er så karakteristisk for Flemming Mouritsen, og som vi har bevaret, så vidt det nu er muligt. I løbet af de vældig mange timer, som interviewene har strakt sig over, har vi fået en række fortællinger om hans opvækst i Vendsyssel og familiens flytning til Aarhus, da han var omkring tolv år, han har fortalt om universitetsmiljøet i 1970'erne og 1980'erne, om pædagogseminariets 'matriarkalske' miljø og sammenstødet mellem praktisk og teoretisk arbejde med børn og børnekultur, om arbejdet med at få has på stoffet i skriveprocessen, og han har ikke mindst fortalt om erfaringerne med feltarbejde, hvor hans iagttagelser af børnene Morten, Jakob og Tine – og af deres børn – spiller en væsentlig rolle.

Gennem disse fortællinger får Flemming Mouritsen pointeret sine grundlæggende teorier, kategorier og teser om sammenhænge i en form, der afspejler det processuelle og situationsbundne i hans virke. Det er os, der som redaktører har fået det samlede materiale transskriberet, hvorefter vi har gennemskrevet det, har klippet og tilrettet samtalebidder, samt forsøgt at placere dem i forhold til tekster, de i vore øjne kan 'snakke sammen med'. Havde vi gengivet dem, som de forelå, ville de to bind snarere være blevet til tre, eftersom Flemming Mouritsen nok blev svækket fysisk i de sidste år af sit liv, men bestemt ikke blev det, hvad engagement og vedholdende fortælleglæde angår.

Selv om vi gengiver samtalerne 'stykkevis og delt', kan læseren ved hjælp af indholdsfortegnelsen imidlertid vælge at læse dem som en særskilt tekst. Man kan behandle samtalebidderne som det, de er: et liv genoplevet i erindringen af Flemming Mouritsen. Ind imellem har vi oplevet, at han huskede 'forkert' hvad fx et årstal, et navn eller en lokation angår, og det ser vi som et udtryk for, at perspektivismen ikke kun betegner vores oplevelse af fænomener i andres 'virkelighed', men også i eget liv. Flemming Mouritsen var frem for alt en stor fortæller – en sand fortæller.
Øksens erindring
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i Finn Wiedemann m.fl. red.: Mellem kontinuitet og forandring. Festskrift til Jørgen Gleerup. Odense: Syddansk Universitetsforlag 2007, s. 237-245.
Børnekulturforskning i et historisk og uddannelsesmæssigt perspektiv
Authors: Mouritsen Flemming
Published: February 2024

Publ. i BUKS - Tidsskrift for Børne- og Ungdomskultur nr. 54, 2010. Oplæg på BID-konference efteråret 2008. Forelæsningen er skrevet af fra lydbånd.
Familien Robot kommer forbi – robotter som legevæsner og legemedier i børns teknologiske legekultur
Authors: Pedersen Mads Bønløkke , Nørgaard Rikke Toft
Published: February 2024

Begreber som STEM (Science, Technology, Engineering, Mathematics), Computational Thinking, Digital Dannelse, Teknologiforståelse og ’læring’ om teknologier samt ’lære at’ benytte teknologier er centrale i forhold til forskningen i, indsatserne for og forståelsen af børns teknologipraksis i børnehaver og skoler. Med et forskningsmæssigt afsæt forsøger denne artikel at udvide feltet og forståelsen gennem at anskue børns teknologipraksis dels i en legekulturel optik, dels med et fokus på mellemmenneskelige og humanistiske dimensioner inden for 21st Century Learning Skills. Med udgangspunkt i et 4 måneder langt Design Based Research feltarbejde i 3 børnehaver, udført af Mads Bønløkke Pedersen, ser artiklen på, hvordan forskellige robotter som Ozobot, BlueBot, Dash-and-Dot og Edison ’kommer på besøg’ i børnehaver og bliver til legevæsner og legemedier i børnenes legepraksisser på egen hånd og sammen med pædagoger. I artiklen forstås børnehavens robotkultur som børnenes egen kultur og samtidig undersøges det, hvordan børn og pædagoger gennem etableringen af en sådan kultur opøver og udfolder teknologisk forestillingskraft og deltagende fællesskaber, faciliteret af robotter og teknologisk mod. Gennem artiklen fremskrives et rammeværk for at begribe en sådan legekulturel tilgang til børns teknologipraksis samt en analyse af et feltarbejde, der fremhæver, hvad et sådant rammeværk bidrager med, når vi forsker i og praktiserer teknologiske lege- og lærings-kulturer med børn i børnehaver.
Leg som ustyrlig deltagelseskultur – eller fortællingen om det demokratiske æsel
Authors: Toft Herdis
Published: February 2024

I denne artikel præsenteres den franske filosof Jacques Rancières teoretiske forståelsesramme for det direkte demokrati, og med afsæt heri argumenteres der for, at legekultur som fænomen repræsenterer en »ustyrlig«, deltagelseskultur, der bygger på direkte demokrati og dermed er et livsnødvendigt fundament under vort samfund. Der trækkes tråde fra slogans for det anarkistiske, anti-autoritære oprør i maj 1968 til børns legekultur i dag, og det vises, hvordan regelforhandlinger og -forvandlinger er nøglebegreber for at forstå, hvori forskellen mellem liberalistisk »fri« leg og socialt »forpligtet« fælles leg består. En observation af børnehavebørns kamp om at erobre et legeredskab, en lommelygte, er et eksempel på vekslingen mellem »lodtrækning og listighed« som manøvrer, der benyttes af børnene. Endelig diskuteres den trussel mod leg, som udgøres af dens inddæmning i institutioner som har andre mål for leg end legen selv.