bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Solomon Asch – Muzafer in Carolyn Sherif: dve socialni psihologiji?
Authors: Bečaj Janez
Published: December 2024

Med sodobnimi učbeniki socialne psihologije bi težko našli kakšnega, v katerem se obravnavanje konformnosti ne bi začelo z opisom Aschevega poskusa s črtami in Sherifovega z avtokinetičnim učinkom. Smiselno ju povezuje socialna norma: Sherif naj bi pokazal, kako se oblikuje, Asch pa, kako se s pritiskom h konformnosti vzdržuje. Ker sta avtorja navedena skupaj in povezana z istim pojavom, nehote nastane vtis, da gre za dve dimenziji iste socialnopsihološke problematike, obravnavane na podlagi istih teoretičnih izhodišč. Podrobnejša analiza obeh poskusov ter primerjava miselnih modelov avtorjev, na osnovi katerih sta bila poskusa izvedena, pa nam pokaže, da utegne biti tak vtis napačen. V resnici gre namreč za dva dokaj različna teoretična modela, ki utegneta imati komaj kaj skupnega.
Načela priredbe psiholoških testov iz drugih jezikovnih in kulturnih okolij: primer vprašalnika VTP
Authors: Bucik Valentin
Published: December 2024

Pri medjezikovnih in medkulturnih primerjavah rezultatov psihološkega testiranja in ocenjevanja je nujno odgovoriti na vprašanje, do katere mere je psihološki merski inštrument, razvit v enem jezikovnem in kulturnem okolju, uporaben v drugih jezikovnih in kulturnih kontekstih. Pomembno je vedeti, ali test zagotavlja ustrezno informacijo o istem psihološkem konstruktu v vseh kulturnih skupinah enako in je zato možna standardna uporaba originalnega testa, ali pa moramo uporabo testa nujno prirediti. V okviru Mednarodne komisije za teste (The International Test Commission - ITC) so nastala navodila za priredbo merskih inštrumentov, ki postavljajo standarde za vodenje in vrednotenje prevajanja in priredb psiholoških testov za uporabo v različnih populacijah. Navodila, ki se sproti posodabljajo, so razvrščena v štiri kategorije: kontekst (zadevajo skrb za konstruktno ekvivalentnost v različnih jezikovnih okoljih), razvoj in priredbo inštrumenta (oziroma v korake v tem procesu), uporabo (pravila ekvivalentnosti pogojev uporabe testov v različnih skupinah) in interpretacijo rezultatov ter dokumentiranje postopkov prevoda in priredbe. V predstavitvi ene od metodoloških strategij priredbe psiholoških testov, ki je uporabna zlasti pri medkulturnih študijah osebnosti, skušamo prikazati upoštevanje nekaterih od omenjenih navodil. Gre za slovensko verzijo Vprašalnika temperamenta po Pavlovu (VTP), katerega avtor je Strelau. Test je na voljo v različnih jezikovnih verzijah, ki so vse nastale iz poljskega in nemškega izvirnika po enaki priredbeni metodologiji. Ta zahteva prevod velike baze postavk (252) iz treh različnih jezikovnih verzij, zajem rezultatov na relevantnih vzorcih in na podlagi tega sestavo končne domače jezikovne verzije. Pri slovenski adaptaciji je potrebno upoštevati kriterije konceptualne in metrične primerljivosti ter primerljivosti oblike lestvice z drugimi jezikovnimi verzijami.
Opredelitev pojma socialna resničnost z vidika interakcije posameznika z okoljem
Authors: Repovš Grega
Published: December 2024

Socialno skupino sestavljajo posamezniki in zapletena interakcija med njimi. Posamezniki s svojimi zaznavnimi, kognitivnimi, emocionalnimi in osebnostnimi lastnostmi pomembno določajo procese in pojave v skupini ter oblikujejo njeno "socialno" realnost, ta pa pomembno vpliva na posameznikove zaznavne, kognitivne in emocionalne procese ter sooblikuje njegovo osebnost. Celostno razumevanje socialnih pojavov je možno le z upoštevanjem in sodelovanjem različnih nivojev opisa in razlage. Potrebno je poznati kognitivne sposobnosti, strukture in procese, ki tvorijo nujno podlago za razvoj socialnega bitja. Razumeti je treba, kako zaznavni in kognitivni procesi oblikujejo doživljanje socialnih vsebin in socialno vedenje. Preučevati je potrebno, kako interakcija med posamezniki oblikuje socialne fenomene, poznati je treba njihov razvoj in zakonitosti, ki jih oblikujejo. Pričujoči prispevek skuša na podlagi analize elementov posameznikove interakcije z okoljem natančneje opredeliti možne pomene pojma socialna resničnost ter podati nekatera izhodišča za njegovo nadaljnje raziskovanje.
Kombiniranje tehnik v vedenjski in kognitivni terapiji
Authors: Rotvejn Pajič Leonida
Published: December 2024

Vedenjski in kognitivni pristop v zdravljenju vedenjskih, emocionalnih in učnih težav otrok in mladostnikov se ne omejuje samo na eno teoretično načelo ali posamezno tehniko, ampak združuje raznolike strategije, ki v svoji osnovi temeljijo na teoretičnih in empiričnih izsledkih različnih področij razvojne psihologije, kot so raziskave o samonadzoru, socialni kogniciji, spominu, metakognitivnih procesih, atribucijskih procesih. V prispevku so predstavljene osnovne tehnike v vedenjskem in kognitivnem pristopu, ki se v terapevtskem postopku prilagajajo posamezniku in se medsebojno dopolnjujejo. Primer medsebojnega kombiniranja tehnik je predstavljen s primerom iz prakse.
Osebnostne značilnosti bolnikov s psihozo – doživljanje sebe in drugih oseb
Authors: Benedik Emil
Published: December 2024

S pomočjo vprašalnika Doživljanje sebe in drugih ljudi smo skušali ugotoviti, ali se bolniki s psihozo razlikujejo od drugih psihiatričnih bolnikov in zdravih oseb v skladu s teorijo motenj self in objektnih reprezentacij pri duševnih bolnikih. Rezultati kažejo, da Kernbergovi kriteriji za zmedeno identiteto (po katerih je sestavljen vprašalnik) zajemajo dve ločeni poddimenziji. Prva se nanaša na doživljanje sebe in ločuje predvsem bolnike z (mejnimi) motnjami osebnosti, druga pa opisuje kakovost medosebnih odnosov in izpostavlja paciente s psihozo, predvsem tiste s shizofrenijo, pri katerih ugotavljamo večjo shizoidnost kot pri zdravih osebah ali nepsihotičnih bolnikih. Zaradi posebnosti psihiatrične populacije je uporabnost vprašalnika (kot tudi vseh drugih samoocenjevalnih tehnik) omejena in to predstavlja pomanjkljivost raziskave.
Osebnostne lastnosti malčka in predšolskega otroka, kot jih opisujejo mame in vzgojiteljice: ali njihovi prosti opisi odražajo petfaktorski model osebnosti?
Authors: Zupančič Maja , Kavčič Tina
Published: December 2024

V pričujoči študiji sva avtorici ugotavljali, ali lahko vzgojiteljičine proste opise malčkove (1 do 3 let) in osebnosti predšolskega otroka (3 do 7 let) uvrstimo v taksonomsko shemo petfaktorskega modela (PFM). Vsaka od 184-ih vzgojiteljic je prosto opisala naključno izbranega otroka iz njene skupine v vrtcu. Opise vzgojiteljic sva razvrščali s pomočjo PFM taksonomske sheme, ki vključuje pet glavnih kategorij PFM, s po tremi podkategorijami vsaka, in devet dodatnih kategorij. Poleg tega sva primerjali frekvenčne distribucije opisov malčkove (N = 47) osebnosti po posameznih podkategorijah PFM, in sicer med mamami in vzgojiteljicami ter znotraj parov mama - vzgojiteljica. S primerjanjem distribucij sva ugotavljali, ali se le-ti razlikujeta glede na to, katera oseba ocenjuje malčke ter, ali sta po dve ocenjevalki v različnih vlogah skladni glede svojih opisov istih malčkov. Ne glede na otrokovo starost se je velika večina opisov vzgojiteljic in mam razvrščala po PFM. PFM taksonomija se je tako izkazala kot uporabna pri opisovanju malčkov in predšolskih otrok v različnih kontekstih (družina, vrtec). V proporcih opisnikov osebnosti po posameznih (pod)kategorijah so se pojavile nekatere razlike med različnima ocenjevalkama, ki sta opisovali iste malčke (mama in vzgojiteljica), ter med različno starimi skupinami otrok, ki so jih opisovale njihove vzgojiteljice, medtem ko je bila stopnja skladnosti med maminimi in vzgojiteljičinimi opisi malčkove osebnosti nizka.
Motivacija za učenje in samopodoba
Authors: Lebarič Nada , Kobal Darja , Kolenc Janez
Published: December 2024

V prispevku analiziramo učno motivacijo dijakov četrtih letnikov gimnazij. Naša prednostna vprašanja so se nanašala na povezanost med motivacijo s dijakovo samopodobo, na razlike med dijaki v motivaciji in relacije med motivacijo in učnim uspehom. Rezultati so pokazali, da je samopodoba v celoti, še zlasti pa akademska samopodoba, pomembno povezana z učno motivacijo. Akademska samopodoba vključuje dijakovo predstavo o lastnih sposobnostih, potrebnih za šolsko delo in je povezana z vrednostnim sistemom posameznika, kar se izkazuje skozi odnos do znanja; je osnova za razvoj in izbiro učne strategije in deluje kot motivator. Po drugi strani pa vključuje vrsto sposobnosti, ki dijaku omogočajo ne le boljše razumevanje znanj, temveč boljšo produkcijo novih znanj iz pridobljenih informacij. Naši rezultati kažejo, da se dijaki iz vzorca razlikujejo v učni motivaciji in da je za višji učni uspeh značilna višja motivacija.
Etiologija fenomena "fair playa" v športu skozi psihoanalitični diskurz
Authors: Vodeb Roman
Published: December 2024

Danes je večina razprav o fair playu v športu pridigarske narave. To pomeni, da športni strokovnjaki pridigajo športnikom, kako se morajo na športnem igrišču obnašati športno. To pomeni, da naj spoštujejo vsa postavljena pisna pravila in še nekatera nepisana pravila iz registra športne etike. V teoretskem diskurzu so tovrstne pridige irelevantne. Radi bi spregovorili o fair playu na drugačen, teoretski način. O tem atributu športa bi radi nekaj resnično vedeli in spoznali teoretsko ozadje fair playa. Fair play je v vsakem primeru predvsem psihološka kategorija. Temelje občutenja in uprizarjanja fair playa bi po psihoanalitični logiki morali iskati v infantilnem obdobju. Zdi se, da Ojdipalni dogodki in tvorba Nadjaza bistveno zaznamujejo poznejše športno obnašanje. Fair playa v teoretskem kontekstu ne moremo pojmovati kot čisto "kulturno pridobitev" v razvoju športne igre, temveč predvsem kot vrnitev določenih infantilnih potlačitev v kontekstu seksualnega konkurenta - očeta. "Obračanje v nasprotje" oziroma "reakcijska tvorba" (formacija) je ego-obrambni mehanizem, ki ga moramo v etiologiji fair playa še posebej izpostaviti. Ker v tem primeru govorimo o moškem športu, naj povemo, da je za občutenje in uprizarjanje fair playa na športnem igrišču odločilen dečkov odnos do očeta v času, ko si je oče "lastil" mater. Fantazme in potlačitve, ki so se dogodile v psihični realnosti otroka, po naši teoriji bistveno vplivajo na športni in tudi kakršnikoli drugi fair play.
Skupne osnove duševnih bolezni?
Authors: Bon Jure , Šešok Sanja
Published: December 2024

Duševne bolezni so kompleksne motnje višjih živčnih dejavnosti, vendar je v preteklosti medicina in znotraj nje psihiatrija možgane pojmovala kot funkcionalno dokaj homogeno strukturo, preko katere so na duševnost vplivale predvsem spremembe v ravnotežjih različnih kemičnih prenašalcev. Razvoj nevroznanosti in genetske raziskave zdaj že pomembno spreminjajo tudi pojmovanje samih duševnih bolezni. V prispevku s pomočjo primera depresivne motnje opozorimo na pomembnost sindromnega pristopa k raziskovanju duševnih bolezni. Opisana so novejša spoznanja o obstoju širšega omrežja za procesiranje čustvovanja in njegovi vpletenosti v nastanek podobnih simptomov tudi pri vrsti drugih duševnih bolezni, ki jih tradicionalno pojmujemo kot sorodne ali pa povsem različne od depresivne motnje. Izkaže se, da je temeljno delovanje možganov smiselno povezovati z abstraktnejšimi kategorijami človeškega vedenja, kot na primer pri novejših ugotovitvah glede pomena delovanja orbitalne skorje, in v njih iskati podlago simptomov bolezni.
Motnje kognitivnih sposobnosti pri bolnikih s Parkinsonovo boleznijo
Authors: Starovasnik Barbara , Sever Alenka
Published: December 2024

Iz znanstvenih teoretičnih konceptov lahko izpostavimo trditev, da Parkinsonova bolezen poleg motoričnega sistema opazno oškoduje tudi kognitivne procese in z njimi povezane sposobnosti bolnika. Ugotovljeno je namreč, da degeneracija dopaminskih nevronov ni omejena zgolj na motorično zanko in zato prizadene deloma tudi ostale t.i. kortiko - subkortiko kortikalne zanke, ki posledično povzročajo kognitivne motnje, poleg tega pa verjetno še motnje čustvovanja, kot je depresija. Nemoteno delovanje dopaminergičnega nevrotransmiterskega sistema lahko namreč povežemo s splošno kognitivno storilnostjo ter obsegom in načinom delovanja delovnega spomina (dorzolateralna zanka), specifičnih kognitivnih operacij, povezanih predvsem z delovanjem pozornostnega sistema ter generalnega izvršitvenega sistema človeka (anteriorna cingulna zanka), v tem primeru bolnika s Parkinsonovo boleznijo.
Čustva ter osebnostne lastnosti bivših rudarjev v rudniku živega srebra
Authors: Kobal Grum Darja , Arnerič Niko , B. Kobal Alfred , Horvat Milena , Ženko Bernard , Osredkar Joško
Published: December 2024

Namen študije je ugotoviti vpliv dolgotrajne izpostavljenosti elementarnemu živemu srebru na osebnostne poteze nekdanjih rudarjev, ki so delali v rudniku živega srebra. Raziskava vključuje 53 nekdanjih rudarjev, ki so bili predhodno izpostavljeni živemu srebru in 53 udeležencev, ki sestavljajo kontrolno skupino in so izenačeni po starosti in spolu. Ugotavljali so se pretekla izpostavljenost in nekateri biološki kazalci izpostavljenosti, ki niso povezani z delom. Obe skupini sta izpolnili Eysenckov osebnostni vprašalnik (EPQ) in Lestvico emocionalnih stanj (ESQ). Razlike med skupinama so avtorji ugotavljali z ANOVO, povezanost med kazalci pretekle delovne izpostavljenosti in merjenimi osebnostnimi potezami pa s tako imenovanimi "machine learning" metodami (regresijska drevesa). Rudarji so bili v presledkih izpostavljeni živemu srebru, in sicer v obdobju 7 do 31 let, pri koncentracijah živega srebra, ki so znašale med 0.14 do 0.45 miligramov na kubični meter. Povprečni cikli vrednosti živega srebra v urinu (U-Hg; 20-120 mikrogramov na liter) in kumulativni nivo U-Hg (1286-21390 mikrogramov na liter) so bili zelo visoki. Trenutna izpostavljenost živemu srebru, ki ni povezana z delom, je bila pri obeh skupinah udeležencev nizka. Nizki ekstravertnost in lestvica laži pri rudarjih nakazujeta, da so rudarji bolj iskreni in introvertirani kot njihovi vrstniki iz kontrolne skupine. Rezultati na lestvici emocionalnih stanj pa kažejo, da rudarji bolj težijo k depresivnostni naravnanosti, so bolj rigidni in bolj ravnodušni v čustvovanju. Tendence k emocionalni rigidnosti, negativnejši samopodobi, delno pa tudi nakazana introvertnost so verjetno povezane z nekaterimi biološkimi kazalci poklicne izpostavljenosti živemu srebru. Zdi se, da sta višja poklicna izpostavljenost živemu srebru in interakcija z zmernim uživanjem alkohola odločilnega vpliva za razvoj depresivnostne naravnanosti pri rudarjih, ki se navezujeta tudi na emocionalno rigidnost in negativnejšo samopodobo.
Otrokov govorni razvoj v povezavi z njegovim spolom in izobrazbo staršev
Authors: Fekonja Urška , Marjanovič Umek Ljubica , Kranjc Simona
Published: December 2024

Izobrazba staršev in otrokov spol sta se v več raziskavah pokazala kot dejavnika, ki imata pomemben učinek na otrokov govorni razvoj. Namen vzdolžne raziskave je bil preučiti učinek izobrazbe mame in očeta ter otrokovega spola na govorno kompetentnost otrok, starih 3 in 4 leta. Vzorec je vključeval 80 naključno izbranih otrok, 39 deklic in 41 dečkov, ki so obiskovali enega izmed 13 vrtcev iz različnih slovenskih regij. Otroci so bili pri prvem merjenju v povprečju stari 3,1 let, pri drugem merjenju čez eno leto pa 4,1 let. Govorno kompetentnost otrok so ocenili trije ocenjevalci v treh različnih socialnih kontekstih, in sicer otrokova mama v družinskem okolju, vzgojiteljica v vrtcu in testator v testni situaciji. Dobljeni rezultati so pokazali pozitiven učinek mamine izobrazbe na nekatere mere govornega razvoja otrok, npr. na dosežke na Lestvici govornega razvoja, razvojno raven koherentnosti zgodb, mamino oceno otrokove govorne kompetentnosti, medtem ko izobrazba očeta ni imela pomembnega učinka na nobeno izmed mer otrokovega govornega razvoja. Otrokov spol je imel nizek učinek na dosežke 3- in 4-letnih otrok na podlestvici govornega izražanja ter na ocene, ki so jih o govorni kompetentnosti štiriletnih otrok podale vzgojiteljice.
"Spominjam se, kako sem preverjal, ali mama še diha."
Kako družinski odnosi ohranjajo, regulirajo in razrešujejo travmatične izkušnje: relacijsko družinska integracija
Authors: Kompan Erzar Katarina , Gostečnik Christian , Erzar Tomaž
Published: December 2024

Travmatična izkušnja je ena najbolj uničujočih izkušenj, ki lahko zadenejo družinski sistem. Če hočemo razumeti, zakaj določena izkušnja ohranja travmatične razsežnosti, moramo vedeti, da je travma lahko zelo učinkovit mehanizem regulacije afekta v družinskem sistemu prav zaradi svoje organske narave. In prav to spoznanje nam odpira vpogled v organsko naravo medosebnih odnosov in prostora, ki se ustvari med "jaz" in "ti". Na primeru terapije bomo pokazali, kako dinamika regulacije afekta ohranja travmo znotraj sistema skozi več generacij. Odkritje novega pogleda na travmo je namreč, da travma, ki je nihče ne vzame nase, torej zanjo ne prevzame odgovornosti, ohranja svojo neobvladljivost in se z nezmanjšano močjo preko okrnjenega sočutja in neobvladljive tesnobe do otrok prenaša iz generacije v generacijo ter preko sekundarne travmatizacije od partnerja k partnerju. Šele odnos, ki bo omogočil sprejemanje odgovornosti za travmo, bo tako ustvaril zdrave razmejitve ter zaustavil prenašanje travmatičnih afektov.
Učinek notranjih delov kontekstnih likov na Ebbinghausovo iluzijo
Authors: Vuk Milena , Podlesek Anja
Published: December 2024

Pri Ebbinghausovi iluziji pride do precenjevanja velikosti osrednjega lika, kadar je obdan z manjšimi liki, in do podcenjevanja njegove velikosti, kadar je obdan z večjimi liki. V raziskavi smo ugotavljali, ali na iluzijo vplivajo tudi dodatni liki znotraj kontekstnih likov. Osrednji kvadrat smo obdali z dvema vrstama likov, tj. z večjimi in manjšimi liki, ki so bili bodisi kvadrati bodisi krogi bodisi niso bili predvajani. V pogojih, ko so bili predvajani tako večji kot manjši liki, so bili slednji dodani v notranjost večjih likov. Za zbiranje podatkov smo uporabili metodo prilagajanja. Rezultati so pokazali, da je bila zaznana velikost osrednjega kvadrata večja v primerih, ko je bil Ebbinghausov prikaz predvajan na levi strani zaslona, kot takrat, ko je bil predvajan na desni strani. Ko so bili predvajani samo večji kontekstni liki, je bila velikost osrednjega lika pričakovano podcenjena, ko so bili predvajani samo manjši kontekstni liki, pa precenjena. Jasno je bil izražen učinek podobnosti - kvadrati so povzročili večjo iluzijo kot krogi - kar kaže, da je na pojav iluzije vplival predvsem učinek kontrasta velikosti. Ko so bili večjim likom dodani manjši, se je podcenjevanje velikosti osrednjega kvadrata zmanjšalo. Čeprav učinkovanje večjih in manjših kontekstnih likov ni bilo povsem aditivno, so rezultati pokazali, da vidni sistem pri presojanju velikosti nekega lika upošteva tako podobne kot različne kontekstne like.
Trendi in problemi v raziskovanju zakonske in družinske terapije: Možna uporaba akcijskega raziskovanja
Authors: Cvetek Robert
Published: December 2024

Čeprav raziskovanje v zakonski in družinski terapiji (ZDT) postaja vedno pomembnejše, se srečuje z nekaterimi večjimi problemi. Raziskave so pokazale, da ima raziskovanje zelo majhen vpliv na prakso večine zakonskih in družinskih terapevtov. Ti vidijo raziskovanje kot nepovezano z njihovim zanimanjem. Praksa večine zakonskih in družinskih terapevtov je zelo individualizirana, kot so tudi klinični problemi in okoliščine. Zato so nekateri začeli poudarjati transferabilnost rezultatov namesto generalizabilnosti in raziskovanje terapevtove lastne prakse namesto splošnih konceptov. Akcijsko raziskovanje na področju psihoterapije, kot tudi na področju ZDT, je bilo večinoma spregledano kot potencialna metoda za razreševanje teh problemov. Uporaba ponavljajočih se ciklusov štirih osnovnih korakov v akcijskem raziskovanju (opazovanje in zbiranje informacij, refleksija, načrtovanje in izvedba) je možna na različne načine, ta članek pa opisuje enega izmed njih. Uporaba teh štirih korakov akcijskega raziskovanja omogoča terapevtu, da raziskuje in izboljša svojo lastno prakso na bolj sistematičen, strukturiran in veljaven način. Ta vrsta raziskovanja povezuje raziskovanje in terapijo. Je zelo individualizirana in usmerjena k akcijam, ki omogočajo terapevtsko spremembo.
Odnos navezanosti in nadaljevanje vezi v procesu žalovanja
Authors: Simonič Anja
Published: December 2024

Predmet pričujočega prispevka je odnos navezanosti kot eden izmed dejavnikov, ki sooblikujejo proces žalovanja po izgubi partnerja. V izvedeni, integrativno naravnani študiji o procesu žalovanja po izgubi partnerja zaradi nenadne ali pričakovane smrti v času enega do dveh let po izgubi se je odnos med partnerjema izkazal kot pomemben pokazatelj procesa žalovanja. V skladu z občutljivo naravo procesa žalovanja za raziskovanje se je avtorica odločila za študijo primera kot metodo dela (sodelovalo je sedem udeležencev) in krožno oblikovan raziskovalni proces. Funkcioniranje žalujočih na različnih področjih življenja je ocenjevala s polstrukturiranim intervjujem, posebej oblikovanim za namen raziskave, ter s prirejeno verzijo podtesta Navezanost v okviru Slikovnega testa separacije in individualizacije (Žvelc in Žvelc, 2000). Ugotovila je, da se določene vsebine v procesu žalovanja specifično vežejo na vrsto odnosa s partnerjem pred izgubo (ambivalenten in tesno povezan, odvisen odnos) ter doživljanje sedanje pozicije v odnosu do umrlega partnerja. Avtorica je zaključila, da je brez nadaljnjega raziskovanja težko ocenjevati, kakšno doživljanje sedanje pozicije v odnosu do partnerja prispeva k zdraviizpeljanosti separacije in individualizacije oziroma procesa žalovanja. Dobljena spoznanja so omejena na specifični kontekst posameznega udeleženca. Dejstvo, da je avtorica ob študiji primera kot metodi dela odkrila v procesu žalovanja in odnosu navezanosti med partnerjema določene vzorce, pa kaže na možnost le-teh tudi v širši populaciji.
Validacija slovenske verzije Vprašalnika samozavedanja
Authors: Avsec Andreja , Bajec Boštjan
Published: December 2024

Namen raziskave je bil preveriti veljavnost in zanesljivost slovenskega prevoda Vprašalnika samozavedanja SCS (Self-Consciousness Scale; Fenigstein, Carver in Buss, 1975). Kljub temu, da je bil vprašalnik preveden in objavljen v knjigi Psihodiagnostika osebnosti (Lamovec, 1994), njegove merske karakteristike še niso bile preverjene. Rezultati na vzorcu 361 dijakov in študentov (189 moških in 172 žensk) kažejo podobno konstruktno veljavnost in zanesljivost, kot je značilna za originalno, angleško obliko. Na splošno rezultati komponentne analize podpirajo delitev postavk v tri lestvice (zasebno samozavedanje, javno samozavedanje in socialna anksioznost), nekaj postavk pa se ni grupiralo glede na predvidevanja, zato menimo, da je vsaj pri dveh izmed njih vzrok v neprimernem prevodu.
Razlikovalno odzivanje staršev na sorojence v otroštvu
Authors: Kavčič Tina , Zupančič Maja
Published: December 2024

Razlikovalno odzivanje staršev na sorojence je pomemben vidik družinskega okolja, ki si ga otroci v isti družini ne delijo, tovrstni učinki okolja pa prispevajo k razvoju vedenjskih razlik med sorojenci. Namen študije je bil preučiti pogostost, smer in vzorce razlikovalnega odzivanja slovenskih staršev na njihove sorojene otroke. Očeti in mame 93 parov sorojencev v zgodnjem in na začetku srednjega otroštva so vzdolžno ocenjevali svoje razlikovalno odzivanje na otroke. Večina staršev je poročala, da se redko razlikovalno odziva na svoje otroke, večinoma pa pogosteje izraža naklonjenost in nadzor do starejšega kot do mlajšega sorojenca. V obdobju enega leta se pogostost razlikovalnega odzivanja staršev v povprečju ni pomembno spremenila. Samoocene razlikovalnega odzivanja mam so v tem obdobju ostale zmerno stabilne, stabilnost samoocen očetov pa je bila nizka. Ocene, ki so jih podali očeti in mame, so se med seboj povezovale zmerno visoko. Mame so poročale o nekoliko pogostejšem izražanju razlikovalnega nadzora in ob prvem času merjenja tudi o pogostejšem razlikovalnem izražanju naklonjenosti do svojih otrok kot očeti. V skoraj polovici sodelujočih družin je bil prisoten skladen vzorec razlikovalnega odzivanja mam in očetov, ki je kazal na pogostejše izražanje naklonjenosti in nadzora obeh staršev do starejših v primerjavi z mlajšimi sorojenci. Dopolnilen vzorec, ki odraža različni smeri razlikovalnega odzivanja mam in očetov v istih družinah, je bil značilen za približno četrtino družin.
Primer evalvacije medijske kampanje v prometu
Authors: Divjak Marko , Zabukovec Vlasta
Published: December 2024

V prispevku je predstavljena evalvacija preventivne akcije EUCHIRES (EUropean public awareness campaign on the use of seat belts and CHIld REstraint Systems) za spodbujanje uporabe varnostnih pasov in otroških varnostnih sedežev (OVS), ki je vključevala medijsko kampanjo, projektno delo v izbranih slovenskih vrtcih ter preventivno in represivno delovanje Policije. Model evalvacije preventivne akcije je vseboval tri različne pristope: (a) evalvacijo medijske kampanje s telefonsko anketo, (b) ugotavljanje sprememb v znanju, stališčih in samoporočani pogostosti pripenjanja otrok v OVS pri vzgojiteljicah in starših v izbranih vrtcih ter (c) opazovanje dejanske pripetosti otrok in odraslih v avtomobilih. Medijska kampanja se je v kontekstu njenega dosega, privlačnosti in pravilnega razumevanja sporočila izkazala za učinkovito. Poleg tega je primerjava učinkov kombiniranega pristopa (medijske kampanje s projektnim delom) in same medijske kampanje pokazala, da je kombinirani pristop bolj učinkovit pri informiranju vzgojiteljic in staršev, medtem ko pri spreminjanju stališč in samoporočanega vedenja med učinkovitostjo obeh pristopov ni večjih razlik. Rezultati opazovanja so nadalje pokazali, da se je število pripetih otrok, mlajših od 12 let, v času preventivne akcije povečalo za 8 %, pripetost ostalih potnikov pa se praktično ni spremenila. Uporabljeni model evalvacije je na koncu kritično ovrednoten, podane pa so tudi nekatere smernice za načrtovanje in evalvacijo prihodnjih preventivnih akcij.
Odnos navezanosti med očetom in otrokom v obdobju zgodnjega otroštva: Doživljanje odnosa z otrokom
Authors: Brajović Tajana
Published: December 2024

Ponotranjeni delovni model navezanosti, na podlagi katerega posameznik vstopa v odnose z bližnjimi, lahko ostaja skoraj nespremenjen skozi posameznikovo življenje. Zdi se, da odnos navezanosti odlikujejo nekatere univerzalne značilnosti, ne glede na to, ali gre za partnerski (romantični) odnos ali za odnos roditelj - otrok. Oblikovati smo želeli vprašalnik odnosa navezanosti med očetom in njegovim otrokom v zgodnjem otroštvu, ki bi nudil možnost primerljivosti rezultatov ter bi bil razmeroma enostaven in hiter za reševanje in vrednotenje. Pričujoči vprašalnik je nastal na podlagi priredbe vprašalnika Doživljanje odnosov z bližnjimi - revidirana različica (ECR-R; Fraley, Waller in Brennan, 2000). Prirejeni vprašalnik je samoocenjevalni instrument za očete, s katerim ugotavljamo njihovo mero zaznavanja anksioznosti in izogibanja v odnosu navezanosti s svojim otrokom v zgodnjem otroštvu. V analizi 32 prirejenih postavk se je kot ustrezna izkazala različica z 22 postavkami (12 na podlestvicianksioznosti in 10 na podlestvici izogibanja). Komponentna analiza 22 postavk je kazala dvokomponentno rešitev. Zanesljivost obeh podlestvic za 22 postavk je bila sprejemljivo visoka. V prihodnosti bi bilo potrebno preveriti tudi kriterijsko veljavnost instrumenta in dodatno vsebinsko preoblikovati nekatere obstoječe in morda tudi izločene postavke ter ga ponovno aplicirati na reprezentativnem vzorcu očetov. Oblikovali bi lahko tudi priredbo ECR-R za matere otrok v zgodnjem otroštvu.
Osebnostne poteze kot napovedniki socialnega prilagajanja otrok ob vstopu v šolo
Authors: Zupančič Maja , Kavčič Tina
Published: December 2024

Preučevali sva sočasne in vzdolžne napovedne zveze med tremi sklopi napovednikov in merami socialnega prilagajanja (socialno kompetentnostjo, vedenjem ponotranjenja in vedenjem pozunanjenja) otrok po vstopu v šolo. Prvi sklop napovednikov zajema izraznost osebnostnih dimenzij, kot so jo pri otrocih zaznale vzgojiteljice v vrtcu in v šoli, drugi sklop sestavljajo raven izobrazbe in samoocene značilnosti starševstva, ki so jih podali mame in očeti ciljnih otrok, tretji pa otrokovo obiskovanje vrtca. O socialnem prilagajanju prvošolcev so poročale učiteljice na vprašalniku Socialno vedenje otrok. Ocene osebnostnih značilnosti so bile zbrane z Vprašalnikom individualnih razlik med otroki, ko so bili ciljni otroci stari tri, štiri, pet in šest let, njihovi starši pa so pri Vprašalniku o družinskem okolju ocenili značilnosti svojega starševstva, ko so bili otroci stari tri in šest let. Sklopi napovednikov skupno pojasnijo razmeroma visok odstotek variance v socialnem prilagajanju prvošolcev, tako sočasno kot tudi vzdolžno. Osebnostne značilnosti otrok pomembno napovedujejo vse kriterijske mere, družinsko okolje in obiskovanje vrtca pa pojasnita dodatno varianco v vedenju ponotranjenja (potrtost, anksioznost, osamljenost, odvisnost) poleg tiste, ki jo napove že osebnost otrok. Socialno kompetentnost prvošolcev napovedujeta vestnost-odprtost po vstopu v šolo in v zgodnjem otroštvu ter sprejemljivost v vrtcu. Vedenje pozunanjenja (jeza, agresivnost, egoizem in nasprotovalnost) dosledno napovedujejo nizka vestnost-odprtost, ekstravertnost-čustvena stabilnost in nizka sprejemljivost, vedenje ponotranjenja pa nizka vestnost-odprtost v šoli, nizka ekstravertnost-čustvena stabilnost v vrtcu, neučinkovit nadzor mam v odnosu do prvošolcev, nizka izobrazba očetov in nevključenost otrok v vrtec.
Navezanost in proces separacije-individualizacije pri mladih odraslih v vlogi prostovoljcev na področju psihosocialne pomoči
Authors: Kobal Možina Leonida
Published: December 2024

Razlikovanja med stili navezanosti so večkrat nejasna. Pomanjkljivosti v razlikovanju izhajajo tudi iz slabega poznavanja psihodinamskih dejavnikov sistema navezanosti, ki ga koncept notranjih delovnih modelov zanemari. V raziskavi sem preverjala, kako se pri mladih odraslih prostovoljcih kažejo specifične značilnosti objektnih odnosov v odraslosti oz. razrešitev procesa separacije-individualizacije glede na notranje delovne modele o sebi in drugem, ki delujejo v ozadju sistema navezanosti. V raziskavi je sodelovalo 21 mladih odraslih prostovoljcev, ki so se udeležili psihoterapevtskega tabora s ciljem pomoči otrokom in mladostnikom s psihosocialnimi težavami. Podatke sem zbirala z Vprašalnikom medosebnih odnosov (navezanosti) (Bartholomew in Horowitz, 1991), Testom objektnih odnosov (Žvelc, 1998) in dvema delno strukturiranima intervjujema. Prostovoljci z negativnim modelom sebe so imeli bolj izraženo simbiotično zlivanje, egocentrizem, separacijsko anksioznost in socialno izolacijo. Prostovoljci z negativnim modelom drugega pa so imeli bolj izražen strah pred požrtjem. Rezultati potrjujejo, da imajo prostovoljci s prevladujočimi negotovimi stili navezanosti težave s separacijo in doseganjem vzajemne avtonomije.
Ugotavljanje vzorca stresorjev pri delu učiteljev v povezavi z zadovoljstvom pri delu
Authors: Slivar Branko
Published: December 2024

Pri delu učiteljev delujejo različni stresorji in povzročajo pri njih delovni stres. Zaradi stresa začne upadati delovno zadovoljstvo, kar vpliva na slabše delovne rezultate, kot so npr. delovna učinkovitost, slabša motivacija in šibkejša pripadnost organizaciji. V naši študiji nas je poleg odnosov in povezav med stresom in zadovoljstvom zanimala predvsem struktura odnosov med stresorji (kako in na kakšen način se različni delovni stresorji kombinirajo in oblikujejo vzorec) in posledice za zadovoljstvo z delom. Pri tem smo uporabili sekvenčno vejno analizo odgovorov (sequential tree analysis - SPSS Answer Tree), ki nam omogoča opis vzorca stresorjev in povezav med njimi v odnosu do različnih posledic njihovega delovanja in vizualni prikaz v drevesni obliki, kar olajša naše razumevanje in vpogled v odnos stresor - posledica. V raziskavo smo vključili 442 osnovnošolskih in 191 gimnazijskih učiteljev. Rezultati so pokazali, da so različni vzorci stresorjev povezani z različnimi stopnjami zadovoljstva z delom in da se vzorec stresorjev, ki delujejo na učitelje in vplivajo na njihovo zadovoljstvo z delom, razlikuje glede na podsistem, v katerem delajo.
Razlike med spoloma v (meta)kognitivnih in motivacijsko emocionalnih dejavnikih bralnega razumevanja
Authors: Kolić-Vehovec Svjetlana , Pečjak Sonja , Ajdišek Neža , Rončević Barbara
Published: December 2024

Cilj raziskave je bil z vidika spola ugotoviti, koliko se bralno razumevanje povezuje z učno uspešnostjo učencev, ali obstajajo med (meta)kognitivnimi in motivacijsko-emocionalnimi dejavniki bralnega razumevanja razlike med spoloma ter kateri so ključni prediktorji bralnega razumevanja pri razlagalnih in pripovednih besedilih. V raziskavi, v kateri je sodelovalo 380 slovenskih in hrvaških učencev, katerih povprečna starost je bila 10;6 let, smo ugotovili: (i) da bralno razumevanje pomembno določa učno uspešnost ne glede na spol; (ii) da med spoloma obstajajo pomembne razlike v večini dejavnikov bralnega razumevanja (dekleta bolje povzemajo besedila, imajo več metakognitivnega znanja o branju, kažejo večji interes za branje, se čutijo bolj kompetentne za branje in se bolje počutijo med branjem kot fantje); (iii) da je moč kognitivnih, motivacijskih in emocionalnih prediktorjev različna za razlagalna in pripovedna besedila: pri razlagalnih besedilih imajo največjo napovedno moč (meta)kognitivni dejavniki, pri pripovednih pa motivacijsko-emocionalni za fante in (meta)kognitivni za dekleta.
Zadovoljstvo z življenjem in delovno zadovoljstvo zaposlenih v Slovenski vojski
Authors: Dimec Tjaša , Mahnič Jana , Marinšek Maksimiljana , Masten Robert , Tušak Matej
Published: December 2024

Namen raziskave je bil proučiti zadovoljstvo z življenjem in delovno zadovoljstvo pripadnikov Slovenske vojske. V ta namen smo uporabili Vprašalnik zadovoljstva z življenjem (Diener, Emmons, Larsen in Griffin, 1985) in Pogačnikovo (2003) Lestvico delovnega zadovoljstva. V raziskavi je sodelovalo 168 pripadnikov Slovenske vojske, od tega 68 vojakov, 60 častnikov in 40 podčastnikov. Rezultati so pokazali, da so zaposleni v Slovenski vojski s svojim življenjem prej zadovoljni kot nezadovoljni. Najbolj so s svojim življenjem zadovoljni častniki. Ocene na kazalcih delovnega zadovoljstva pa so precej nizke oziroma nakazujejo na srednjo stopnjo delovnega zadovoljstva. Najvišjo stopnjo delovnega zadovoljstva udeleženci raziskave izražajo z odnosi, ki jih imajo s sodelavci, najmanj pa so zadovoljni s plačo in drugimi materialnimi ugodnostmi. Posamezniki, ki imajo podrejene delavce, kažejo višjo stopnjo zadovoljstva z delovnimi razmerami, možnostmi napredovanja, obveščenostjo o dogodkih v podjetju, plači in drugih materialnih ugodnostih, možnostih strokovnega razvoja, svobodo in samostojnostjo pri delu, ugledom dela, soodločanjem pri delu in poslovanju ter ustvarjalnostjo dela, kar pomeni, da poročajo o višjem delovnem zadovoljstvu kot posamezniki, ki podrejenih delavcev nimajo. Analiza razlik je pokazala, da so večino kazalcev delovnega zadovoljstva - z izjemo svobode in samostojnosti pri delu, ugleda dela in zahtevnostjo dela - najvišje ocenili častniki. Vpogled v dejansko stanje, ki ga do neke ravni raziskava omogoča, nakazuje morebitne potrebne spremembe ali izboljšave oziroma ukrepe za izboljšanje šibkih področij, prepoznanih v raziskavi.
Biopsihosocialni model kronično ponavljajoče se bolečine
Authors: Rakovec-Felser Zlatka , Vidmar Jernej , Holnthaner Rok
Published: December 2024

Bolečina ni le znak bolezni, večkrat je povsem samostojen pojav, ki pa je vselej povezan s psihološkimi dejavniki (Sternberg, 1973). Posebno o kronični, ponavljajoči se bolečini, ki se postopno razvije kot sindrom fizioloških, psiholoških in vedenjskih sprememb, v odvisnosti druga od druge, je treba razmišljati v tej smeri. V raziskavo smo naključno zajeli 50 oseb s tenzijskim glavobolom, ki so zadnjem letu večkrat iskale zdravniško pomoč. Preverili smo jakost njihove bolečine, njeno trajanje, obseg doživetih obremenitev in potrebnih prilagoditvenih poskusov, konstitucionalne oziroma temperamentne značilnosti načine spoprijemanja, osebnostne poteze, vlogo bolečine v intra in intersubjektnem komuniciranju. Rezultate smo s pomočjo multivariatne analize variance (MANOVA) primerjali s kontrolno skupino in podatke testirali z analizo variance. Oseba, ki trpi in pričakuje pomoč je v naši skupini največkrat ženska, poročena, z osnovnošolsko ali srednjo šolsko izobrazbo, stara okrog 40 let. Kot kaže se bolečina pojavi v stanju stresne izčrpanosti, ki pa ni odvisna le od ocene doživetih obremenitev ter poskusov razrešiti jih, pač pa tudi od konstitucijsko šibkejšega živčnega aparata teh oseb in njihovega manj učinkovitega sloga spoprijemanja s problemi. Pomemben dejavnik vztrajanja bolečine se skriva v njihovi odvisnosti od socialnega polja pa tudi v odzivih drugih oseb (zdravnik, partner). Pomembno je, da se v obravnavi oseb s kronično bolečino, posebno še tistih s tenzijskim glavobolom, naslonimo na bio-psihosocialni model bolečine ter take osebe vključimo v integrativno terapijo, katere del je tudi psihološka obravnava. Vloga psiholoških dejavnikov v pojavnosti bolečine mora biti zato jasna, saj tudi tako lahko preprečimo kronifikacijo pojava.
Osebnostni profil slovenskih vojaških pilotov in njihove strategije spoprijemanja s stresom
Authors: Meško Maja , Karpljuk Damir , Videmšek Mateja , Podbregar Iztok
Published: December 2024

Usposobljenost pilotov je odvisna tudi od njihovih osebnostnih karakteristik in strategij spoprijemanja s stresom. V pričujoči raziskavi smo skušali s pomočjo osebnostnega vprašalnika (BFQ) in Vprašalnika za ugotavljanje strategij spoprijemanja s stresom (CRI), analizirati osebnostne lastnosti, strategije spoprijemanja s stresom ter povezavo med njimi pri slovenskih vojaških pilotih.V vzorec smo zajeli 120 udeležencev eksperimentalne in kontrolnih skupin. V eksperimentalni skupini je sodelovalo 30 vojaških pilotov Slovenske vojske in 90 udeležencev v kontrolni skupini (športni piloti, pripadniki kopenske vojske ter splošna populacija, ki nima povezave z letalstvom in vojsko). Udeleženci v kontrolni skupini so bili izbrani na osnovi lastnosti vsakega posameznega člana eksperimentalne skupine, tako da so z njimi izenačeni po relevantnih faktorjih (spolu, starosti, zdravju, izobrazbi ...). Ob pregledu razlik v strategijah spoprijemanja s stresom med vojaškimi piloti in kontrolnimi skupinami vidimo, da je do pomembnih razlik prišlo na dimenzijah BFQ vprašalnika: energija, vestnost in čustvena stabilnost ter na dimenzijah CRI vprašalnika: Kognitivno izogibanje (CA) in Emocionalno izlitje oziroma izpraznjenje (ED). Pri vojaških pilotih smo ugotovili tudi nekatere statistično pomembne razlike povezav med osebnostnimi dimenzijami in strategijami spoprijemanja s stresom.
Validacija vprašalnika emocionalne inteligentnosti ESCQ na vzorcu Portugalskih dijakov in študentov
Authors: Faria Luísa , Lima Santos Nelson
Published: December 2024

Cilj raziskave je preveriti veljavnost vprašalnika emocionalne inteligentnosti ESCQ (Takšić, 2000, 2001) na vzorcu portugalskih študentov in jo primerjati z veljavnostjo originalne, hrvaške verzije vprašalnika. Portugalski vzorec vključuje 730 oseb, od njih je 381 dijakov in 349 študentov različnih študijskih smeri. Udeleženci so vprašalnik reševali o okviru pouka oziroma v okviru fakultetnih obveznosti. Rezultati kažejo na dobro notranjo konsistentnost lestvic, ki je podobna kot pri originalnem vprašalniku (> ,80), razen za lestvico sposobnost upravljanja in uravnavanja emocij, kjer je notranja konsistentnost precej nižja (,67). Eksploratorna faktorska analiza je pokazala tri faktorje, ki pojasnjujejo približno 30% celotne variance. Konfirmatorna faktorska analiza pa je pokazala, da najboljši model za izbrane podatke vključuje dva, med seboj povezana faktorja (,55; zaznavanje in izražanje emocij), sestavljena iz samo 11 postavk originalnega vprašalnika (r2 > ,30). Notranja veljavnost in diskriminativnost teh postavk je zadovoljiva. Na splošno lahko zaključimo, da rezultati kažejo na zadovoljive merske karakteristike portugalske verzije vprašalnika ESCQ in smiselnost njegove uporabe tudi na drugih vzorcih in v drugačnih kontekstih.
Psihoanalitične teorije psihoz
Authors: Varjačić Rajko Bojan
Published: December 2024

Freud je menil, da psihotične osebe niso primerne za psihoanalitično obravnavo. Značilnost psihoz je videl v odvrnitvi libida z objektov in nezmožnosti za transfer. To stališče je prvi spodbijal Federn. Kasneje so se psihoanalitiki posvečali tudi terapiji psihotičnih pacientov, pri čemer so v tehniko vnašali bistvene modifikacije. V članku so predstavljeni prispevki še nekaterih psihoanalitikov, ki so se ukvarjali s psihozami.
Genealogija rasnih predsodkov s stališča socialne nevroznanosti
Authors: Kuran Manuel
Published: December 2024

Rasni predsodki, stereotipi in diskriminacija so bili v preteklosti deležni znanstvene pozornosti z vidika socialne psihologije in sociologije. V zadnjih desetletjih pa so nekatere tehnološke inovacije omogočile razvoj socialne nevroznanosti, ki osvetljujeje in pojasnjujeje kognitivne mehanizme v ozadju stereotipnega vedenja. Avtor raziskave zoperstavi pretekli teoretski podobi predsodkov in stereotipov ter kritično ovrednoti doprinos nevroznanosti k socialno-psihološki razlagi predsodkov. Posebna pozornost je namenjena razmišljanju, ali je mogoče o predsodkih, stereotipih in diskriminaciji razmišljati skupaj kot o enem kompleksnem interdisciplinarnem znanstvenem pojavu, ki se skozi optiko socialne nevroznanstveni kaže različno na različnih ravneh znanstvenega opazovanja (nevrologija, psihologija, sociologija). Prispevek zaključuje pogled na prihodnost psihološkega proučevanja rasnih predsodkov znotraj razvijajočih se kognitivnih znanosti.
Čustva, motivacija in samoregulacija fantov in deklet pri učenju matematike
Authors: Peklaj Cirila , Pečjak Sonja
Published: December 2024

Namen študije je bil raziskati odnos afektivnih in motivacijskih procesov s samoregulacijo pri matematiki pri srednješolcih. Zanimalo nas je ali se te povezave razlikujejo glede na spol ter koliko čustvene in motivacijske spremenljivke napovedujejo uporabo kognitivnih in metakognitivnih strategij dijakov. V raziskavi je sodelovalo 397 slovenskih dijakov prvega letnika gimnazije (145 fantov in 252 deklet). Dijaki so s pomočjo treh lestvic ocenili pozitivna in negativna čustva pri matematiki v treh kontekstih: med poukom, med učenjem doma in med preizkusom. Ciljno motivacijske orientacije dijakov smo merili z revidiranim AGQ vprašalnikom (Achievement Goal Questionnaire Revised AGORevised; Elliot in Murayama, 2008), lastno učinkovitost dijakov s PALS-om (Patterns of Adaptive Learning Scales PALS; Midgley et al., 2000), kognitivne in metakognitivne strategije pa z MSLQ (Motivated Strategies for Learning Questionnaire MSLQ; Pintrich et al., 1991). Pri dekletih smo med čustvenimi in motivacijskimi dimenzijami našli več pomembnih korelacij kot pri fantih, pri fantih pa več pomembnih povezanosti med čustvi in strategijami. Hierarhična regresijska analiza je pokazala, da čustva pri fantih pojasnijo več variance pri uporabi kognitivnih in metakognitivnih strategij kot pri dekletih. Pri obeh spolih pa so najbolje napovedovala uporabo (meta)kognitivnih strategij pozitivna čustva med učenjem matematike doma in pri preizkusu iz matematike. Med motivacijskimi spremenljivkami pa je pomemben del variance v uporabi vseh strategij pri dekletih pojasnila le ciljna usmerjenost v dosežek. Ob koncu izpostavljamo implikacije emocionalnih in motivacijskih spremenljivk za uporabo kognitivnih in metakognitivnih strategij pri učenju matematike in za nadaljnje raziskovanje.
Analiza izvorov stresa osnovnošolskih učiteljev
Authors: Depolli Steiner Katja
Published: December 2024

Učitelji so pri svojem delu izpostavljeni mnogim različnim izvorom stresa. V pričujoči raziskavi nas je zanimalo, kako se potencialni stresorji pri delu osnovnošolskega učitelja razlikujejo po svoji moči in pogostosti, ter kateri od njih so najpomembnejši izvori stresa učiteljev. V raziskavo smo vključili 242 osnovnošolskih učiteljev iz cele Slovenije. Uporabili smo Lestvico stresa, s katero ugotavljamo moč in pogostost 49 pojavov, ki pri učiteljih lahko delujejo kot potencialni stresorji. Rezultati so pokazali, da so najpomembnejši izvori stresa dejavniki, povezani z učiteljevo delovno obremenjenostjo, vedenjem in motiviranostjo učencev ter šolskim sistemom. Ugotovili smo nekaj manjših razlik v zaznavi stresorjev med spoloma ter med skupinami učiteljev glede na stopnjo, na kateri poučujejo.
Odzivanje staršev na želje otrok po izdelkih iz oglasov
Authors: Gradišek Polona
Published: December 2024

V raziskavi smo preučevali, kako otroci izražajo želje po izdelkih iz oglasov ter kako se nanje odzivajo starši. 133 staršev otrok, starih od 3 do 9 let, je izpolnilo Vprašalnik o odzivih otrok in staršev na oglaševanje, Prilagojen vprašalnik starševskega nadzora otrokovega gledanja televizije in Lestvico funkcioniranja družine. Rezultati so pokazali, da otroci iz vzorca svojim staršem najpogosteje izrazijo svoje želje po izdelkih iz oglasov tako, da jim povedo, da si izdelek želijo ali večkrat omenjajo, da bi ga radi imeli, najredkeje pa skačejo od želje in sitnarijo z namenom dobiti določen izdelek. Starši se različno odzivajo na izražene želje otrok: najpogosteje otroku razložijo, da ne more vsega dobiti in premislijo, ali izdelek otrok res potrebuje, najredkeje si izmislijo izgovor. Starši, ki pri nakupovanju dopuščajo možnost nakupa izdelka, ki ni predviden, pogosteje ugodijo željam otrok. Ugotovitve raziskave smo v zaključku povezali s priporočili za starše in učitelje, kako se lahko z otroki pogovarjajo o oglasih, da bodo ti do njih bolj kritični ter da bodo razumeli njihov namen.
Vpliv občutljivosti motivacijskih sistemov BIS in BAS na izvajanje rehabilitacijskih nalog po možganski kapi
Authors: Milavec Maja , Novak Domen , Mihelj Matjaž , Munih Marko
Published: December 2024

Rehabilitacijski programi po možganski kapi so pogosto prekratki in premalo intenzivni, za kar je možen razlog pomanjkanje motivacije pacienta. V raziskavi smo želeli preveriti, ali na počutje pacienta, uspešnost pri nalogah in na psihofiziološke mere vpliva tudi občutljivost motivacijskih sistemov BIS (Behavioral Inhibition System) in BAS (Behavioral Activation System). V raziskavi je sodelovalo 22 udeležencev v subakutni fazi možganske kapi, ki so opravljali lažjo in težjo različico rehabilitacijske naloge ter Stroopovo nalogo. Občutljivost motivacijskih sistemov smo merili z Lestvico BIS/BAS, poleg tega pa smo uporabili tudi psihofiziološke odzive (srčni utrip, prevodnost kože, dihanje in temperaturo kože) ter mere valence in budnosti. Rezultati so pokazali, da se pri izvajanju rehabilitacijskih nalog valenca in budnost ne povezujeta z merama BIS in BAS, pri izvajanju Stroopove naloge pa je valenca negativno povezana s podlestvicami sistema BAS. Rezultati so potrdili postavljeno hipotezo, da bo sistem BAS povezan z uspešnostjo pri rehabilitacijskih nalogah in BIS negativno povezan z uspešnostjo pri Stroopovi nalogi. Rezultati so le delno potrdili hipotezo, da bodo naloge z nagrado pri osebah z bolj občutljivim sistemom BAS izzvale povečan srčni utrip, naloga, ki ne vsebuje nagrade, pa bo pri osebah z bolj občutljivim sistemom BIS izzvala povečano prevodnost kože. Pri obeh različicah rehabilitacijske naloge, ki vsebujeta nagrado, je bila podlestvica BAS nagrada negativno povezana s povprečno temperaturo kože. Pri težji različici se je s povprečnim srčnim utripom pozitivno povezovala podlestvica BAS potrebe, pri Stroopovi nalogi, ki ne vsebuje nagrade, pa se je s povprečnim srčnim utripom pozitivno povezovala podlestvica BIS. Slednja se je negativno povezovala tudi z mero RMSSD. Glede na rezultate raziskave bi bilo smiselno razmisliti o pomenu nagrad in težavnosti nalog glede na izraženost motivacijskih sistemov pri posamezniku.