bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Akademinio jaunimo vertybinės orientacijos
Authors: Purvaneckienė Giedrė
Published: April 2019

Straipsnis parengtas pranešimo, skaityto Septintajame Pasaulio lietuvių mokslo ir kūrybos simpoziume, pagrindu. Analizuojant akademinio jaunimo vertybines orientacijas remiamasi VU Sociologijos laboratorijos 1989 ir 1990 metais atliktais tyrimais. 1989 metų vyresniųjų klasių moksleivių ir studentų tyrimas atskleidė, kad Lietuvos jaunimas viena iš svarbiausių veiklos sričių laiko bendravimą šeimoje. Nors visuomenėje įvyko ženklių pokyčių, tačiau 1990 m. jaunimo vertybinių orientacijų tyrimas taip pat parodė, kad šeimos, kaip svarbiausio ir saugiausio darinio, svarba anaiptol nesumažėjo. Apibendrinant tyrimo duomenis, Lietuvos jaunimo nuostatas į šeimą galima pavadinti tradicinėmis, patriarchalinėmis. Šio tyrimo metodika buvo suderinta su Vakarų Europos jaunimo vertybių tyrimo metodika, todėl galima palyginti rezultatus. Iš esmės Lietuvos jaunimo įvairių šeimos veiksnių, tokių kaip abipusė pagarba ir supratimas, ištikimybė, vaikai, geri seksualiniai santykiai, tolerancija, pakankamos pajamos, ta pati tikyba ir t.t., vertinimai mažai kuo skiriasi nuo Vakarų Europos jaunimo vertinimų. Tačiau Vakarų jaunimas daugiau reikšmės teikia tolerancijai ir seksualiniams santykiams, Lietuvos jaunimas – vaikams ir geroms gyvenimo sąlygoms. Kur kas didesnis vertinimų skirtumas kai kalbama apie vaikų ir tėvų santykius, pažiūrų sutapimą.
Ryškesnės auklėjimo per pamokas galimybės
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Straipsnyje iškeliama auklėjimo, kaip vienos svarbiausių ugdymo funkcijų, svarba. Mokėti sugyventi su žmonėmis, suprasti kito bei savo poelgius, siekti išmintingo savęs realizavimo nemažiau svarbu nei geros dalykinės matematikos ar kalbų žinios. Kita vertus, auklėjimo ir lavinimo funkcijos neatsiejamos, nes tik jų sąsaja užtikrina sėkmingą ugdymą ir visuotinai suprantamą jo dalį – žinias. Negalima mylėti, išgyventi dėl to, ko nežinai, o žinios, įgytos be meilės ir išgyvenimų, bus paviršutinės. Vadinasi, bet kurio dalyko pamokoje, privalu neapsiriboti tik lavinimu, mokymu. Auklėjimo galimybės glūdi ne tik dalyko turinyje, bet ir mokytojo taikomuose metoduose, vertinime, o ypač tarpusavio santykiuose. Nerasime pamokos, kurioje nebūtų santykių: mokytojas - mokiniai, mokytojas - mokinys, mokinys - mokinys, mokinys - grupė. Visi šie paminėti aspektai atrodytų savaime suprantami, tačiau pažymėtina, kad be kruopštaus pamokos planavimo, ne tik lavinimo, bet ir auklėjimo tikslų numatymo, situacijų išgyventi dorovines vertybes sudarymo, auklėjimo funkcija pamokoje gali būti menkai išreikšta.
Švietimo vadybos samprata ir plėtros tendencijos šiuolaikinėje užsienio edukologijoje
Authors: Želvys Rimantas
Published: April 2019

Švietimo vadyba – palyginti nauja edukologijos kryptis ne tik mūsų šalyje, bet ir užsienyje. Jos samprata ne visada tiksli, o taikymo galimybės nėra visai aiškios. Šios publikacijos tikslas – glaustai pateikti pagrindines švietimo vadybos idėjas, sunkumus bei abejones jas pritaikant, taip pat tolesnės raidos perspektyvas. iIršyškinami skirtumai tarp administravimo ir vadybos sąvokų. Aptariamos švietimo vadybos plėtros galimybės bei kylančios problemos ir abėjonės. Švietimo institucijų specifiškumas pabrėžiamas kaip viena pagrindinių kliūčių vadybos principų taikymui mokyklose. Kita aptariama problema – vadybos teorinių pagrindų klausimas, ir klausimas ar vadyba yra profesija. Straipsnio pabaiga skiriama švietimo vadybos studijų turiniui.
Tiesa kaip ugdymo gėrybė
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Straipnyje aptariami įvairūs tiesos aspektai. Apie tiesą galima kalbėti kaip gamtos tiesą, kaip individų tiesą, gaunamą iš patirties, specialiųjų ir universaliųjų mokslų, religijos tiesą, ar kaip visuomenės tiesą. Straipnyje įrodinėjama, jog mokykla gali jvykdyti savo pašaukimą, jeigu pralenkia istoriją ir konjunktūros reikalavimus, remdamasi amžinosiomis gamtos ir dvasinio gyvenimo tiesos gėrybėmis, jeigu išsiveržia iš buitinės aplinkos, ją peržengia ir pakyla į mokslo, religijos, meno ir technologijos aukštumas. Tai yra taškas, iš kurio matyti rytojaus perspektyvos.
Mokymo diferencijavimo pagrindai
Authors: Šiaučiukėnienė Liuda
Published: April 2019

Mūsų švietimo reforma, numatydama prioritetus ir spręstinus uždavinius, reikalauja visų tipų ir lygių švietimo įstaigose įgyvendinti ugdymo diferenciacijos principą. Šis principas realizuojamas per diferencijuoto molymo sistemą. Siekiant, kad diferencijuoto mokymo sistema būtų pripažinta ir efektyvi, skatintų pedagogus mąstyti ir kūrybiškai dirbti, būtinas jos metodologinis pagrindimas. Šis pagrindimas turi remtis ne tik ugdymo istorija, bet ir išryškinti pasaulinės edukacinės, psichologinės ir filosofinės minties įtaką tiriamam didaktiniam procesui, jo teoriniams teiginiams, metodiniams pasiūlymams ir laukiamiems rezultatams. Šiuo straipsniu to ir siekiama. Aptariamos J.J. Rouseau, G.S. Hall, J. Dewey, M. Montessori ir kitų autorių pažiūros. Straipnio pabaigoje prieinama prie išvados, jog diferencijuotas mokymas susieja naujais ryšiais mokinio individualybę su mokykla. Jis turi teisę rinktis tokią. mokyklą, kuri atitiktų jo veiklos motyvaciją, jo poreikius, interesus, gyvenimo planus ir sugebėjimus.
Humaniškumo ugdymo tendencijos Lietuvos pedagogikoje (XIX a. pabaiga - XX a. vidurys)
Authors: Bakutytė Rima
Published: April 2019

Straipsnyje aptarimos humaniškumo ugdymo tendencijos XIX a. pabaigoje – XX a. viduryje. Siekiant geriau suprasti humaniškumo ugdymo teorinius pagrindus, pravartu plačiau aptarti šio laikotarpio pedagoginių tyrinėjimų bendruosius ypatumus, išsiaiškinti pedagogų požiūrį į žmoniškumo (tuo metu vartojama kaip tik ši sąvoka) turinį, vietą bei svarbą, išryškinti kai kuriuos principus, veiksnius, priemones bei metodus, kurie galėtų būti reikšmingi ir šiandien.
Dėstytojų ir studentų požiūris į tradicinį mokymą ir mokymąsi bendradarbiaujant
Authors: Beresnevičienė Danguolė , Teresevičienė Margarita
Published: April 2019

Straipsnyje pristatomas tyrimas, kurio tikslas yra daugiau sužinoti apie universitetų dėstytojų bei studentų-mokytojų požiūrį į tradicinį mokymą ir mokymąsi bendradarbiaujant. Tyrimas vyko Vytauto Didžiojo bei Vilniaus pedagoginiame universitetuose. Tyrime dalyvavo 15 abiejų universitetų dėstytojų bei 45 VDU studentai, dirbantys vidurinėse bendrojo lavinimo mokyklose. Visi studentai turėjo bakalauro diplomus ir studijavo taikomosios pedagogikos magistrantūroje. Visi tyrime dalyvavę VDU ir VPU dėstytojai turėjo įvairius daktaro laipsnius – edukologijos, psichologijos, filosofijos bei matematikos. Tyrimo dalyviams buvo pateiktos dvi semantinio diferencialo tipo skalės. Viena jų buvo skirta dėstytojams ir jų buvo prašoma anonimiškai įvertinti mokymą tradicinėse paskaitose bei mokymą mokymosi bendradarbiaujant situacijose. Kita analogiškų 18 bipoliarinių vertinimų skalė buvo pateikta studentams, prašant jų anonimiškai įvertinti mokymąsi tradicinėse paskaitose ir mokymąsi mokymosi bendradarbiaujant situacijose. Gauti rezultatai parodė, kad, vykstant švietimo reformai, Lietuvos mokytojai, kaip ir aukštųjų mokyklų dėstytojai, be tradicinių mokymo metodų, vis daugiau vertina ir mokymosi grupėse (pvz„ mokymosi bendradarbiaujant) metodą. Tyrimo rezultatai leidžia padaryti išvadą, kad studentai mokytojai, kaip ir universitetų dėstytojai, pozityviau vertina mokymąsi bendradarbiaujant nei tradicinį mokymąsi (p < 0,01). Šį mokymosi metodą vertina kaip „demokratiškesnį", „atsakingesnį", „kūrybiškesnį", „aktyvesnį" ir „draugiškesnį" nei tradicinį mokymą paskaitose. Demokratiškesnių bei aktyvesnių mokymosi metodų diegimas (didžioji dalis dėstytojų ir apie 50% studentų-mokytojų teigė, kad dirba grupėmis ir mokymosi bendradarbiaujant metodu) bei aukštas jų vertinimas, nors šis metodas buvo įvertintas kaip „sunkesnis", sudaro prielaidas bendrosioms programoms įgyvendinti.
Aukštesniųjų klasių moksleivių dvasingumo aspektai
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Spartėjanti dvasinė krizė Lietuvoje ir pasaulyje skatina ugdyti dabartinės šeimos, mokyklos, visuomenės dvasingumą. Todėl šiandien itin svarbu suvokti skirtingo amžiaus mokinių esminius dvasingumo bruožus. Pagrindinis šio straipsnio tikslas – aptarti X-XI klasių mokinių požiūrį į dvasines vertybes ir praktinį jų ugdymą. Kadangi nuo asmens palankumo vertybėms ir jų prasmės pripažinimo pagrįstumo priklauso jo siekiai bei parengtis veikti, tai palankus požiūris į vertybes laikytinas ir vienu iš esminių dvasingumo rodiklių, ir jo raidos vidinių sąlygų bei būdų. Taip pat pateikiama mokinių požiūrio į emocinį patyrimą analizė.
Pratarmė
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Šeštąjį tęstinio leidinio tomą sudaro moksliniai straipsniai ir VU Edukologijos katedros archyvo medžiaga. Straipsniai atspindi šios dienos ugdymo mokslo problemas, o archyvinė medžiaga - svarbiausius katedros istorijos momentus iki to meto, kai prasidėjo pedagogikos dėstymo pertvarka.
Individo dvasingumo ugdymas – bendras vidurinių ir aukštųjų mokyklų uždavinys
Authors: Šernas Vytautas
Published: April 2019

Mokytojas – ugdymo proceso šerdis, siela, gyvensenos išminties, tautos kultūros puoselėtojas. Jis - vedlys į gimtosios kalbos, savos ir svečių šalių literatūros, mokslo, technikos ir kt. lobynus. Mokytojas ne vien žinių nešėjas, žinių, kurios greitai pamirštamos, o tas, kuris diegia ilgalaikes, amžinas vertybes į mokinių sąmonę, ugdo taurius šalies piliečius tiek mokykloje, tiek ir už jos ribų, ugdo dorus žmones, neabejingus savo šalies žmonių kančioms ir laimėjimams. Visus juos jis siekia išugdyti gimtojo krašto patriotais. Mokinių, studentų dvasingumo ugdymas – didelė, sudėtinga problema. Jos išsprendimas priklausys nuo to, ar parengsime dvasingus mokytojus, ar taps Lietuvos universitetai inteligentų kalvėmis, ar susitelksime šio kilnaus uždavinio sprendimui.
Vyskupas Motiejus Valančius apie katalikų persekiojimą ir švietimą
Authors: Tijūnėlienė Ona
Published: April 2019

Šio straipsnio tikslas – aptarti M. Valančiaus knygos „Maskoliams katalikus persekiojant” šviečiamąsias idėjas. Aptariamos knygos rašymo aplinkybės, struktūra ir pagrindinės skelbiamos idėjos. Knyga susideda iš kelių brošiūrų, parašytų po lietuviškos spaudos draudimo (1865), išleistų Tilžėje, kurių platinimas Lietuvoje buvo draudžiamas. Kadangi trūko įrodymų, vyskupas Motiejus Valančiaus nebuvo nuteistas, bet kiti kunigai buvo persekiojami ir ištremti į Sibirą. Knygoje, kuri buvo paskelbta 1929 m Kaune, buvo aprašyta mokyklos ir Katalikų Bažnyčios vieta antroje 19 a. pusėje, joje parodomas okupantų tikslas į nutautinti Lietuvą. Okupantų tikslų realizavimo vieta buvo mokyklose, kur mokiniai buvo nutautinami, jie turėjo priimti stačiatikių tikėjimą. Tarnavo mokytojai, kurie nemokėjo gimtosios kalbos, neišmanė tradicijų. Visų M. Valančiaus brošiūrų tikslas – ne tik išryškinti Lietuvos žmonėms nepriimtinos primestos švietimo sistemos žalą, bet ir patarti, kaip vaduotis iš jos, kaip išvengti prigimčiai svetimos mokyklos ir joje dirbančių pašaukimo neturinčių mokytojų įtakos.
Religinis vyresniųjų paauglių dvasinio tapsmo aspektas
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Asmens dvasingumas atsiskleidžia asmeniniuose santykiuose kaip transcendentinė galia. Šiame straipsnyje ketinama apsiriboti tik vienu – religiniu – vyresniųjų paauglių dvasinio tapsmo aspektu. Ištirta 255 septintų, aštuntų ir devintų klasių moksleiviai. Tiriant taikyti nebaigtų sakinių bei emocinių išgyvenimų testai, vertybių aprašai ir išplėstų atsakymų į klausimus metodai .Apie 75 proc. tirtųjų išreiškia pozityvų požiūrį į tikėjimą, Dievą ir Bažnyčią. Tačiau asmenišką santykį su tikėjimu, Dievu ir Bažnyčia išsako 16,6 proc. tirtųjų. Ši proporcija nesikeičia vertinant religinius jausmus, lyginant religinius išgyvenimus su kitais jausmais. Tačiau moksleivių, kurie laiko save indiferentais (18,6 proc.) ar reiškia aktyvų antireliginį nusiteikimą (7,2 proc.), proporcija gerokai sumažėja vertinant savo poelgius. Daugiausia paauglių mano, kad jiems pasiseka ( 40, 7 proc.) ar nelabai pasiseka (37,5 proc.) religingai elgtis. Tai suteikia pagrindo optimistinėms išvadoms dėl paauglių dvasinio tapsmo religinio aspekto.
Teisė ir mokinio socializacija
Authors: Jonynienė Živilė
Published: April 2019

Juridiškai įteisintos vaiko teisės yra norma, kurios laikytis turi kiekvienas visuomenės narys, net jeigu jo asmeniniai įsitikinimai būtų kitokie. Taigi vaiko teisės tapo bręstančios asmenybės socializacijos sudedamąja ir būtina sąlyga. Kitaip tariant, vaiko teisių pažeidimas šiuolaikinėje visuomenėje yra asocialus reiškinys, o pačiam vaikui jo teisių neigimas tampa jo asocializacijos prielaida. Lietuvoje. atsižvel gaint j tarptautinę patirtį naujai kuriama juridinė vaiko teisių apsaugos sistema, reformuojanti mokyklą. Tačiau vaiko asmenybės socializacijos sąlygų kaita sunkiausiai apčiuopiama, nes tai yra sisteminių dalių vidinė charakteristika. Čia susiduriama ir su tokiu komplikuotu reiškiniu kaip suaugusiųjų resocializacija, ypač kalbant apie kardinaliai besikeičiančią visuomenę. Juridiniais dokumentais nusakomi socialiniai principai, kaip socializacijos sąlygos ir kartu asocializacijos samprata, kaip atitinkamų socialinių principų neigimas. Kiekvieną reiškinį geriau paaiškina priešingas jam reiškinys, tad socializacijos kokybiną kaitą pravartu nagrinėti neatsietinai nuo asocializacijos apraiškų ir tendencijų analizės.
Krikščionybės veikėjai ir matematikos mokymas lietuviškoje mokykloje
Authors: Ažubalis Algirdas
Published: April 2019

Šio straipsnio tikslas – parodyti krikščionybės veikėjų nuopelnus tokiai svarbiai kultūros ir pedagogikos sričiai, kaip matematikos mokymas lietuviškoje mokykloje, kurio reikšmė ėmė ryškėti kaip tik tada, kai buvo susirūpinta ir lietuviškų mokyklų steigimu –XIX amžiuje, mokslinės-techninės revoliucijos priešaušryje. Krikščionybės veikėjų inašas i matematikos mokymą lietuviškoje mokykloje aptariamas išskiriant šiuo periodus:1) nuo XIX a. pradžios iki lietuviškos spaudos uždraudimo 1864 m.; 2) spaudos draudimo laikotarpiu (1864-1904 m.); 3) panaikinus spaudos draudimą ir atkūrus Nepriklausomybę (1904-1940 m.). Pirmuoju period pasižymėjo kunigai J. Stanevičius, M. Ceraskis, M. Brundza, A. Juška ir V. Juzumas. Antruoju period paminėtini kunigai J. Katek ir S. Gimžauskas, o trečiuoju – kunigai A. Dambrauskas-Jakštas ir O. T. Volk, bei krikščionys pasauliečiai P. Dovydaitis, A. Mažylytė, I. Malinauskas, K.K. Raičinskis, O.E. Stanaitis.
Liberalaus ugdymo samprata aukštajame moksle
Authors: Česnulevičienė Jurgita
Published: April 2019

Šio straipsnio tikslas – apibrėžti liberalaus ugdymo sampratą, remiantis Dž. Grėjaus (John Gray, 1992) modernia žmogaus ir visuomenės koncepcija bei kitų užsienio autorių (B. Barnett, Ch. Bailey, T. McLaughlin) liberalaus ugdymo apibūdinimu. Liberalus ugdymas nagrinėjamas apsiribojant intrapersonaliu ugdymo lygmeniu, neanalizuojant kitų ugdymo lygmenų galimybių. Liberalus ugdymas grindžiamas humanizmo vertybėmis ir akcentuoja prigimtinių žmogaus teisių būtinybę. Tai autoritarinio ugdymo antipodas ir svarbiausia jame yra individualybės prioritetas. Čia iškyla dėstytojų - studentų ir optimaliausio bendradarbiavimo santykių problema. Liberalus ugdymas teigia „bendro" ir „atskiro" vienybę, t. y. žmogiškųjų vertybių primatą ir individualybės ugdymosi (savikūros) laisvę. Jis teigia saviugdos prioritetą ugdymo atžvilgiu, todėl galima teigti, kad tarpasmeniniu lygmeniu liberalus ugdymas aukštajame moksle yra saviugda. Liberalus ugdymas (ypač aukštajame moksle) yra radikalus asmenybės tobulinimas, individui įgyjant žinių jo laisvėjimo procese.
Pratarmė
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Aštuntame šio leidinio tome aptariamos aktualios ugdymo problemos, iškylančios XX ir XXI amžių sandūroje.
Visuomenės švietimas ir nacionalinis saugumas
Authors: Nazelskis Eugenijus
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjama nacionalinio saugumo ir visuomenės švietimo sąrangos problema. Į visuomenės švietimą žvelgiama kaip į specifinę nacionalinio švietimo sudedamąją dalį.
Mokinių vertinamieji emociniai santykiai su aplinka
Authors: Stulpinas Tomas
Published: April 2019

Straipsnyje analizuojami jaunesniųjų moksleivių ir paauglių santykiai su aplinka. Sutelkus dėmesį į vertinamuosius emocinius santykių aspektus, išryškinami tiriamųjų baimės, užuojautos, tikėjimo, patikimumo objektai. Šalia to atskleidžiama moksleivių idealo samprata, taip pat jų patiriamas vienatvės jausmas.
Santykis su savimi ir jo vaidmuo ugdant vyresniųjų mokinių toleranciją
Authors: Sprindžiūnas Andrius
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjama asmenybės pozityvaus santykio su savimi reikšmė tolerancijos raidai. Santykio su savimi rodikliais laikant savęs supratimą, savigarbą, autosimpatiją ir kitų žmonių teigiamo požiūrio lūkestį, atskleidžiamos X-XII klasių mokinių santykio su savimi ir jų tolerancijos sampratos, emocinių išgyvenimų ir elgesio ypatumų sąsajos.
Chemijos olimpiadų dalyvių požiūrio į mokymąsi raida
Authors: Kurienė Almeda
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjamas chemijos olimpiadų dalyvių požiūris į pagrindinius mokymosi dalykus (lietuvių, užsienio kalbas, matematiką, fiziką, biologiją, chemiją). Remiantis konkrečiais tyrimo duomenimis įrodoma, kad chemijos olimpiadų dalyviams chemija yra pats mėgstamiausias dalykas. Be to, jie labiau domisi tiksliaisiais mokslais nei humanitariniais.
Tautiškumo ugdymo aukštesniojoje pedagogikos mokykloje modelis ir praktinis jo taikymas
Authors: Dirgėlienė Indrė
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiamas tautiškumo, kaip aktualios ir integralios savybės, ugdymo modelis, apibūdinama šio modelio struktūra, apibrėžiamos jo taikymo galimybės aukštesniosiose pedagogikos mokyklose. Kartu išryškinamos moksleivių asmenybės savybės ir profesinės nuostatos, kurias formuoja įvairi tautiška veikla. Taip pat atskleidžiamas būsimų pedagogų profesinio rengimo modelis, pagrindiniai šio modelio principai ir struktūra, modelio praktinio taikymo galimybės ugdant tautinę būsimų pedagogų savimonę, plėtojant asmenybės savybes. Remiamasi natūralaus pedagoginio eksperimento, atlikto 1990-1997 metais Klaipėdos aukštesniojoje pedagogikos mokykloje, tyrimų medžiaga.
Direktoriaus pavaduotojo mokslui institucijos įkūrimo Lietuvos profesinio ugdymo posistemėje prielaidos
Authors: Leliūgienė Irena , Klimašauskienė Rūta
Published: April 2019

Šiame straipsnyje analizuojami direktoriaus pavaduotojo mokslui veiklos ypatumai, apžvelgiamos direktoriaus pavaduotojo mokslui institucijos įkūrimo prielaidos Lietuvos profesinio ugdymo posistemėje, remiantis empiriniu tyrimu, atliktu profesinėse žemės ūkio profilio ugdymo institucijose.
Mokytojo dorybės kaip jo autoriteto raiška
Authors: Tijūnėlienė Ona
Published: April 2019

Straipsnyje aptariamos pagrindinės ugdymo procesui svarbiausios mokytojo dorybės – pedagoginė meilė ir teisingumas kaip jo autoriteto raiška. Analizuojamos žymiausių nepriklausomos Lietuvos edukologų koncepcijos, apibūdinamos ugdymo praktikų pozicijos.
Sporto pedagogų socialinės parengties raida socialinio rengimo kontekstu
Authors: Malinauskas Romualdas
Published: April 2019

Straipsnyje siekiama atskleisti sporto pedagogų socialinės parengties raidą socialinio rengimo kontekstu. Darbe išryškinta studentų (būsimųjų sporto pedagogų) socialinės parengties priklausomybė nuo pedagoginės praktikos kaip vienos iš svarbiausių socialinio rengimo formos. Nustatyta, kad, atlikę pedagoginę praktiką studentai (būsimieji sporto pedagogai), yra statistiškai patikimai socialiai kompetentingesni. Išryškėjo statistiškai patikimi (p < 0,05) skirtumai pagal sporto pedagogų gebėjimą kurti emociškai teigiamus ir dalykinius santykius, susijusius su problemos sprendimu: per antrąją pedagoginę praktiką būsimieji sporto pedagogai labiau siekė solidarumo, lengviau bendravo, dažniau pritarė, siūlė, nurodė veiklos kryptį, dažniau išreiškė savo nuomonę, aiškino.
Dvasingumo problema filosofijos ir teologijos požiūriu
Authors: Verbylaitė Dalia
Published: April 2019

Straipsnyje keliama dvasingumo problema: atskleidžiama dvasingumo samprata filosofiniu ir religiniu (krikščioniškuoju) požiūriu, pateikiama žmogiškojo dvasingumo sklaida. Kartu įvertinamas filosofinis požiūris į krikščioniškojo dvasingumo ugdymą.
Kai kurie vyresniųjų mokinių identiteto bruožai
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Straipsnyje keliama vyresniųjų mokinių identiteto problema. Remiantis vyresniųjų mokinių, besimokančių bendrojo lavinimo vidurinėse mokyklose ir gimnazijose, emocinių išgyvenimų ypatumais, atskleidžiami kai kurie jų identiteto bruožai.
Dorovinimo esmė, turinys ir metodai I. Kanto pedagoginėje sistemoje
Authors: Šileikaitė Diana
Published: April 2019

Straipsnyje pristatomas vienas iš didžiojo XVIII a. filosofo ir pedagogo lmmanuelio Kanto pedagoginės sistemos aspektų – jo dorovinio auklėjimo koncepcija. Kanto pažiūros į dorovinį auklėjimą pateikiamos bendru jo kritinės filosofijos ir pedagogikos kontekstu. Dorovinimo esmė, turinys ir metodai Kanto pedagoginėje sistemoje nagrinėjami naudojant Kanto tekstų hermeneutinio supratimo ir interpretavimo, mokslinės literatūros teorinės analizės ir tyrimo rezultatų sisteminės analizės metodus. Straipsnyje taip pat pabrėžiama lmmanuelio Kanto dorovinio auklėjimo vertybinių pagrindų svarba šiuolaikiniam ugdymui.
Rašomosios anglų kalbos ugdymo paradigmos svarbiausios gairės
Authors: Žindžiuvienė Irena
Published: April 2019

Straipsnyje analizuojamos rašomosios anglų kalbos mokymo problemos, jų sprendimo būdai ugdymo procese, numatomos rašomosios anglų kalbos tobulinimo perspektyvos. Apžvelgiama rašomosios anglų kalbos mokymo teorija bei svarbiausi principai. Straipsnyje pateikiami eksperimentinio tyrimo rezultatai, įrodantys rašymo anglų kalba ugdymo svarbą. Rašinių anglų kalba analizė ir rašymo užduočių rezultatų palyginimas rodo, kad, norint pasiekti gerų mokymo(si) rezultatų, mokant rašyti dėmesį reikia skirti teoriniams pagrindams ir šias žinias praktiškai įtvirtinti per pratybas, nepervertinant fragmentinio mokymo metodų. Būtina akcentuoti loginį, nuoseklų minčių reiškimo raštu būdą. Rašymo anglų kalba mokymo intensyvinimas leis moksleiviams pasirengti atlikti sudėtingas rašymo užduotis vėlesniais mokymosi etapais bei turės didelę įtaką kalbiniam ugdymui.
Priešmokyklinio amžiaus vaikų vaidybos gebėjimų ugdymas naudojant trumpus tautosakos tekstus
Authors: Kazragytė Vida
Published: April 2019

Straipsnyje remiantis konkrečiais tyrimo duomenimis nagrinėjamas tautosakos tekstų tinkamumas ugdyti priešmokyklinio amžiaus vaikų vaidybos gebėjimus, amžiaus tarpsnio ir vaikų meninės kūrybos psichologijos ypatumais pagrindžiami vertingi ugdymo požiūriu tautosakos bruožai: žaismingumas, fantastiškumas, eiliuota kalba, draminė sąranga, dorovinis turinys, pateikiama naudotų tautosakos tekstų pavyzdžių.
Vaiko pažinimo gebėjimų plėtra ugdant daile
Authors: Linkaitytė Giedra , Lapėnienė Asta
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiami vaiko pažinimo gebėjimų ugdymo galimybių paieškos rezultatai: teorinė analizė, pedagoginio poveikio ir pažinimo patirties įgijimo modeliai ir ugdymo daile patirties apibendrinimas. Pažinimo gebėjimai išskirti remiantis I. Kanto pažinimo proceso teorija. Teoriniu ugdymo pamatu pasirinktos L. Vygotskio, H. Gardnerio ir D. A. Kolbio idėjos ir modeliai. Praktinio tiriamojo darbo metodologija grindžiama sukurtais dviejų procesų modeliais: patirties įgijimo ir ugdymo(si) daile. Straipsnis skiriamas pedagogams, besidomintiems vaikų intelektinės veiklos ugdymu ir dirbantiems su specialiųjų poreikių vaikais. Praktinio ugdymo ir tyrimo metodika bei rezultatai gali būti panaudoti dirbant su neregiais ir silpnaregiais.
Vaiko dvasinių galių aktyvinimas etnomuzika
Authors: Jonilienė Marija
Published: April 2019

Straipsnyje aptariamos vaiko dvasinių galių aktyvinimo etnomuzika galimybės. Šalia to analizuojamos kai kurios, tyrimų duomenimis pagrįstos ikimokyklinio amžiaus vaikų dorovinio elgesio kaitos apraiškos.
Socialinio darbo sistema Lietuvos visuomenės kaitos kontekste
Authors: Švedaitė Birutė
Published: April 2019

Straipsnyje aptariamas socialinis darbas kaip specifinė, profesionali veiklos forma modernioje visuomenėje ir vertinama socialinio darbo situacija Lietuvoje. Pasirinkta tema analizuojama remiantis sociologine socialinių sistemų teorija (pagrindinis atstovas – Niklas Luhmannas).
Dėstytojo emocinės kompetencijos raiškos ypatumai
Authors: Rudaitienė Loreta
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiama emocijų refleksijos būtinybė didėjančios įtampos sąlygomis ir pabrėžiama originali emocinės inteligencijos paskirtis padėti dėstytojui vystyti gebėjimus, plėtojančius refleksiją ir adaptaciją, bei kurti vidinį savo ir studentų efektyvumą. Aptarus emocinės inteligencijos ir emocinės kompetencijos santykį, daugiausia dėmesio sutelkiama į dėstytojo emocinę kompetenciją, jos struktūrą ir turinį, siekiant empiriškai tirti šios kompetencijos raiškos ypatumus dėstytojams bendraujant su studentais. Gautų tyrimo duomenų analizė ragina atkreipti dėmesį į konkrečius dėstytojo emocinės kompetencijos elementus, kurie, studentų nuomone, rodo žemiausią raišką: pasitikėjimą savimi, empatiją, paslaugos orientaciją, ugdymo gebėjimus ir įtaką studento asmenybei. Straipsnyje keliama mintis, kad pastarąsias kompetencijas būtų verta puoselėti per dėstytojo emocinės inteligencijos gebėjimų saviugdą.
Mokymosi visą gyvenimą plėtra ir politika Lietuvoje
Authors: Mickūnaitė Elena
Published: April 2019

Šiame straipsnyje aptariamos suaugusiųjų mokymosi ir švietimo tęstinumo prielaidos Lietuvoje. Parodoma, kaip mokymuisi visą gyvenimą esant pagrindiniu Europos Sąjungos švietimo ir plėtros politikos principus ir Lietuvai stojant į šią bendriją, sparčiai keičiami švietimo dokumentai ir įstatymai, siekiant priderinti juos prie Europos švietimo kriterijų. Straipsnyje prieinama prie tam tikrų kritinių išvadų, leidžiančių suprasti, jog oficiali įstatymų bazė dažnai stokoja konkrečių atramų praktinėje plotmėje.
Veikimo aktyvumo įgymiai ir jų ugdymas
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Laikantis prielaidos, kad žmogus gimsta atsinešdamas savo didybės ar menkystės pradus - įgymius, kad juose glūdi užuomazgos veikimo galių, kurios leidžia arba trukdo jam kurti ir valdyti pasaulį, straipsnyje bandoma analizuoti veikimo įgymio ypatumus ir struktūrą, tirti galimybes, kurios padėtų tėvams, visokio rango ir specialybių pedagogams pastebėti tuos įgymius, juos plėtoti.
Užsienio pedagoginės patirties atspindys J. Laužiko darbuose (gimimo 100-ųjų metinių proga)
Authors: Valatkienė Stasė
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjami J. Laužiko darbai, jo idėjos užsienio pedagogikos ir mokyklos praktikos klausimais. Pabrėžiama, kad autorius buvo gerai susipažinęs su užsienio mokyklos patirtimi, giliai išstudijavęs XX a. pradžios naująsias pedagogines sroves, jų mokyklų praktiką (Jenos planą ir kt.). Pažymima, kad mokslininkas pritarė daugeliui naujosios pedagogikos idėjų, bet pasisakė prieš aklą jų kopijavimą, vykdant švietimo reformą Lietuvoje. Straipsnyje ne tik analizuojami profesoriaus darbai, bet ir pabrėžiamos kai kurios jo asmenybės savybės: dvasingumas, žmoniškumas, didelė meilė vaikui.
Suicidinių minčių atsiradimas jaunuolių savimonės raiškoje dėl patirtos agresijos šeimoje
Authors: Kairienė Brigita
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjamos jaunuolių savimonės raiškoje atsirandančios suicidinės mintys kaip pirminis galimo suicido komponentas. Nustatomas suicidinių minčių dažnumas pagal jaunuolių lytį ir socialines grupes, nurodomos suicidinių minčių priežastys. Jaunuolių suicidinių minčių dažnumas siejamas su patirta agresija šeimoje. Analizei pasirinktos trys agresijos formos – fizinė, psichologinė, nepriežiūra. Nagrinėjama, kaip skiriasi jaunuolių, patyrusių tėvų agresiją, ir jos nepatyrusių bei mažesnę agresijos patirtį turinčiųjų suicidinių minčių dažnumas.
Studentų požiūris į mokymą(-si) aukštosiose mokyklose
Authors: Zuzevičiūtė Vaiva
Published: April 2019

Straipsnyje analizuojamas studentų požiūris į mokymą(-si), atskleidžiami kai kurie veiksniai, skatinantys giluminį požiūrį į mokymąsi ir mokymosi visą gyvenimą kompetencijos ugdymąsi. Tarp jų analizuojama studentų motyvacija kaip vienas iš svarbiausių prasmingo mokymosi elementų bei veiksnių.
Tradicinių ir netradicinių trumpalaikio Lietuvos karių anglų kalbos mokymo(-si) metodų sąsajos veiksmingumas
Authors: Jatautaitė Dileta
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama tradicinių ir netradicinių anglų kalbos mokymo metodų sąsajos bei jų derinimo ir taikymo veiksmingumas mokant Lietuvos karius. Apžvelgiama panaudota metodologija, tyrimo ir mokymo programa, kurią taikant galima pagreitinti anglų kalbos išmokimą.
Suaugusiųjų švietimo praktika postmoderniame pasaulyje
Authors: Harrington Jeffrey M.
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjama itin aktuali suaugusiųjų švietimo problema. Autorius kelia klausimus: kokia suaugusiųjų švietimo vieta šiandienėje edukologijoje ir kokį vaidmenį suaugusiųjų mokymasis visą gyvenimą atlieka postmoderniame pasaulyje. Vertinga tai, kad šiuo aspektu autorius pateikia skirtingų tyrėjų požiūrį. Kartu panaudodamas lyginamosios analizės metodą iš dalies paliečia ir Lietuvą – jos geografinį ir socialinį-ekonominį kontekstą, turintį ryšį su dabarties ir ateities visuomene bei jos plėtros prognoze. Todėl čia pateikiamos autoriaus įžvalgos gali būti naudingos plačiam skaitytojų ratui.
Savigalbos grupių veiklos aspektai: Italijos patirtis
Authors: Gvaldaitė Lijana
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama savigalbos grupių svarba, nagrinėjama savigalbos reiškinio ištakos ir plėtra tarptautiniu kontekstu, pateikiami šių grupių tipai. Aptariamas atliktas kokybinio pobūdžio pusiau struktūrinis interviu su Lombardijos (Italija) savigalbos grupių ekspertais ir dalyviais. Tyrimo rezultatai išryškino savigalbos grupių poveikį dalyvių asmeniniam ir bendruomeniniam gyvenimui.
Šiuolaikinių alternatyvių ugdymo įstaigų samprata ir istorinės ištakos
Authors: Valatkienė Stasė
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiama alternatyvių ugdymo įstaigų samprata, išryškinamas poreikis kurti alternatyvias ugdymo įstaigas. Siekiama parodyti jų istorinę raidą, atskleisti ištakas ir sąsajas su XX a. pradžios naujosiomis ir progresyviomis mokyklomis Vakarų Europoje ir JAV.
Pratarmė
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Leidinio 14-tas tomas susideda iš trijų skyrių. Pirmame skyriuje iškeliama ugdymo ir vertybių problema. Antrame skyriuje atskleidžiami ugdymo tyrimų – teorinių ir empirinių – raidos aspektai. Trečiame skyriuje nagrinėjama aukštojo mokslo kaita ir problemos.
Vertybės kaip gyvenimo prasmės pamatas
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Straipsnyje iškeliama prasmės svarba žmogaus gyvenime. Remiantis filosofine ir psichologine literatūra prasmė įvardijama kaip žmogaus gyvenimo pamatas. Kartu apibūdinamas prasmės atradimo problemiškumas dabartinėje visuomenėje, kurioje nemažai žmonių išgyvena beprasmiškumo jausmą ar praranda savo tapatumą. Drauge pagrindžiamas prasmės ir vertybių, sudarančių prasmės turinį, ryšys. Taip pat atskleidžiamas vyresniųjų mokinių požiūris į prasmės paieškas ir apibūdinamas jų ryšys su vertybėmis.
Studentų – būsimųjų religijos švietėjų – dvasingumo raidos veiksniai
Authors: Verbylaitė Dalia
Published: April 2019

Straipsnyje apibūdinami būsimųjų religijos švietėjų dvasingumą lemiantys psichopedagoginiai veiksniai. Svarbiausi išskiriami šie veiksniai: studentų požiūris į religinio švietimo tikslus, religines studijas universitete, dėstytojų kompetenciją ir dvasinę brandą, taip pat studentų įsitraukimas į neakademinę veiklą. Tiriant studentų įsitraukimą į neakademinę veiklą nustatytas tiriamųjų pasitenkinimas savo veikla, jų veiklos tikslingumas kaip studentų veiklos galimybių prasmingumo supratimas.
Įtraukiamasis mokymasis: pradinių klasių mokytojų nuostatos ir mokomosios veiklos savivoka
Authors: Pipere Anita
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama konstruktyvistinė įtraukiamojo mokymosi (angl. Engaged learning) teorija ir pateikiama koreliacinio tyrimo ataskaita, kurios tikslas, remiantis konstruktyvizmo paradigmos nuostatomis bei Jones, Valdez, Nowakovski ir Rasmussen išskirtais indikatoriais l kintamaisiais (mokymosi vizija, uždaviniai, įvertinimas, instrukcinis modelis, mokymosi kontekstas, grupavimas, mokytojo vaidmenys, moksleivio vaidmenys), nustatyti, ar egzistuoja statistiškai reikšmingas mokytojų mokomosios veiklos, besiremiančios įtraukiamojo mokymosi nuostatomis bei paties įtraukiamojo mokymosi konteksto ryšys. Įsitraukimo i mokymąsi ugdymas, pasak konstruktyvistų, yra tinkamiausias mokant pradinių klasių moksleivius mokytis. Tyrime dalyvavo 30 pradinių klasių mokytojų iš įvairių Latvijos mokyklų. Koreliacinis tyrimas parodė, kad yra vidutinio stiprumo teigiamas mokytojų nuostatų ir jų mokomosios veiklos savivokos ryšys. Tyrimo rezultatai parodė, kad mokytojų įsitikinimu kintamųjų moksleivio vaidmenys ir įvertinimas ryšys su jų mokomąja veikla yra stipresnis nei kitų; silpniausias nustatytas ryšys su kintamuoju uždaviniai.
Šv. Augustino širdies pedagogika
Authors: Dzenuškaitė Stasė
Published: April 2019

Straipsnyje pristatoma genialaus patristikos laikotarpio Bažnyčios Mokytojo šv. Augustino pedagogikos vienas esminių ypatumų - širdies ugdymas. Trumpai apžvelgiama jo pedagoginė veikla bei idėjos, akcentuojant šv. Augustino mokymo aktualumą mūsų laikams. Taip pat išryškinama širdies pediagogikos esmės ir jos aktualumas šiuo laikmečiu.
I. Kantas apie religiją ir religinį auklėjimą
Authors: Šileikaitė Diana
Published: April 2019

Straipsnyje bandoma parodyti, kokią įtaką Kanto filosofija turėjo jo religinio auklėjimo koncepcijai. Pristatomi religinio auklėjimo turinys ir metodai, grindžiami Kanto požiūrio į dorovę, Dievą, maldą, Šventąjį Raštą. Religija Kantui – dorovinio tobulėjimo priemonė, jis siūlo anksti supažindinti vaikus su svarbiausiomis religinėmis sąvokomis. Dorovės katekizmą vaikams reikia pateikti prieš religijos katekizmą. Viena vertus, religija be dorovės Kantui yra smerktina ir nepriimtina, kita vertus, dorovė be religijos nėra išbaigta, todėl religinis auklėjimas taikytinas tik po dorovinio auklėjimo, t. y. kai auklėtinis jau suvokia save kaip laisvąją būtybę, laisvą tik savo valios autonomijos dėka ir kuriančią visuotinai galiojančius įstatymus, kuriems pati ir paklūsta. Jei nebūtų polinkio į blogį žmogaus prigimtyje, nereikėtų nuolat kovoti už nuostatos grynumą, nebūtų įmanoma ir laisvė. Religija ne tik nestabdo pažangos, o taip buvo skelbta daugelio XVIII amžiaus filosofų, o visiškai priešingai, – tinkamas religinis auklėjimas ugdo vaikų sąžiningumą, teisingumą, stropumą, gerumą ir švelnumą. Auklėjant ugdomas pakantumas kitoms religijoms, nes tai tik to paties tikėjimo skirtingos išraiškos formos.
Empirinis ir racionalus pažinimas XX a. pirmos pusės Lietuvos ugdymo moksle
Authors: Montvilaitė Sigita
Published: April 2019

XX a. pirmosios pusės Lietuvos pedagogai dėl užsienio pedagogikos mokslo laimėjimų įtakos patys imasi spręsti aktualius ugdymo tikrovės klausimus. Straipsnyje atkreipiamas dėmesys į pedagogų pasaulėžiūros kontekstą, lėmusį pažinimo metodų pasirinkimą ir taikymą. Išryškinami skirting tiriamojo objekto pažinimo šaltiniai, jų derinimo pavyzdžiai, aiškinamasi, ar XX a. pirmosios pusės Lietuvos pedagogai stengėsi laikytis modernaus ugdymo mokslo sampratos principų.
Komandinis darbas švietimo organizacijoje: pedagogų požiūris
Authors: Gumuliauskienė Aušrinė , Taputis Evaldas
Published: April 2019

Straipsnyje aptariami komandinio darbo ypatumai švietimo organizacijoje, remiantis pedagogų požiūrio empirinio tyrimo rezultatais. Pateikiamos remiantis įvairiais kintamųjų ryšiais išryškėjusios švietimo organizacijų komandinio darbo tendencijos ir problemos. Pagrindinės sąvokos: komandinis darbas, švietimo organizacija, vadovavimo stilius.
Svarstymai demokratijoje ir pilietinė edukacija
Authors: Zaleskienė Irena
Published: April 2019

Straipsnyje pristatomas ir aptariamas transatlantinis pilietinės edukacijos projektas „Svarstymai demokratijoje" (Deliberating in A Democracy), kurio metu buvo įgyvendinama viena iš pilietinio ugdymo technologijų, padedanti mokiniams ugdytis prasmingo diskutavo gebėjimus. Taip pat analizuojami šios techmologijos efektyvumo tyrimo, kurį autorė atliko kartu su Minesotos (JAV) universiteto profesoriais Pat Avery. Carol Freeman ir Kyle Greenwalt, rezultatai.
Paauglių požiūriai į priešingą lytį jų dvasinio tapsmo kontekste
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Straipsnyje aptariami kontroversiški požiūriai į lyčių skirtybes, lygybę bei lygiavertiškumą. Šiame kontekste atskleidžiami 13-15 metų paauglių požiūriai į priešingą lytį. Net trys ketvirtadaliai paauglių linkę įžvelgti atsitiktinius, stereotipinius, dažniausiai neigiamus aspektus. Tyrimo duomenys išryškino daugelio tyrinėtojų pastebėtą didesnį berniukų veiklumą, o mergaičių - receptyvumą. Požiūriai į priešingą lytį turi sąsajų tik su aukščiausiomis dvasinėmis vertybėmis ir nepriklauso nuo lyties, tačiau dvasinių vertybių internalizacija iš dalies skiriasi. Dabar neįmanoma vien pedagoginėmis priemonėmis pakeisti tokį didžiulį mastą įgavusį negatyvų paauglių požiūrį į priešingą lytį. Pagrindiniai žodžiai: lytis; lyčių lygiavertiškumas, lygybė, skirtingumas; dvasinės vertybės.
Svarbi metodologinio kalbų mokymosi modelio dimensija
Authors: Šernas Vytautas
Published: April 2019

Straipsnio objektas - metodologinė sintetinio kalbų mokymosi modelio kultūrinė dimensija. Glaustai apžvelgiami kiti modeliai, susiję su vienos kurios nors šalies kultūros ugdymu, pagrindžiamas poreikis mokant Lm, L1, L2 kalbų siekti išvengti atskirų šalių kultūrų maišymosi individo psichikoje. Atskleidžiama metodologinio kalbų mokymosi modelio paskirtis: užtikrinti grynąją daugiakalbystę, kurios neatskiriamas komponentas - atitinkamos šalies kultūrinė dimensija. Straipsnyje pagrindžiamos atskirų šalių kultūros ištakos, nurodomos sritys, aktualios grynosios daugiakalbystės formavimui, pateikiami pavyzdžiai, apibendrinamosios išvados ir rekomendacijos.
UNESCO „Švietimo visiems“ ugdymo kokybės gerinimo politikos aktualumas Lietuvoje
Authors: Gudynas Pranas , Uginčienė Eglė
Published: April 2019

Nagrinėjamas UNESCO ugdymo kokybės imperatyvo ir su juo susijusių švietimo politikos rekomendacijų aktualumas ir galimos transformacijos Lietuvoje. Remiantis Lietuvos nacionalinių 2003, 2004 ir 2005 metų mokinių pasiekimų tyrimų duomenimis analizuojami veiksniai, nuo kurių priklauso bendrojo ugdymo kokybė. Šie veiksniai gretinami su UNESCO dokumentuose akcentuojamais ugdymo kokybės veiksniais - aukštu mokytojų profesionalumu, ugdymo individualizavimu, vertinimo kokybės kėlimu, fizinės ugdymo aplinkos gerinimu, mokinių skaičiaus klasėse mažinimu.
Studijų programų kokybės vertinimo koncepcija ir ją veikiantys veiksniai
Authors: Žibėrienė Gintautė
Published: April 2019

Straipsnyje pagrindžiamas studijų kokybės vertinimo poreikis, taip pat išskiriami ir pagrindžiami studijų programų kokybės vertinimo koncepciją veikiantys veiksniai. Tai būtų: studijų programos rengimo ir vertinimo modelis; studijų turinio (curriculum) teorija; nacionalinė politika; filosofinis aspektas. Straipsnyje pabrėžiama, kad studijų programų kokybės vertinimas yra nuolatinis procesas, sudėtingas tyrimas. Reziumuojama, kad studijų programos modelio pasirinkimas – tolesnė mokslinė diskusija. Teigiama, kad humanistinės idėjos skverbiasi į ugdymo turinį ir atitinkamai – į studijų kokybės vertinimo politiką.
Įnašas į edukologiją
Authors: Bajoriūnas Zenonas
Published: April 2019

Leono Jovaišos socialinių ir psichopedagoginių analitinių straipsnių monografijos „Ugdymo mokslas ir praktika" (2001) recenzija.
Estandarización de parámetros electrocardiográficos y presión arterial en caballos criollos de la Sabana de Bogotá
Authors: Martínez Padua P. P. , Estrada Guerrero D. M. , Martínez Padua I. R. , Martínez Mendez P. P.
Published: April 2019

Antecedentes: los parámetros cardiovasculares en los caballos pueden variar entre razas y etapas fisiológicas, lo que dificulta la evaluación cardiaca. Objetivo: estandarizar parámetros electrocardiográficos (ECG) y de presión arterial (PA) en caballos criollos de la Sabana de Bogotá. Métodos: se emplearon 100 caballos entre machos y hembras divididos en 4 grupos de acuerdo con su edad (n=25): Grupo 1 (G1), entre 6 meses y 1 año de edad; grupo 2 (G2), entre 1 y 4 años; grupo 3 (G3), entre 4 y 10 años y grupo 4 (G4), mayores de 10 años. Se evaluaron derivaciones bipolares, unipolares y precordiales en ECG, así como en PA Sistólica (PAS), PA Media (PAM), y PA Diastólica (PAD) en todos los grupos. Resultados: 99 animales mostraron ritmo sinusal, entre los cuales se observó bloqueo anterior del fascículo izquierdo en una hembra de G2 y en una de G4; a su vez, una hembra del G3 presentó arritmia sinusal y en una del G2 se evidenciaron tres complejos ventriculares prematuros. La presencia de una onda P única y positiva, complejo QRS tipo QR y onda T bifásica fueron los más observados en todos los grupos. Una disminución significativa del eje cardiaco se observó en el G1 cuando se comparó con los demás grupos; además, el G1 presentó aumento significativo en valores de frecuencia cardiaca, PAS, PAM y PAD. Conclusiones: teniendo en cuenta las condiciones del medio y la forma en que la investigación se ejecutó, es posible concluir que los parámetros cardiovasculares de caballos criollos de la Sabana de Bogotá difieren con relación a su edad.
Internalisasi Budaya Kerja Berbasis Al-Fatihah dalam Meningkatkan Kinerja pada Tenaga Kependidikan
Authors: Hefni Harjani , Wati Fitri Sukma , Rusmalita Santa
Published: April 2019

This research aims to evaluate the effectiveness of working culture internalization based on Alfatihah in order to encourage performance among educational employee through mixed method with quntitative-qualitative paradigm.  Result shows that there is a significant differences on means of employee performance in which before having treatment and after having treatment.  Therefore, treatment method with Alfatihah effectively increased performance of educational employee. This research is expected to be used as an input to develop positive working culture.
Embracing Apparitions for Unity
Authors: Talmont-Kaminski Konrad
Published: April 2019

Discussion
Recycling of construction and demolition waste during renovation of territories and pavements of large cities
Authors: Chulkov Vitali , Nazirov Bakhruz
Published: April 2019

In the process of urbanization of large cities in different countries, there are similar problems of reorganization, involving the demolition of physically and morally obsolete buildings and structures, as well as the subsequent construction reorganization of the territories vacated or re-cut to the city. In the process of demolition of obsolete buildings and structures, as well as the construction of new buildings, inevitably significant amounts of waste and construction debris arise that should be recycled as much as possible into secondary building materials (to carry out the so-called «recycling» of waste). Types of construction reorganization of urban areas are divided into traditional, widely known and standardized (repair, reconstruction, restoration), and innovative, arising in the processes of reorganization of society. Among the innovative types of construction reorganization, renovation is currently the most relevant, meeting the need to renovate the dilapidated housing stock of cities. The article discusses the main types of construction waste generated during demolition and new construction, as well as the technologies used for recycling these wastes during the renovation of territories and pavements of large cities.
Investigation and repair plan for abraded steel bridge piers: case study from Japan
Authors: Chun Pang-jo , Tsukada Keiji , Kusumoto Masahiro , Okubo Kazuaki
Published: April 2019

This paper reports on a forensic investigation following the collapse of the Iwama Ohashi Bridge over the Shimanto River in Japan. The central section of the bridge failed in 2017 when a steel pier buckled. The investigation included thickness measurements using a new ultrasensitive magnetic non-destructive device. This revealed that the buckled pier and other bridge piers had been significantly abraded by fast-moving gravel. As a result, the steel plate of the downstream faces near the riverbed was considerably thinner than the upstream faces. The measurements indicated that the other piers were also likely to buckle in the near future if left unattended. This paper describes the details of the investigation and discusses a potential repair and reinforcement plan.
One-Time Fecal Immunochemical Screening for Advanced Colorectal Neoplasia in Patients with CKD (DETECT Study)
Authors: Wong Germaine , Hope Richard L. , Howard Kirsten , Chapman Jeremy R. , Castells Antoni , Roger Simon D. , Bourke Michael J. , Macaskill Petra , Turner Robin , Williams Gabrielle , Lim Wai Hon , Lok Charmaine E. , Diekmann Fritz , Cross Nicholas B. , Sen Shaundeep , Allen Richard D.M. , Chadban Steven J. , Pollock Carol A. , Tong Allison , Teixeira-Pinto Armando , Yang Jean Y.H. , Williams Narelle , Au Eric Hoi Kit , Kieu Anh , James Laura , Craig Jonathan C.
Published: April 2019

Significance Statement

Colorectal cancer screening using fecal immunochemical testing (FIT) is recommended for patients with CKD, whose risk of developing and dying from this malignancy is at least 1.5 times higher than that of the sex- and age-matched general population. However, FIT accuracy in this setting is unknown and is likely to be affected by occult gastrointestinal bleeding from dysfunctional platelets and increased bleeding sensitivity to aspirin. In a large, multinational study, the authors found that FIT appears to be an accurate screening test for patients with CKD, but the risk of major complications from work-up colonoscopies (1.5%) is high compared with this risk in the general population. These findings provide useful estimates of harms and test accuracies to inform colorectal cancer screening decisions across the full spectrum of CKD.

Background

In patients with CKD, the risk of developing colorectal cancer is high and outcomes are poor. Screening using fecal immunochemical testing (FIT) is effective in reducing mortality from colorectal cancer, but performance characteristics of FIT in CKD are unknown.

Methods

To determine the detection rates and performance characteristics of FIT for advanced colorectal neoplasia (ACN) in patients with CKD, we used FIT to prospectively screen patients aged 35–74 years with CKD (stages 3–5 CKD, dialysis, and renal transplant) from 11 sites in Australia, New Zealand, Canada, and Spain. All participants received clinical follow-up at 2 years. We used a two-step reference standard approach to estimate disease status.

Results

Overall, 369 out of 1706 patients who completed FIT (21.6%) tested positive; 323 (87.5%) underwent colonoscopies. A total of 1553 (91.0%) completed follow-up; 82 (4.8%) had died and 71 (4.2%) were lost. The detection rate of ACN using FIT was 6.0% (5.6%, 7.4%, and 5.6% for stages 3–5 CKD, dialysis, and transplant). Sensitivity, specificity, and positive and negative predictive values of FIT for ACN were 0.90, 0.83, 0.30, and 0.99, respectively. Of participants who underwent colonoscopy, five (1.5%) experienced major colonoscopy-related complications, including bowel perforation and major bleeding.

Conclusions

FIT appears to be an accurate screening test for patients with CKD, such that a negative test may rule out the diagnosis of colorectal cancer within 2 years. However, the risk of major complications from work-up colonoscopy are at least ten-fold higher than in the general population.
Geeks and Luddites
Authors: Hirst Donna , Gall Dan
Published: April 2019

Reviews the modern history of technological changes driving library culture, including how these changes affect communication between systems staff and other librarians. Current library cultures mirrors the culture at large with ever increasing needs for effective communication. The current library culture is driven and clearly influenced by the Web 2.0. Systems Librarians must become more collaborative in their interpersonal styles and must increase their public face, roles which have been historically limited or prohibited.