bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A Magyarországon élő külföldiek területi elhelyezkedése
Authors: Kincses Áron
Published: August 2018

A hazánkban élő külföldi állampolgárok területi elhelyezkedése és lakóhelyválasztásuk okai eltérnek a magyar népességtől. Erős koncentrációjuk fokozza a migráció területi hatásait. A jövedelemkülönbségek mellett a lakóhely helyzetének, központi vagy éppen határ menti fekvésének is fontos szerep jut a külföldi állampolgárságú népesség kistérségi eloszlásának magyarázatában, mellyel a tanulmány első fele foglalkozik. A következő részben a migrációs hálózatokat vizsgáljuk, és az elérhetőségi modellek segítségével szemléltetjük, hogyan láthatják a külföldiek Magyarország kistérségeit, mint potenciális letelepedési célpontokat.
Romániai kis- és középvárosok "jelentéktelensége"
Authors: Csák László
Published: August 2018

Az utóbbi években a kis- és középvárosok szerepe, lehetőségei és feladatai a területfejlesztési diskurzus kiemelt témáivá lettek. Egyes kutatások szerint arany középutat jelenítenek meg, hozzájárulnak a területi kohézió megteremtéséhez, képesek vidéki hinterlandjaik integrálására, mások szerint a területfejlesztés súlypontja a források hatékony és koncentrált felhasználásának érdekében a nagyváros, a metropolisz. A tanulmány ebben az értelmezési térben keresi a romániai kis- és középvárosok helyét, és vázolja fel a fejlesztéspolitikai lehetőségeik horizontját, mely csak látszólag szűkös.
Összeomlás vagy reneszánsz? A hagyományos vasúti közlekedés állapota és kilátásai Kelet-Európában
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

Korunk közlekedéspolitikájának egyik központi kérdése, hogy (a légi közlekedéssel is versenyezni képes nagysebességű vasutakkal szemben) a hagyományos vasutaknak lehet-e jövője. A szerző e kérdésre Kelet- Európára vonatkozóan igyekezett választ adni.
Hazai kistérségek innovációs képességének elemzése
Authors: Bajmócy Zoltán , Szakálné Kanó Izabella
Published: August 2018

Napjaink térgazdasági folyamatait a tanulás-alapú gazdaság feltételrendszere formálja. E sajátos keretben a regionális változás egyik legfőbb hajtóereje az innovációk sorozatán keresztül megvalósuló technológiai változás. Így a regionális gazdaságtan egyik központi vizsgálati területévé vált a térségi innovációs képesség értelmezési és mérési lehetőségeinek vizsgálata, jóllehet az alacsony területi aggregációs szinteken folyó vizsgálatok számos módszertani problémát vetnek fel. Jelen tanulmány célja a hazai kistérségek innovációs képességének elemzése és értékelése, melynek során a regionális innovációs rendszer koncepciót tekintjük kiindulási alapul. A kistérségek innovációs teljesítményét több dimenzió mentén és összesítve is rangsoroljuk, majd megadjuk a térségek csoportosítását, illetve vizsgáljuk az innovációs képesség térbeliségének szabályszerűségeit. A tanulmány utolsó fejezetében feltárjuk az alkalmazott megközelítés korlátait, amellyel egyben az innováció-mérés metodikájának általános problémáira, és ily módon esetleges jövőbeni kutatási irányokra kívánunk rávilágítani.
Regionalizáció, regionalizmus és a nemzeti kérdés a titoi Jugoszláviában 1945–1980
Authors: Gulyás László
Published: August 2018

A jugoszláv állam rövid története – alig 91 év – során kétszer született meg (1918, 1945) és kétszer bomlott fel (1941, 1991-től napjainkig), ezért úgy véljük, érdemes a felbomlások törvényszerűségeit megvizsgálnunk. Véleményünk szerint minkét felbomlásban rendkívül fontos szerepet játszott a gazdaság terén megszülető és tartósan fennmaradó észak–dél lejtő, amely gyakorlatilag egy nagyon komoly regionális fejlettségbeli különbséget eredményezett mind a királyi (1918-1941), mind a szocialista jugoszláv állam (1945-1991) régiói között. Jelen tanulmányban azt vizsgáljuk meg, hogy a titói Jugoszlávia hogyan próbálta meg kezelni a regionális különbségeket, és ez milyen eredményhez vezetett.
Az önkormányzatok gazdálkodása és a fejlesztési források bevonásának lehetőségei könyvvizsgálói szemmel, avagy a reformok szükségszerűsége
Authors: Szabó István
Published: August 2018

Az önkormányzati fejlesztési források nagyon sokrétűek és bonyolultak. Ez adódik az önkormányzati forrásszabályozásból és magából a közigazgatási rendszerből. Más a források szabályozása a helyi kisebbségi önkormányzatoknál, a többcélú kistérségi társulásoknál, a megyei önkormányzatoknál, illetve a régióknál. Természetesen a fejlesztési források alakulása összefüggésben van az önkormányzati szektor különböző szin(leivel, mert külön-külön más feladat- és hatáskörrel rendelkeznek. Alapvetően az önkormányzati alrendszer felhalmozási jellegű bevételi lehetőségeiből indultunk ki, nem vizsgáltuk a működési jellegű bevételeket (pl. normatív állami támogatásokat), mert ezek szorosan nem kapcsolódnak a fejlesztésekhez. A fejlesztési források tárgyalásánál nem törekedtünk a teljességre, hanem az általunk legfontosabbnak ítélt alternatívákat kívántuk bemutatni.
A fejlesztéspolitika sikerességét elősegítő tényezők és a kohéziós országok tapasztalatai Magyarország számára
Authors: Lóránd Balázs
Published: August 2018

A Európai Unió kohéziós országainak felzárkózási tapasztalatai alapján érdemes levonni a megfelelő következtetéseket Magyarország számára is: a kohéziós politika eszközrendszere mellett egyéb gazdaságpolitikai, szabályozási lépésekre és fejlesztési programokra is szükség van a sikeres felzárkózáshoz, mint például a következetes makrogazdasági stabilitást támogató költségvetési és monetáris politika folytatása; a rendelkezésre álló fejlesztési források koncentrációja; az emberi erőforrás fejlesztés előnyben részesítése; társadalmi konszenzuson alapuló struktúrapolitika és hosszú távú fejlesztési stratégia végrehajtása; a bürokrácia hatékonyságának erősítése és az intézményrendszer fejlesztése.
Az elérhetőség és az idegenforgalom kapcsolata
Authors: Tóth Géza , Dávid Lóránt
Published: August 2018

Az idegenforgalom és a közúti elérhetőség közötti kapcsolat vizsgálata meglehetősen sok módszertani problémát vet fel. Bár a kapcsolat látszólag evidensnek tűnhet, mégis a statisztikai mérés meglehetősen nehéz. így mi nem is a kapcsolat szorosságát igyekeztük vizsgálni, inkább sajátosságait, illetve összetevőit a magyarországi idegenforgalmi régiókban loglineáris modell segítségével. Elemzésünk második részében gravitációs modell segítségével próbáltuk megbecsülni a belföldi többnapos utak nagyságát, s hasonlítottuk össze a becsült és a valós értékeket. Ezzel igyekeztük feltárni a magyarországi belföldi turisztikai áramlatok sajátosságait
Mobilizáció: az utazási életút vizsgálatához
Authors: Mayer Péter
Published: August 2018

Jelen tanulmány az utazási szokásokat a tágabb mobilitási élettörténettel és a jelenlegi gyakorlattal összefiggésben vizsgálja. A mobilitási életút kvalitatív vizsgálata alapján három olyan ideáltípust mutat be, amelyek a mobilitás fejlődésének eltérő módjait reprezentálják. A mobilizáció fogalmának megragadásával egyrészt a mobilitási dimenziók közötti kölcsönhatás, másrészt a mobilitás fejlődésének változása áll a középpontban. A cikk továbbá rávilágít arra, hogy a turisztikai magatartás korántsem magyarázható pusztán az egyéni utazó fogyasztói döntéseivel, abban a társadalmi kapcsolatrendszernek és az egyén intézményi beágyazottságának is jelentős szerepe van.
Széthúzó falvak, egységes városok?
Authors: Gergely Júlia
Published: August 2018

Az utóbbi években, évtizedekben egyre jelentősebb társadalmi átrendeződések figyelhetők meg Budapest agglomerációs övezetében. A társadalomszerkezet változásának elsődleges oka a szuburbanizáció jelensége, egyik fontos következménye pedig a települések közötti térbeli-társadalmi szegregáció erősödése. Eltérő azonban az elkülönülés mértéke és alakulása a falvak és a városok településcsoportjainak esetében, míg a falvak között erőteljesebb, addig a városok között enyhébb a széthúzás foka.
A sportolók területi mozgásai, avagy a sportolói vándorlás
Authors: Ács Pongrác
Published: August 2018

Napjainkban a sport az egyre bővülő szórakoztató ipar része, amely a társadalom homlokterében álló jelenségek közül az egyik leglátványosabb növekedést produkáló terület A hazai „sportgazdaság" 2005-ben becsült árbevétele 350 milliárd forint volt, ami megközelítőleg az akkori GDP 1,7%-a, vagyis a korábbi évekhez képest jelentős piacbővülést mutat. Jelen kutatás a sportgazdaság legkisebb egységeivel, a sportolók térbeli mozgásaival foglalkozik. A sportolói migráció valójában térbeli mobilitást jelent, az egyik földrajzi területről a másik földrajzi terület felé. A tanulmány célja, a sportolói vándorlás fogalmainak tisztázásán túl, saját empirikus adatbázis segítségével bemutatni a hazai sportolói vándorlás irányait, tendenciáit és motivációs tényezőit. A statisztikai elemzés során foglalkozunk a hazai sportolók migrációs potenciáljának becslésével is. A tanulmány tanulsága szerint a magyar sportolói migráció a leggyakrabban a tőlünk nyugatra fekvő európai országok felé irányul, míg hozzánk a volt "keleti blokk" országainak sportolói érkeznek.
Gondolatok a regionális identitásról – identitáselemek a Nyugat-dunántúli régióban
Authors: Nárai Márta
Published: August 2018

Jelen tanulmány egyrészt a regionális identitás elméleti hátterét mutatja be, valamint a regionális identitásnak a régióépítés folyamatában betöltött szerepét taglalja. Másrészt a szerző a Nyugat-dunántúli régió példáján arra a kérdésre keresi a választ, hogy több mint tíz évvel a régiók felülről vezérelt „megszületése" után vajon az ország egyik gazdaságilag legsikeresebb régiójában létezik-e, érzékelhető-e a regionális identitás, illetve kísérletet tesz ezen identitáselemek azonosítására és bemutatásásra.
A gazdasági tevékenységek agglomerálódása egy vállalatdemográfiai modell tükrében
Authors: Koós Bálint
Published: August 2018

A gazdasági tevékenységek térbeliségének megváltozása alapjaiban formálja át a kialakult helyzetet: megváltoztathatja az évtizedek alatt létrejött ingázási viszonyokat, befolyásolja az érintett önkormányzatok mozgásterét, a vállalkozások számára pedig a működési feltételek drasztikus átalakulását jelenti. A szerző e folyamat térbeliségének, intenzitásának megragadására a kereskedelem, járműjavítás nemzetgazdasági ágazatba tartozó vállalkozások csoportját vizsgálja meg, a vállalkozásdemográfia elméleti és a térökonometria módszereit alkalmazva, kísérletet téve a folyamat modellezésére.
A légi közlekedési szektor liberalizációja és az európai fapados piac
Authors: Dudás Gábor
Published: August 2018

Az európai légtér liberalizációja felszabadította a korábban igen szabályozott légi közlekedési piacot, és új működési keretet hozott létre az Európai Közösség területén üzemelő légitársaságoknak. Az új helyzetet kihasználva új piaci szereplők is megjelentek Európa égboltján a diszkont légitársaságok formájában, melyek gyorsan számottevő piaci részesedésre tettek szert és komoly versenytársaivá váltak a hagyományos légitársaságoknak. Kezdetekben a fapados forgalom teljes mértékben a nyugat-európai térségre koncentrálódott, itt alakította ki egyedi útvonalhálózatát és üzleti struktúráját. Az Európai Unió keleti b ővítésének hatására a diszkont légitársaságok megjelentek Kelet-Európában is, ahol szembesülve az újfajta piaci kereslettel, itt is hamar komoly piaci részt hódítottak el a nemzeti légitársaságoktól. E tanulmánynak az a célja, hogy bemutassa az európai fapados piac alakulását, különös hangsúlyt fektetve az Európai Unió keleti b ővítésének hatásaira. Vizsgálataink alapján arra a következtetésre jutottunk, hogy az uniós bővítés óta eltelt időben bővült az európai fapados útvonalhálózat, és a keleti piacok újfajta kereslettel találták szembe magukat, amely három csoportból, az üzleti utazók egy új rétegéb ől, a városlátogató turistákból, valamint a külföldön élő munkások posztmigrációs áramlásaiból kerül ki.
Formálódó új európai növekedési központok? A Közép-európai térség metropoliszrégióinak sajátosságai és kihívásai
Authors: Schneider Gábor
Published: August 2018

A tanulmány az európai növekedési központok er ősödő gazdasági szerepe és egyedi sajátosságai felől mutatja be a közép-európai térség metropoliszrégióit. A regionális versenyképesség vizsgálatában a szerző összekapcsolja a területi adottságokat a társadalmi, az igazgatási és irányítási szerepkörrel. Az uniós rendszerezés alapján jellemzi a közép-európai (fővárosi) növekedési központokat, rámutatva azok fejlettségi szintjére, illetve elmaradásaira.
A győri elit értékrendszere és magatartása az 1870 és 1945 közötti gazdasági és politikai válságok idején
Authors: Szakál Gyula
Published: August 2018

Minden közösséget jellemez, hogy milyen elitet képes létrehozni. Az elitek kialakulása, szerkezete, a benne megjelenő teljesítmények és szerepkörök erősen útfüggőek. A Győri elit két világháború közötti szereplése szépen bizonyítja ezt a megállapítást. A város sorsának alakulását a kedvező földrajzi elhelyezkedését nem lebecsülve, sokkal nagyobb mértékben a település gazdasági, politikai és nem utolsósorban kulturális elitje határozta meg. A II. világháborúig ez a három elitcsoport egymással való viszonyát tekintve sokkal koharensebb volt, mint napjainkban. Győr befogadó jellege, az urbánus életmód és értékrendszer, a lehetőségek megragadásának képessége, a realitás- és a szociális érzék, a személyes felelősség- és szolidaritás tudat, a nagyobb időtávlatok iránti érzékenység meghatározó volt mind a gazdasági, mind pedig a politikai krízishelyzetekben. Mivel a városi elit a 19. század elejétől a II. világháborúig lényegében ugyanazon kapcsolathálóból állt, erős családi stabilitással a válaszreakciók is hasonlóak voltak. A kereskedőváros kríziséből a korszerű iparvárossá váltást, a helyi közösségi sikert ugyanaz az elit vitte véghez, aki szembe találta magát a II. világháborút megelőző, majd a háborús évek megpróbáltatásaival. Több emberöltő alatt a városi gazdasági és politikai vezető réteg befogadó mentalitása révén nagyon jól integrálta az erre amúgy is fogékony és hajlandó zsidó polgárokat. A vészkorszak éveiben a város keresztény politikai elitje mindent megtett, hogy sorsukat megkönnyítse.
Észak-dunántúli vállalkozói elit elvárásai a Széchenyi István Egyetemmel és hallgatóival szemben
Authors: Kovács Zsolt , Tamándl László , Filep Bálint
Published: August 2018

Az elitté válás egyik eszköze a felsőoktatás, amelyet manapság egyre több kritika ér. A tömegképzés kialakulása az elmúlt másfél–két évtizedben hozzájárult ahhoz, hogy a diplomás végzettség egyre több területen elértéktelenedjen, és mint az elitté válás eszköze egyre inkább háttérbe szoruljon. Ennek okai összetettek, jelen tanulmányban az összesre nem kívánunk kitérni, elsősorban a Széchenyi István Egyetem és a munkaerőpiac kapcsolatát vizsgáljuk a 2009 nyarán egy 50 elemi; mintán lefolytatott mélyinterjús vizsgálat alapján. Jelen tanulmányban a témához kapcsolódóan emelünk ki néhány eredményt a kutatásból
A regionális tudomány „térnyerése”: reális esélyek avagy csalfa délibábok?
Authors: Lengyel Imre
Published: August 2018

A regionális tudomány nemrég ünnepelte létrejöttének félévszázados jubileumát, ezen időszak alatt nemzetközileg széles körben elfogadottá vált. Az elmúlt két évtizedben a regionális tudomány Magyarországon is megerősödött, amiben Enyedi Györgynek múlhatatlan érdemei vannak, tudományos társaságok, intézetek, tanszékek, doktori iskolák, folyóiratok, konferenciák stb. sora jelzi a tudományág egyre szélesebb körű hazai elismertségét. De egy évtizede új kihívásokról, útkeresésről és megújulási törekvésekről is szólnak a szakmai viták, nemcsak külföldön, de itthon is. Tanulmányomban** a regionális tudomány előtt álló legfontosabb kihívásokkal és a lehetséges válaszokkal foglalkozom. Alapvetőnek tartom a szállítási-kommunikációs költségek drasztikus csökkenését, részben ennek hatására a térbeli kapcsolatok átrendeződését és az agglomerációs gazdaságok előtérbe kerülését. Ezek a folyamatok a globalizált gazdaság igényei szerinti új társadalmi teret formálnak, amely már jórészt elszakad a földrajzi tértől. Véleményem szerint a regionális tudomány megújulásához nagyban hozzájárulhat a földrajzi tér és az új társadalmi tér integrált szemléletű kezelése. Reményeim szerint ez a megkettőződött tér alkalmas, Enyedi György szavaival élve, a „Föld második nagy ipari/urbanizációs hulláma" térbeli folyamatainak leírásához, illetve a terület- és településfejlesztésben általa is szorgalmazott „új paradigma koncepcionális kimunkálásához".
A tartományi rendszer és a nemzeti kérdés Romániában 1950-1968
Authors: Gulyás László
Published: August 2018

Közép-Európa első világháború utáni új térfelosztásának egyik fontos, de kevésbé ismert jellemzője, hogy a területi folyamatok egyik legnagyobb nyertese a román állam volt, melynek területe az 1914. évi 139,1 ezer km 2-ről 1920-ra 295,9 ezer km 2-re nőtt, azaz a román állam 156,8 ezer km2 területi nyereséget könyvelhetett el a közép-európai átrendeződés következtében. Az így megszülető Nagy-Románia egyik kulcskérdése a közigazgatási térfelosztás, melynek jelentőségét jól mutatja, hogy a 20. század folyamán a román politikai elit 12 alkalommal hajtott végre közigazgatási reformot (1926, 1929, 1936, 1938, 1950, 1952, 1956, 1960, 1968, 1981, 1991, 1998). Ezek a közigazgatási reformok általában a megyerendszert próbálták megreformálni. Jelen tanulmány a szocialista korszak azon négy közigazgatási reformját (1950, 1952, 1956, 1960) elemzi, melyek a megye helyett tartományi rendszert akartak Románián belül működtetni, illetve a tanulmány záró részében röviden kitér az 1968. évi reformra, mely visszaállította a megyerendszert.
Tervezés és szabályozás a városalakításban
Authors: Szabó Julianna
Published: August 2018

A városalakítás két nagy hagyományának, a tervezési típusú gondolkodásnak, illetve a szabályozás hagyományának ütközése számtalan konfliktus forrása a településalakítás gyakorlatában. A tervezési és a szabályozási szemlélet társadalomfilozófiai szinten megfogalmazott különbsége segíthet ennek feloldásában.Tanulmányunk első részében ezért a tervezést és a szabályozást általánosan, mint társadalmi technikát hasonlítjuk össze, a tervezés és a szabályozás céljának, gyökereinek, szereplőinek, hatókörének, legitimitásának, folyamatosságának, belső struktúrájának és paradigmikus változásokhoz való alkalmazkodóképességének összevetésével.A városok alakításában a kezdetektől fellelhető a tervezési, a 19. századtól pedig a szabályozó jellegű gondolkodás is, ennek történeti alakulását elemezzük e tanulmány utolsó harmadában. A mai településrendezés túlnyomóan tervezési jellegű, ezért nehezen alkalmazkodik a városalakítás mai követelményeihez. A szabályozási jellegű technikák erősödése a településrendezésben hozzásegíthet városaink hatékonyabbalakításához.
A regionális innovációs rendszerek elemei az Észak-Dunántúlon
Authors: Tilinger Attila
Published: August 2018

Egy regionális innovációs rendszer eredményessége elsősorban nem a rendszer szereplőinek egyéni teljesítményétől, hanem azok rendszerben betöltött szerepétől függ. Ezen oknál fogva a tanulmány küldetése az Észak-Dunántúlon működő innovációs rendszerek elemeinek rendszerben ellátott feladatainak értékelése. A kutatás másik fontos célja az innovációs folyamatok koordinálására hivatott kulcsszereplő megkeresése.
Centrum-periféria kérdések a nemzetközi migrációban
Authors: Kincses Áron , Rédei Mária
Published: August 2018

A cikk célja egyfelől bemutatni a migráció kérdését a centrum és periféria vonatkozásában, másfelől a nemzetközi ki- és bevándorlás nemek szerinti centrum és periféria arányainak elemezése a hazai kistérségek szintjén az ezredfordulót követő időszakban. A szerzők célja kettős felhasználást kívánt megalapozni, részben a kistérségi népesség-előreszámítások megbízhatóságát növelni, részben a migrációs stratégia regionális elemeit támogatni.
A városnövekedés szakaszai – újragondolva
Authors: Enyedi György
Published: August 2018

Három évtizede dolgoztam ki a modern urbanizáció szakaszos jellegének globális (az egész Földön érvényesülő) modelljét. Az elmúlt három évtized, a globalizáció kibontakozása nagyon sok változást hozott a világgazdaság települési térkapcsolataiban. Indokolt tehát újragondolni: érvényes-e még az urbanizációs szakaszok korábbi jellemzése és egymást követő világméretű megjelenése? A tanulmány azt bizonyítja, hogy az alapkoncepció továbbra is érvényes, az egyes szakaszok egymás után mindenütt megjelennek, ám két további kérdés megfogalmazható: a) a fejlődő országokban is elkülönülnek-e az egyes szakaszok, vagy egymásra csúsznak? b) a globalizáció ciklusa után mikor jelentkezik új ciklus, a jelen válság a jelen globalizációs ciklus lezárását jelenti-e, s ha igen: mi lehet az új urbanizációs ciklus jellemzője?
Nemzetiségi térképek mint a hatalmi beszédmód formái (I. rész)
Authors: Keményfi Róbert
Published: August 2018

A magyar kartográfiatörténet-írás nagy hagyományokkal és rendkívül gazdag eredményekkel rendelkezik. Azonban a társadalomtudományokban végbement „térbeli fordulat” eredményeként a kartográfia tudománya is felismerte: ahhoz, hogy árnyalt képe legyen – jelen esetben – a nemzeti térképírási módokról, mindenképpen figyelembe kell vennie azt a társadalmi és kulturális hálót, amelyben az adott térképek születtek. A múlt század utolsó évtizedeiben lezajlott úgynevezett memory-boom az emlékezeti hely fogalmába beemelte a nem konkrét fizikai helyekhez köthető nemzeti emlékezeti narratívákat is. A „hely” az új megközelítésben inkább széles értelemben vett mentális közeget jelent, mintsem objektív teret. Olyan relatív kulturális színterekről van ebben a felfogásban szó, amelyek a nemzeti identitást fenntartó kollektív emlékezetet folyamatosan szervezik, áramlásban tartják és újra meg újra (akár újabb és újabb tartalommal) aktualizálják. Nemzeti ünnepek, archívumok, könyvtárak, szimbolikus aktusok, épületek, dalok, rítusok, akár etnikai térképek jelenítik meg a nemzet szellemét. A nemzeti emléktárak mélyén olyan dokumentumok találhatók, amelyek a politikai és az etnikai térképészet kapcsolatát kézzelfoghatóvá teszik, sőt a gyakorlati politika direkt befolyását a társadalomtudományok szabályainak megfelelően szigorúan bizonyítani is képesek. A tanulmány egy olyan nyelvhatárakció fennmaradt igen részletes dokumentációját értelmezi, amellyel a feledés homályából előhívhatók azok a közvetlen politikai szándékok, amelyek a térképtörténet-írásban csupán egy-egy mondattal jelzett – és ezért csendesen meghúzódó – tulajdonképpen közigazgatási térkép elkészítése mögött ismerhetők fel. Még érdekesebbé teszi ennek a forrásnak a feldolgozását az a tény, hogy a ránk maradt dokumentumok tulajdonképpen egy történeti mítoszt is megkérdőjeleznek. Nevezetesen azt, hogy a politika természetesen szólt bele a nemzetiségi kartográfiába az első világháború utáni évektől kezdődően (amely befolyás az ismert események miatt [Trianon – 1920] hallgatólagosan el is fogadható – mondja kollektív emlékezetünk). Azonban a bemutatandó, egyértelműen politikai hátterű nyelvhatárakció majd két évtizeddel a trianoni döntés előtt zajlott le.
A távmunka területfejlesztési aspektusai
Authors: Forgács Tamás
Published: August 2018

A mezőgazdaság és az ipar foglalkoztatási lehetőségei napjainkra Európa-szerte drasztikusan lecsökkentek, így a foglalkoztatottak nagy része ma már a tercier szektorban dolgozik. Ez a folyamat a munkalehetőségeket elsősorban a városok köré centralizálja, a vidéki települések foglalkoztatási lehetőségei pedig erősen beszűkülnek. Az információs technológia terjedése és a globalizáció azonban átalakítja a gazdaság térszerkezetét, és megreformálja a foglalkoztatást is újszerű munkaszervezési módok elterjedésével. Ez az átalakulás azonban új eszközöket nyújthat a területfejlesztők számára is. A távmunka például rugalmas és költséghatékony foglalkoztatási megoldást jelenthet a munkáltatónak, és egyúttal lehetőséget az innovációra képes vidéki régióknak.A távmunkaházak segítségével munkavégzési tereket hozhatnak létre a foglalkoztatási problémákkal küzdő térségek. Az iroda- és bérköltség által realizálható költségcsökkentés vonzó lehet ugyanis a nagyszámú adminisztratív munkaerőt foglalkoztató vállalatok számára. A gombamód elszaporodó szolgáltatóközpontok, telefonos ügyfélszolgálatot és értékesítést nyújtó szolgáltatók, a kötvények és kárakták rögzítését végző biztosítók, a könyvelőirodák munkavállalói mind-mind könnyen betanítható és számítógépen végezhető tevékenységeket végeznek. A területi különbségekből realizálható mintegy 30-40%-os költségcsökkentés jelentős érv lehet ezen vállalatok számára, hogy megfontolják a vidéki térségekben kialakítandó távmunkaházakban való foglalkoztatás lehetőségét. Az egyes funkciók kihelyezése más – olcsóbb fenntartási költségeket biztosító – országokba már eddig is gyakorlat volt, így a távoli munkavégzést lehetővé tevő munkaszervezési alapok már ismertek a nemzetközi vállalatok számára. Ehhez hasonló, de kisebb léptékű átszervezéssel, a meglevő fővárosi adminisztrációs osztályokat kissé tovább darabolva, viszonylag egyszerűen válhat valósággá hazánkban is a betanítható, számítógépen végzett, adminisztratív munkák vidéki térségekbe helyezése. Ennek a lehetőségnek a szakmai és politikai koordinálásával munka és ezáltal munkabér „irányítható” a kívánt régiókba, ezzel fellendítve a helyi gazdaság fejlődését.
A pénzügyi tér és a regionális tudomány frontvonalai. Lengyel Imre vitaindító tanulmányának apropóján
Authors: Gál Zoltán
Published: August 2018

A tanulmány a pénzügyi szektor szemüvegén keresztül mutatja be a regionális tudomány és az új gazdaságföldrajz által azonosított „kihívásoknak” (globális/lokális dichotómia, „földrajzi távolság/közelség”, „az agglomerációk és térbeli koncentrációk) valamint az általuk formált térfolyamatoknak a relevanciáját. A tanulmány azt vizsgálja, hogy a regionális tudomány által használt térkategóriák mennyire azonosíthatók a pénzügyi tér működésében. A szerző a térgazdaságtani, az új gazdaságföldrajzi és a pénzügyi elméletek elemzésén keresztül bizonyítja, hogy a pénzügyi rendszereknek alapvető jellemzője a térbeli meghatározottság. A pénzügyi globalizációnak a technológiai fejlődés által áthatott térbeli folyamatai nem enyhítették a távoli földrajzi helyek között meglévő információs aszimmetriát, illetve nem növelték a pénzügyi rendszerek stabilitását sem. Fontos szerepe van az időzónák földrajzi differenciáinak, és továbbra is akadályozzák az integrációt olyan tényezők, mint a szabályozási és adózási környezet, az adminisztrációs terhek, a vállalati kultúra különbségei, a jelentős tranzakciós költségek és az információs aszimmetria. Cáfolható az a vélemény, amely szerint a fejlődés során a tér elveszítené szerepét, leértékelődne a távolság, és megszűnnének a pénzügyi piacokat jellemző térbeli különbségek. A globális pénzügyi központok növekvő koncentrációja is bizonyítja a térbeliség szerepét, mivel a helyhez kötött, személyes kapcsolatokon alapuló minőségi információk csak ezekben szerezhetők meg.
Fesztiválok gazdasági hatásmérésére alkalmazott nemzetközi és hazai modellek bemutatása
Authors: Kundi Viktória
Published: August 2018

A fesztiválok napjainkra a legfelkapottabb turisztikai eseményekké váltak. Hatásuk a rendező városokra, régióra vitathatatlan, ugyanakkor hazánkban a róluk készített gazdasági elemzések szinte kizárólag az üzleti eredményességre fókuszálnak. Ezzel szemben Nyugat-Európában és a tengerentúlon felismerték, hogy szükséges a fesztiválok gazdasági hatásainak területi dimenzióban történő értelmezése, hiszen a rendezvény visszahat a város gazdasági fejlődésére (erősödő turizmus, az infrastruktúra fejlődése, parkolásgazdálkodás, növekvő foglalkoztatás) és a helyi lakosság életminőségére. Jelen tanulmány az Európában a fesztiválok gazdasági hatásméréseihez használt modelleket mutatja be, fókuszálva azok adatigényére, módszertani összetettségére és hazai adaptációs lehetőségeire.
„Egység a sokféleségben”. A decentralizáció folyamata Indonéziában az „új rend” bukása után
Authors: Szarka Evelin
Published: August 2018

Elemzők szerint Indonéziában mind a mai napig a decentralizált kormányzás a leghatékonyabb struktúra az ország heterogenitása, földrajza és mérete miatt. Ötmillió négyzetkilométernyi területen, mintegy kétmillió négyzetkilométer szárazföldön 17 ezer sziget található, amelyből csupán hatezer lakott, a világ negyedik legnépesebb államában a 245 millió fő eloszlása meglehetősen egyenlőtlen. A domináns jávai szociokulturális csoporton kívül még körülbelül 300 etnikum él a szigeteken – a képet pedig tovább árnyalják az öt hivatalos vallás (iszlám, protestáns keresztény, katolikus, buddhista és hindu) híveinek életmódja közötti különbségek. A kommunikációs és az utazási nehézségek, a szó szerinti elszigeteltség révén is markáns különbségek alakultak ki az egyes csoportok jellegzetességeit tekintve, így az ország földrajza a társadalom fragmentálódását segítette elő. Suharto „új rendje” (1966–1998) azonban a világ egyik legközpontosítottabb államát hozta létre a területen, ez viszont a rendszer bukása után a radikális változtatásra való igények miatt teljesen megváltozott, Indonézia paradox módon Ázsia egyik legdecentralizáltabb országa lett. A tanulmány célja a fenti fordulat szükségszerűségének indoklása, az indonéz új regionalizmus kialakulási körülményeinek és történeti előzményeinek részletezése. A hatályos jogszabályok ismertetésével megvizsgálja és röviden értékeli a decentralizáció eredményeit, valamint bemutatja az átalakulás során felmerülő főbb problémákat.
Regionális és helyi gazdaságfejlesztés az evolúciós gazdaságföldrajz szemszögéből
Authors: Lengyel Balázs , Bajmócy Zoltán
Published: August 2018

A tanulmány célja kettős. Egyrészt a magyar nyelven eddig nem kellő mértékben tárgyalt evolúciós gazdaságföldrajz fő fogalmait tekinti át, gazdaságföldrajzban elfoglalt helyét mutatja be. Másrészt az evolúciós gondolatok segítségével értelmezi a regionális és helyi gazdaságfejlesztés egyik kulcskérdését: milyen logikai kapcsolat található a helyi intézmények, az érintett felek tanulása és a gazdaságpolitikai beavatkozások hatása között.
„Kulturálisan vagyunk magyarok, mentalitásban szerbek vagyunk szerintem, igen.” Magyarországon élő vajdasági magyar migránsok és a jugóbuli
Authors: Váradi Monika Mária , Erőss Ágnes
Published: August 2018

Tanulmányunk a vajdasági magyar migránsok egyik rendezvényével, az ún. jugóbulival foglalkozik, a szervezők és résztvevők elbeszéléseinek elemzése alapján a migráció, zene és identitás nemzetközi szakirodalomban is feltárt összefüggéseire mutatunk rá. A kibocsátó országhoz kapcsolódó zene csökkentheti a migrációval járó veszteségeket, felidézheti a migránsok maguk mögött hagyott ifjúságát, világát, egyben identitást is teremthet. A jugóbulik felidézik a volt Jugoszlávia zenei és kulturális világát, ezért írásunkban szintén választ keresünk arra, hogy e rendezvény, valamint a köré szerveződő elbeszélések vajon értelmezhetőek-e az ún. jugónosztalgia mint politikai, kulturális jelenség keretein belül. A bulit vajdasági magyarok szervezik, az eredeti szándékok szerint azért, hogy a vajdasági magyar migránsok számára találkozási és szórakozási lehetőséget nyújtsanak. A zene és a táncok, a hangulat, az ízek egyszersmind a Balkán kulturális világát idézik fel. A jugóbuli a vajdasági magyarok legalábbis egy csoportja számára olyan teret hoz létre, amelyben identitásuk „déli” vagy balkáni oldalát megélhetik, megjeleníthetik, s ez egyben arra is alkalmat ad, hogy önmagukat a magyarországi magyaroktól megkülönböztessék. A jugóbuli így a szimbolikus határmegvonás tereként is értelmezhető.
A világgazdaság irányító és ellenőrző központjai 2012-ben
Authors: Csomós György
Published: August 2018

Napjainkban a városokkal foglalkozó társadalomtudományi kutatások tekintélyes része fókuszál azokra a városokra, amelyek a globális gazdaságban meghatározó irányító és ellenőrző funkciókkal rendelkeznek. Az 1980-as évek közepétől ezekben a kutatásokban sokszor világvárosokként vagy globális városokként azonosítják a gazdaságirányítás csomópontjait (John Friedmann és Saskia Sassen hatására), elsősorban a „fejlett termelést segítő szolgáltatások” mennyiségi koncentrációja alapján. A tanulmányban visszatérek a világvárosok meghatározásának 1960/1970-es évekre jellemző, Peter Hall nevével fémjelzett irányzatához, és a multinacionális/transznacionális vállalatok, regionális nagyvállalatok, bankok és egyéb pénzpiaci szervezetek koncentrációja alapján definiálom a világgazdaság vezető csomópontjait. Az elemzésben a Forbes „The Global 2000” rangsorát, vagyis a világ 2000 legnagyobb tőzsdei cégét és azok főbb adatait (forgalom, piaci érték, profit, eszközállomány) tartalmazó adatbázist dolgozom fel. A globális irányító és ellenőrző központok rangsorát egy komplex mutató, az irányítás és ellenőrzés index segítségével vizsgálom meg. Alapvető célom egyrészt azt bemutatni, hogy 2012-ben mely városok voltak a világgazdaság irányító és ellenőrző központjai, másrészt azt megvizsgálni, hogy a feltörekvő gazdaságok, különösen a BRIC-országok vezető városai milyen viszonyban állnak a fejlett országok tradicionális gazdaságirányító központjaival.
Térelméleti alapvetések konstruktivista ismeretelméleti megközelítésben
Authors: Faragó László
Published: August 2018

A bevezető gondolatok a tudomány, a szcientista objektivitás kérdőjeleit vetik fel. A szerző részletesen tárgyalja a konstruktivizmus filozófiai előképeit és a megismerés folyamatát, majd saját (nem radikális) konstruktivista álláspont felvázolására vállalkozik. A térelméletben való alkalmazás szempontjából tárgyalja a konstruktivizmus fő tételeit. A teret mint a különböző létezésből eredő relációk (struktúrák) által és a megfigyelés során létrehozott társadalmi konstrukciókat értelmezi. A tér nyitottságának fenntartása mellett az autopoiézisz koncepcióját alkalmasnak tarja a téri zárt egységek elkülönítéséhez és működésük magyarázatához. Befejezésként a régióalkotás példáján mutatja be, hogy a konstruktivista eszmeáramlat miként alkalmazható a gyakorlatban.
Gazdaságfejlesztés az ingolstadti járműipari központban
Authors: Fekete Dávid
Published: August 2018

Napjainkban a kelet-közép-európai gazdasági folyamatokban a járműgyártás jelentős szereppel bír. A járműipari központok fejlődése hozzájárul az adott település, a várostérség, sőt akár az egész ország gazdasági növekedéséhez és fejlődéséhez. Ugyanakkor e központok is számtalan kihívással szembesülnek, melyek megoldásához a résztvevők együttműködésére van szükség, mint ahogy a gazdasági fejlettség szinten tartásához és növeléséhez is.A tanulmányban az ingolstadti járműipari körzetet vizsgálom, különös tekintettel a járműipar (és az Audi AG) városfejlődésre gyakorolt hatására, valamint a térség gazdasági szereplői, felsőoktatási intézményei együttműködésének modelljére. Megvizsgálom a város infrastrukturális adottságait, valamint az önkormányzat helyi gazdaságfejlesztésben betöltött szerepét, elemezve azokat az önkormányzati társaságokat és beruházásokat, melyek hozzájárultak a város gazdasági telephelyminőségének növeléséhez (gazdaságfejlesztési társaság, logisztikai park, kutatás-fejlesztési központ, vállalkozásfejlesztési társaság, telekommunikációs vállalat stb.). A tanulmány célja, hogy feltárja az ingolstadi járműipari központban végbemenő folyamatokat, együttműködéseket és jó gyakorlatokat annak érdekében, hogy megfogalmazhassa az ingolstadti járműipari központ gazdaságfejlesztési modelljét. A gazdaságfejlesztési modell megalkotása pedig támpontként szolgálhat más, jelenleg kialakuló, továbbá már működő járműipari központok fejlesztési irányainak kijelöléséhez.
Területfejlesztési vagy iparpolitika? A francia versenyképességi pólus program tapasztalatai
Authors: Egyed Ildikó
Published: August 2018

A tanulmány felvázolja a területfejlesztési, a verseny- és az iparpolitika metszetében elhelyezkedő francia versenyképességi pólusok kialakulásának előzményeit, elméleti hátterét, és az alig egy évtizedes múltra visszatekintő gyakorlati tapasztalatok összegzésére vállalkozik. A versenyképességi pólusok az innovációs szereplők hálózatos kapcsolataira épülnek, fejlődésüket a szereplők közötti együttműködés minősége alakítja. Miközben a teljesítményszemléletű politikák a legdinamikusabban fejlődő régiókra összpontosítanak az ország európai és globális pozícióját szem előtt tartva és a pólusok esetében is a legígéretesebb csúcstechnológiai ágazatok támogatását szorgalmazzák, a közel fél évszázados múltú kiegyenlítő területfejlesztési politikák céljai a pólusok nagy számával és a hagyományos ágazatok támogatásával realizálódnak. A kettős célkitűzés egyidejűleg a pólusprogram esetében is nehezen teljesíthető, de mindmáig jelen van az ország jövőjét meghatározó területpolitikai vitákban.
A győri járműipari körzetről szóló kutatási program
Authors: Rechnitzer János
Published: August 2018

Magyarország piacgazdasági átmenete óta Budapest mellett Győr ipari térsége emelkedett ki, a város Kelet-Közép-Európa egyik járműipari központjává vált. Az Audi gyárában kétmillió motor és százezer autó készül évente. A térség számos beszállítója a járműiparban tevékenykedik, más innovatív vállalatok mellett. A Széchenyi István Egyetem a járműipar és a közlekedési rendszerek kutatása köré szerveződött, amelyben a regionális tudományi kutatások is megjelentek. A magyar regionális tudomány nem foglalkozott az elmúlt években az ipari körzetek kérdésével. A TÁMOP- 4.2.2.A-11/1/KONV-2012-0010 A Győri Járműipari Körzet, mint a térségi fejlesztés új iránya és eszköze című kutatási programot ennek a hiánynak a betöltésére indítottuk. 2012 őszén indultak el az elemzések, amelyek befejezése 2014 őszére várható. Bevezetőm célja, hogy rövid áttekintést adjak a kutatási program tartalmáról, annak célkitűzéseiről és a Tér és Társadalom e számában közreadott tudományos eredmények beágyazottságáról.
A választói viselkedés térbeli modellje – empirikus kísérlet budapesti adatok alapján
Authors: Bálint Lajos , Daróczi Gergely , Bozsonyi Károly , Tóth Gergely
Published: August 2018

A tanulmány a választói magatartás térbeli modellezésének a hazai környezetben nem közismert módszerét mutatja be. Az adatbázis nyilvánosan elérhető, szavazóköri adatokból épült fel. A címlistában szereplő fővárosi szavazóköri adatokat geokódoltuk és az úgynevezett Getis-féle nemparaméteres szűrés segítségével elemeztük. Ez annyit jelent, hogy a modellbe beléptetett függő és független változókat térbeli és térbeli hatástól mentes összetevőkre bontottuk. Eredményeink szerint a nem megfelelően felépített, a térbeli hatást figyelmen kívül hagyó modellek hamis következtetéshez vezettek. A térbeliség markáns szerepének felismerése jól mutatja a választási előrejelzésekben a standard közvélemény-kutatói módszertan határait. Az erős szignifikáns pozitív autokorreláció jelenléte a választási adatoknál arra enged következtetni, hogy a társadalmi-gazdasági kontextus sokat számít az emberi magatartások, döntések világában. A választók nem triviális eloszlása a térben új kihívások elé állítja a reprezentatív minták tervezését és a belőlük való következtetések elméletét.
Új szakaszba léptek a magyar tőkebefektetések Kárpátalján?
Authors: Imre Gabriella
Published: August 2018

Noha Ukrajna és ezen belül Kárpátalja sosem szerepelt a Magyarországról kiáramló tőkebefektetések legfontosabb célpontjai között, 2009-ben hazánk a negyedik helyet foglalta el a határ menti ukrán megye gazdaságában tőkét befektető országok rangsorában, és 10% körüli részesedésével megelőzte Ausztriát. A kárpátaljai magyar befektetések igazi érdekességét ugyanakkor nem a befektetett tőke mennyisége, hanem a befektető vállalatok száma és mérete adja: az ITD Hungary 2009-es adatai szerint 254 vállalat működött magyar tőkével a térségben, ami a befektetők között a magyar tőketulajdonban lévő kis- és középvállalatok magas arányát valószínűsíti.A tanulmány célja, hogy feltárja a Kárpátaljára tőkét kihelyező magyarországi vállalatok jellemzőit, azonosítsa a külföldi befektetést lehetővé tevő versenyelőnyök forrását és a legfontosabb befektetési motivációkat. A 2010-ben végzett kérdőíves kutatás során a Kárpátalján befektető magyar vállalatok tapasztalatait is feltérképeztem. A tanulmány első része néhány, a vállalatok nemzetköziesedési folyamatával kapcsolatos elméletet tekint át. A kérdőíves felméréshez elsősorban Dunning eklektikus paradigmája szolgált kiindulópontként, amely bizonyos megszorításokkal alkalmazható a kisebb méretű vállalatok tőkekihelyezéseire is. A Kárpátaljára irányuló magyar befektetések általános jellemzőinek áttekintését követően röviden összegzem a kérdőíves kutatás eredményeit.Az Európai Unió külső határa mentén elhelyezkedő terület periferikus jellege, Magyarországhoz való közelsége folytán és az itt élő jelentős számú magyar kisebbségnek köszönhetően sajátos versenyelőnyöket nyújt a magyar kis- és középvállalatok számára, amelyek azonban a befektetési környezet európai normáktól eltérő jellemvonásai miatt sajátos kihívásokkal, problémákkal szembesülnek.
STRUCTURAL CHANGES IN PROSTATE OF REPRODUCTIVE AGE RATS UNDER IMMUNOSUPPRESSION
Authors: Kaschenko S A , Zakharov A A
Published: August 2018

Aim. To establish the structural changes in the prostate of reproductive experimental animals in conditions of long immunosuppression. Materials and methods. Sixty white rats of reproductive age were studied. The state of immunosuppression was modeled with intramuscular introduction of cyclophosphamide in the dose of 1.5 mg/kg of the body mass during 10 days. Linear sizes and volume of the organ were determined. At the microscopic level, height and width of epithelial cells, their volume as well as large and small diameters and cell nuclei volumes were determined. Results. In response to long immunosuppressive impact, organometric indices of the prostate both in the early (on days 7, 15) and late (on day 30) observation periods decreased owing to indirect cytotoxic impact of cyclophosphamide on the glandular and stromal components of the organ. Conclusions. The decreased values of linear-volumetric micromorphometric indices within the same observation periods confirm the dynamics of organometric parameters of the gland and prove intensive response of the organ at micro-and-submicroscopic level.
NONCOMPACT LEFT VENTRICULAR MYOCARDIUM (CLINICAL CASE)
Authors: Tuev A V , Vasilets L M , Khlynova O V , Nekrutenko L A , Nazipova Yu I , Chainikova T V
Published: August 2018

The paper presents the clinical case of a 28-year-old patient, diagnosed noncompact myocardium of the left ventricle. The disease debuted from heart rate disturbance; Lown’s grade 4B ventricular premature beats were revealed according to the results of durable electrocardiogram monitoring. In echocardiography, significant decrease in the left ventricular ejection fraction was stated. After magnetic resonance imaging of the heart, the presence of two layers of myocardium, compact and noncompact with the latter exceeding the compact layer more than twofold was diagnosed. The patient underwent slow titration of the dose of angiotensin-converting enzyme inhibitors up to the maximum under the arterial pressure control. The following recommendations were given: anticoagulants for primary prevention of thromboembolic complications, planned implantation of a two-chamber artificial cardioaverter-defibrillator for primary prevention of sudden heart death.
MONOCYTIC CHEMOTACTIC PROTEIN-1 IN PHYSIOLOGY AND MEDICINE (REVIEW OF LITERATURE)
Authors: Kolotov K A , Rasputin P G
Published: August 2018

Monocytic chemotactic protein-1-cytokin, attributed to the group of chemokins, is the most powerful factor of monocyte chemotaxis in the body of mammalians as well as memory T-cells and dendrite cells to inflammatory foci and is produced upon tissue damages or infection introduced. MCP-1 is mainly secreted by monocytes, macrophages and dendrite cells. Clinical significance of MCP-1 consists in participation of some diseases in pathogenesis: psoriasis, rheumatoid arthritis, atherosclerosis. MCP-1 is involved into the processes of developing central nervous system diseases, which are characterized by neuronal degeneration. Besides, this cytokine plays a significant role in vascular complications of type 2 diabetes mellitus and formation of obesity insulin resistance.
La economía de la proximidad en la última década
Authors: Liz Gutiérrez Jenny Paola
Published: August 2018

Este artículo tiene el propósito de realizar una revisión de la literatura sobre la economía de la proximidad. La documentación revisada para su elaboración corresponde a los trabajos indexados en el índice bibliográfico Scopus y en las bases bibliográficas Science Direct, Scielo, SSRN y REPEC. La presente exploración abarca trabajos publicados a partir de 2005, ya que el trabajo de Massar y Torre (2004) incluye una revisión de documentos anteriores.
Actividad emprendedora e instituciones: un estudio cuantitativo para el periodo 2005-2010
Authors: Camargo Mayorga David Andrés
Published: August 2018

The aim of this article is to analyze the influence that institutions have had on entrepreneurial activity. This study was carried out for 34 countries in the period 2005-2010. It is based on the institutionalist theory, more specifically the approaches of North (1993), who affirms that there are institutions that are understood as the rules of the game that shape our interaction as individuals, building incentives for economic exchange. The work methodology is quantitative and the fixed-effect data panel model was used to analyze the data. The results show that there is a strong link between institutions and entrepreneurial activity, although it is paradoxical that better access laws to credit go in the opposite way to the TEA.
Climate of early Martian surface and loss of water – A review
Authors: Chinnamuthu M. , Anbazhagan S. , Tamilarasan K.
Published: August 2018

Mars is one of the interesting planets for geoscientists to explore the presence of water on the surface of terrestrial planets. The age, geology and geomorphic processes of Mars are almost similar to Earth surface processes. However, earth has tremendous influence of tectonism. The Martian surface once it was flourishing with water flow and formations of fluvial channels, lakes, deltas and oceans. The planet Mars evolved through ages with different climatic conditions from warm wetter period to cold drier period. In the present paper, different climatic condition and the reasons for escape of water from surface of Mars are discussed.
Anomalous wind circulation over Taipei, Taiwan during the northern winter seasons of 2004 and 2005- A case study
Authors: Bab A. Narendra , Kumar V. Naveen , Brahmanandam P. S. , Rao M. Purnachandra , Raman M. Roja , Sreedhar K.
Published: August 2018

This research reports, for the first time, an anomalous wind circulation over Taipei (Latitude 25.030N, Longitude 121.510E), Taiwan during the northern hemisphere winter season (December, January, and February) of years 2004 and 2005. The anomalous wind circulation of meridional winds, which showed southward directions during the winter seasons of 2004 and 2005 instead of northward winds, is noticed from one kilometer altitude range (lower troposphere) and that trend continued till around 20 km altitude range (lower stratosphere). To ascertain whether such a disturbed nature of wind pattern existed over nearby locations to Taipei, we have analyzed radiosonde-measured meridional and zonal winds over four nearby stations station to Taipei including, Roig, Xiamen, Minami and Fuzhou. Surprisingly, no anomalous wind behavior is seen except over Taipei during the northern winter seasons of 2004 and 2005. On the other hand, the European Centre for Medium-Range Weather Forecasts (ECMWF) model-predicted winds do not show any anomalous wind patterns over Taipei and other nearby stations, possibly due to the large averaging of internal variabilities of reanalysis databases. The plausible physical mechanisms of these disturbed meridional wind patterns are not understood at this juncture, but it is believed that local winds and atmospheric pollutants might have created an amicable environment as to provide such a disturbed meridional wind pattern over Taipei, Taiwan in the winter season of 2004 and 2005.