bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Vrnitev k izvorom - Wagner, Jung in simbolične oblike
Authors: Kovačev Asja Nina
Published: August 2014

Psihoanaliza sprva ni posvečala posebne pozornosti glasbi. Vendar so se taka stališča do danes spremenila. Neopsihoanalitik Carl Gustav Jung je bil navdušen zlasti nad Wagnerjevimi glasbenimi dramami, nad njegovimi tematskimi analizami mita, nad vodilnimi motivi in mističnimi prizori.
(Ne)ugodje vplivanja: Georg Rochbergove Kapriciozne variacije za violino brez spremljave (1973)
Authors: Schwarz David
Published: August 2014

V sestavku soočam Herolda Blooma »Strašljivost vplivanja« z vrsto novejših in še zlasti uspešnih glasbenih adaptacij Blooma, pri čemer ponujam teorijo glasbenega (ne)ugodja na podlagi postlacanovske psihoanalize.
Ena kašlja, druga pleše: Freud, Strauss in sprevrženost sodobnega življenja
Authors: Kramer Lawrence
Published: August 2014

Navkljub znani ravnodušnosti do glasbe jo Freud včasih prav poznavalsko omenja. Ta sestavek napeljuje na misel, da se je freudovska podzavest deloma oblikovala po glasbi pozne romantike v povezavi z opisi ženskega poželenja. Freudov primer Dore in Richarda Straussa opera Saloma se stekata v findesièclovskem konceptu glasbene podzavesti.
Briljantni labirint: psihoanaliza, nemška muzikologija in Lacanov ključ h glasbi
Authors: Bielefeldt Christian
Published: August 2014

Članek se ukvarja s spisi psihoanalitika Sebastiana Leikerta. Navezujoč se na Lacana Leikert opisuje glasbo kot sredstvo, ki naj ne bi izražala identitete, ampak ustvarjala predstave o identiteti. Glasba pri tem ne ustvarja fikcije neke statistične identitete ampak fuzionirano zlivanje meja med subjektom in objektom.
Grozljiv diskurz v humoreskah Gustava Mahlerja iz "Dečkovega čudežnega roga"
Authors: Föllmi Beat A.
Published: August 2014

S Freudovo psihoanalitično in estetsko kategorijo »grozljivega« avtor obdela prvih pet Mahlerjevih pesmi iz »Dečkovega čudežnega roga«, ki so označene kot »humoreske«. Prve tri pripovedujejo o travmatičnih seksualnih srečanjih, četrta o neugnanem užitku in zadnja o glasbi sami, ko tisto, kar je domače in dobro znano, postane grozljivo.
Dela ruskih znanstvenikov od 15. do 20. stoletja na področju notacije
Authors: Zakharina Nina
Published: August 2014

Podoba raziskovanja notacije je v Rusiji v premem sorazmerju z zgodovino pisanja o glasbi v naši deželi. Dela o nevmatski notaciji postavljajo začetek tradicije muzikologije v Rusiji v 15. stoletje. Na samem začetku 19. stoletja so nevme raziskovali kot zgodovinski fenomen. Njihov izvor je postal osrednje vprašanje v 19. stoletju in njihovo razreševanje centralni problem raziskovanja v 20. stoletju. Na začetku 21. stoletja se raziskovalci ukvarjajo z delno notiranimi rokopisi, ki kažejo na ustno tradicijo.
Epistemološka interpretacija Ji Kangovega eseja "V glasbi ni žalosti, ne radosti"
Authors: Rošker Jana S.
Published: August 2014

Pričujoči članek izpostavi novo interpretacijo Ji Kangove (Kitajska, 223–262) teorije glasbe, ki temelji na njegovem razumevanju spoznavnoteoretskih osnov percepcije. Analiza pokaže, da je bilo njegovo razumevanje osnovano na strukturni zvezi med subjektom in objektom dojemanja.
Organizacija in svoboda - analiza skladbe Tongenesis Uroša Rojka
Authors: Vrhunc Larisa
Published: August 2014

Skladba Uroša Rojka Tongenesis je med njegovimi deli morda najbolj dosledno organizirana. Ob analizi dela se pokaže, s katerimi sredstvi si je avtor »izboril« dovolj svobode pri apliciranju sistemov, da je v končni podobi partiture njegova glasbena volja močnejša od logike s pomočjo sistemov generirane glasbene materije.
V pasteh interpretacijskih optik: Beležka o napredku
Authors: Bergamo Marija
Published: August 2014

Prispevek opozarja ne neenovita pota umetnosti 20. stoletja, brez enoznačne usmeritve, ki bi jo lahko imeli za pregledno zgodovinsko postopnost, ki bi ji »pristajal« pojem napredovanja. Predlaga raziskave umetniške prakse in historiografskega gradiva, ki bi ugotovile pogojnost in omejeno uporabnost pojma napredek ter hkrati pokazale njegovo ideološko učinkovanje na obeh področjih. Opozarja na spremembe temeljnih podmen umetnosti 20. st. ter modelov opazovanja in opisovanja umetniških dosežkov.
Med sentimentom in razumom: k zgodovini in pomenu valčka za klavir v 19. stoletju na Slovenskem
Authors: Cigoj Krstulović Nataša
Published: August 2014

Namen vnovične zgodovinske pripovedi o klavirski glasbi 19. stoletja na Slovenskem, še posebej valčku, je izpostaviti metodološko problematiko dosedanjih zapisov in ponovno ovrednotiti tisti segment glasbene preteklosti, ki je bil dosedaj z umetniškega vidika upravičeno smatran kot nepomemben. Obravnava klavirskih skladb v kulturnozgodovinskem kontekstu odstira medsebojno odvisnost med ustvarjalno, poustvarjalno in pomensko ravnijo glasbenega dela. Analiza glasbenih virov razkrije nekatere vsebinske povezave s pojmom poljudna glasba kot ga je opredelil Kurt Blaukopf.
Moj življenjski načrt: Dragotin Cvetko in začetki študija muzikologije na Slovenskem
Authors: Barbo Matjaž
Published: August 2014

Članek prinaša kronološko, z viri podkrepljeno analizo konkretnih spodbud za nastanek Oddelka za muzikologijo, vse od prvih idej ob ustanovitvi Univerze v Ljubljani, do utemeljitve znanstvenega oz. zgodovinskega oddelka na Akademiji za glasbo in končno do prenosa muzikologije na univerzo ter s tem institucionaliziranja muzikologije na Slovenskem.
Neuprizorjena opera Melusina Emerika Berana
Authors: Weiss Jernej
Published: August 2014

Emerik Beran je svojo prvo in edino opero z naslovom Melusina napisal leta 1896 v Brnu na Moravskem. Čeprav je opera nastala na tujem in je delo češkega skladatelja, ki je večino svojega življenja preživel na Slovenskem, si Beranova Melusina vsekakor zasluži bolj podrobne glasbeno-zgodovinske in analitične obravnave. Opera namreč še vedno pozabljena in neuprizorjena leži v glasbenem arhivu Univerzitetne knjižnice v Mariboru.
Plesni mojstri Kranjskih deželnih stanov v 18. in 19. stoletju
Authors: Podlesnik Tomášiková Lidija
Published: August 2014

Poklic plesnega mojstra je znatno prispeval k oblikovanju evropske plesne kulture od 15. stoletja naprej. Kranjski deželni stanovi so vzdrževali delovno mesto plesnega mojstra najverjetneje več stoletij, pričujoči članek pa razkriva njihovo delovanje v Ljubljani v 18. in 19. stoletju, vse do razpustitve Kranjskih deželnih stanov v letu 1861.
Koncerti Filharmonične družbe med letoma 1794 in 1872
Authors: Železnik Sara
Published: August 2014

Članek skuša s pregledom ohranjenih koncertnih sporedov Filharmoničnega društva v Ljubljani sestaviti podobo koncertnih sezon med letoma 1794 in 1872. Na posameznih primerih je dokazano, da delovanje družbe sodi v sam vrh glasbenega ustvarjanja v Ljubljani v obravnavanem obdobju.
Vrnitev k starim tehnikam v nedavnih koncertih Iva Petrića
Authors: O'Loughlin Niall
Published: August 2014

Potem ko se je v osemdesetih letih vrnil k običajni menzuralni notaciji, je Ivo Petrić napisal številne nove koncerte. V štirih takih delih za solo instrument in orkester so navkljub spremembi stila tako instrumentalne tehnike kot oblikovne zasnove ostale podobne.
Bližine v skladbi near (blizu) Urške Pompe
Authors: Vrhunc Larisa
Published: August 2014

Delo Urške Pompe je spoj raznolikih glasbenih izkušenj, med katere ne sodi elektroakustična glasba. Kljub temu pa njena glasba izkazuje dovolj jasne vplive elektroakustike in lahko služi za premislek o zgodovini in načinih prehajanja kompozicijskih tehnik, izhajajočih iz eksperimentov v elektronskih studiih in z računalniško tehnologijo, v območje čisto akustične glasbe.
Interakcije med tradicijo in modernizmom v srbski cerkveni glasbi 20. stoletja
Authors: Moody Ivan
Published: August 2014

Sestavek se ukvarja z vprašanjem »zmernega« oziroma »ublaženega« modernizma v odnosu do srbske cekvene glasbe 20. stoletja, pri čemer prihaja do zaključka, da njegov vpliv – v dialogu s pravoslavno duhovnostjo in pomisleki, ki zadevajo liturgično umetnost – ni bil samo pozitiven, ampak je še daleč, da bi bil izčrpan.
Umetna glasba v Srbiji kot politično sredstvo in/ali pribežališče v devetdesetih letih 20. stoletja
Authors: Milin Melita
Published: August 2014

Članek se osredotoča na to, kakšen je bil odziv srbskih skladateljev na burne dogodke in vojne v zadnjem desetletju 20. stoletja v nekdanji Jugoslaviji. Pričujoči sestavek upošteva tako kreativno delo kot tudi politični aktivizem. Takrat je veljalo splošno nezaupanje, po katerem naj bi glasba mogla močno vplivati na politično dogajanje, tako da se je skladateljevanje smatralo bolj kot kakšno pribežališče pred kruto realnostjo. Vendar pa so nekateri skaldatelji svoj prostest izrazili tudi v svojih delih, pa čeprav ponavadi na indirekten način.
Od glosarja k slovarju: izdelava hrvaško-slovenskih glosarjev izrazja iz nauka o harmoniji in kontrapunktu
Authors: Grazio Jelena
Published: August 2014

Pričujoči prispevek se posveča glasbeni terminologiji, njegov namen pa je, da predstavi prva hrvaško-slovenska glosarja terminov iz nauka o harmoniji in nauka o kontrapunktu. Avtorica naglasi pomen izrazoslovja za muzikološko stroko, oriše dosedanje prisvke s tega področja in poda analizo sestavljanja omenjenih glosarjev ter poudari razlike v izrazoslovju dveh jezikov.
Ujemanje povezovanja glasbe in likovnih del v slovenskem in finskem kulturnem okolju
Authors: Črčinovič Rozman Janja
Published: August 2014

Glasbena in likovna dela lahko vsebujejo enake elemente in principe oblikovanja. Od njih je odvisna osebna apreciacija umetniških del. Izsledki empirične raziskave o tem, kako slovenski in finski študenti razrednega pouka doživljajo obe umetniški področji in se nanju odzivajo, kažejo na nekatere razlike v povezovanju štirih glasbenih in likovnih umetniških del glede na kulturno okolje študentov.
Hölderlin kot spomenik umetnosti 19. in 20. stoletja
Authors: Loos Helmut
Published: August 2014

Naj Hölderlinovemu pesništvu pripisujemo še tako tehtne glasbene kvalitete, kljub temu ni bil preferenčen pesnik romantičnega samospeva. Že njegovi sodobni skladatelji, kot npr. Ludwig van Beethoven, ga niso upoštevali. Izjemo predstavlja Robert Schumann, ki ga je Hölderlin že v njegovi mladosti popolnoma očaral.
Glasbenoteoretični in pedagoški priročniki iz "dolgega" 18. stoletja na Slovenskem
Authors: Kokole Metoda
Published: August 2014

V slovenskih glasbenih knjižnicah in arhivih se je v okviru potekajočega raziskovalnega projekta doslej našlo 25 tiskanih del o glasbi, pet rokopisnih priročnikov ter številni fragmenti glasbene teorije in praktičnih vaj iz časa med 1650 in 1800. Tiski so bili sistemizirani v tri večje skupine: teoretsko spekulativna in splošno enciklopedična dela o raznih aspektih glasbe, učni priročniki, kot so dela o kontrapunktu in drugih skladateljskih tehnikah skupaj z napotki za izvajanje, ter nazadnje učbeniki koralnega petja in praktični napotki za petje ali igro na razne inštrumente, kot so glasbila s tipkami, violina in flavta.
Relativnost in funkcija zgodovinopisnega interpretiranja glasbe - predstavitev problema na primeru zgodovinske analize novomeških Fundamenta
Authors: Škrjanc Radovan
Published: August 2014

V prispevku sta na kratko predstavljeni vsebina teoretičnega in praktičnega dela učbenika Fundamenta, ohranjenega v frančiškanskem samostanu v Novem mestu, in problematika njegove sedanje zgodovinske interpretacije. Poleg problema relativnosti, ki spremlja možnost te interpretacije »skozi« vsaj tri razmeroma različne zgodovinopisne »sisteme« (kot »strokovno legitimne« referenčne okvire v tem času), omenjena problematika vsebuje še vprašanja o nekaterih širših kulturnih in ideoloških vidikih funkcionalnosti t.i. znanstvenega preučevanja zgodovine (glasbe), ki to preučevanje šele družbeno osmišljajo oziroma »objektivizirajo« na ravni simbolnega transferja za – vsaj implicitno – tudi politično-ekonomsko stališče, ki ga vsako posamezno zavzetje pozicije znotraj uveljavljene prakse (glasbenega) zgodovinopisja, z izjavljanjem stališč »v strokovno območje« delovanja te prakse, neizogibno vsebuje.
Mojster ima veliko mujo, inu poterpeshlivost: rokopisni učbenik o osnovah glasbene teorije in koralnem petju iz Pokrajinskega arhiva Koper
Authors: Šter Katarina
Published: August 2014

Pokrajinski arhiv Koper hrani nedokončan italijanski rokopisni učbenik o osnovah glasbene teorije in koralnem petju s konca 18. ali začetka 19. stoletja. Vsebinsko in terminološko je podoben sorodnim besedilom severne Italije tega časa. Raziskava je potrdila eno od predlog besedila; teh je bilo verjetno še več, a številni sprotni popravki in dodatki v besedilu kažejo tudi na piščevo samostojno razumevanje glasbe, tehten razmislek o njej ter izrazito pedagoško usmerjenost v prakso.
K vprašanju povezanosti in neskladja med orgelskim repertoarjem, improvizacijo in ansambelsko igro
Authors: Ortgies Ibo
Published: August 2014

Odnos med orgelsko uglasitvijo in skoraj vsemi drugimi področji glasbene prakse v Severni in Centralni Nemčiji 17. in 18. stoletja predstavlja ključni dejavnik zgodovinske izvajalne prakse. Vprašanje orgelske uglasitve se je obravnavalo ali kot del splošnega zgodovinskega razvoja teorije uglaševanja ali na podlagi domnevne povezanosti s skladbami t.i. »orgelskega repertoarja«, na katerega se je pogosto gledalo z vidika kasnejše liturgične in orgelske koncertantne prakse. Odnosa med ansambelsko igro in orgelsko uglasitvijo se v modernih časih ni dovolj ali sploh kaj upoštevalo. Zdi se, da so mnenja o izvajalni praksi in navade znotraj slednje predstavljale in še vedno predstavljajo delno oviro pri razumevanju odnosov med orgelsko igro, skladbami, orgelsko uglasitvijo in izvajalno prakso v Severni in Centralni Nemčiji 17. in 18. stoletja. Članek skuša odstraniti nekatere teh ovir.
Severnonemške skladbe "Clavierstücke pedaliter" med orglami in pedalnimi strunskimi glasbili s tipkami
Authors: Miklavčič Dalibor
Published: August 2014

Severnonemške baročne skladbe »pedaliter« ne predstavljajo nujno izključne orgelske glasbe. Razlike v strukturi med koralnimi in »svobodnimi« skladbami kažejo, da gre za dve ločeni zvrsti, pri čemer so koralne obdelave izrecna orgelska glasba, preludiji in tokate itd. pa pripadajo idiomu pedalnih čembalov in klavikordov. V izvajalsko prakso tega repertoarja to vnaša docela nove razmere.
Razkrita čustva: Romance v operi – v filmih Moonstruck (1987), Pretty Woman (1990) in Little Women (1994)
Authors: Knaus Kordula
Published: August 2014

Članek preučuje romantične komedije in romance, katerih zgodba vključuje prizore, v katerih vodilni igralci obiščejo operno predstavo. Analiza obiskov opernih predstav v filmih Moonstruck (1987), Pretty Woman (1990) in Little Women (1994) bo odgovorila na vprašanje o smislu in funkciji opere v zvrsti romance in postavila te ugotovitve v dau širše razprave o pomenu zvočnega filmskega traku za romantične komedije in za konvencije zadevnega žanra.
Kompozicije Ludwiga van Beethovna na koncertnih sporedih in v arhivu muzikalij ljubljanske Filharmonične družbe
Authors: Železnik Sara
Published: August 2014

V prispevku je predstavljena frekvenca kompozicij Ludwiga van Beethovna na koncertih Filharmonične družbe do leta 1872. Pregled izvedb je dopolnjen s pregledom kompozicij, navedenih v družbinih katalogih in stanjem dejanskega ohranjenega gradiva v Glasbeni zbirki Narodne in univerzitetne knjižnice.
Risto Savin in slovenska identiteta: pot do Lepe Vide
Authors: O'Loughlin Niall
Published: August 2014

Po poklicu profesionalni avstro-ogrski vojak Risto Savin je v svojem skadateljskem delu postopno razvil slovensko glasbeno identiteto. Sprva je pisal za glas, klavir in komorne zasedbe v nemškem slogu, potem je pa začel skladati na slovensko poezijo Antona Aškerca (1895) in napisal svojo prvo kratko opero, Poslednja straža (1904). Slog, ki ga je razvil pri tem, je predstavljal osnovo za njegovo prvo veliko opero Lepa Vida (1907).
Simfonična ustvarjalnost Rista Savina
Authors: Barbo Matjaž
Published: August 2014

Simfonična dela predstavljajo izrazito majhen delež Savinovega opusa. Poleg tega jih srečamo na kronološkem obrobju njegovega ustvarjanja. Vendarle njihova primerjava kaže, da se je skladatelj postopoma mojstril tako v oblikovanju kompozicijskega stavka kot v obvladovanju instrumentacijskih postopkov.
Otroški in mladinski zborovski opus Rista Savina
Authors: Lah Špela
Published: August 2014

Članek predstavi analitični prerez Savinovega opusa za otroški in mladinski zbor ter poda njegove bistvene kompozicijske značilnosti.
Blišč in beda vojske na primeru generalmajorja Friderika Širce
Authors: Zimmermann Peter
Published: August 2014

Umetniška moč ustvarjanja Rista Savina kot skladatelja se ne ujema dobro s prozaičnim poklicem njegovega alter ega Friderika Širce (1859–1948): leta l878 se je pridružil Avstrijsko-madžarski vojski in jo zapustil leta 1918 kot generalmajor. Viri, ki jih hrani Vojni arhiv na Dunaju, omogočajo natančen oris njegove uspešne kariere topničarja in kasneje kot višjega sodelavca vojaško industrijskega kompleksa.
»Priti k ljudstvu« – »Glasba narodu«: soodvisnost glasbe in ideologije na primeru glasbenega življenja Pule od 1926. do 1952. leta
Authors: Duraković Lada
Published: August 2014

Inštrumentalizacija glasbenega življenja s strani ideologije v obdobju med 1926, torej od začetka fašistične diktature, in 1952 letom, ko je »uradno« končano obdobje socrealizma, je pustila pomembne sledi v glasbenem življenju Pule. V tem obdobju so bili odnosi med ideologijo in glasbo zelo ekscentrični, vpliv politike na celotno glasbeno življenje se ni prikrival, ampak se je, prav nasprotno, poudarjal. Oba režima sta glasbo doživljala kot zaveznika, kot podporo sistema, in jo kot takšno usmerjala, spremljala in poskušala držati pod nadzorom. Razprava govori o nekaterih značilnostih glasbenega življenja v Puli med letoma 1926 in 1952 ter skuša opozoriti na podobnosti in razlike v interakciji glasbe in fašistične ideologije med vojnama ter glasbe in socrealistične ideologije v prvih letih po drugi svetovni vojni.
Solisti na koncertih Filharmonične družbe do leta 1872
Authors: Železnik Sara
Published: August 2014

Na koncertih Filharmonične družbe v Ljubljani do leta 1872 so bili solistični nastopi zelo pogosti. Delež domačih glasbenikov je bil v razmerju do tujih solistov mnogo večji. Najpogostejši so bili pevski solisti, tem so sledili pianisti in violinisti. Navajanje solistov je bilo na koncertnih sporedih nedosledno, zato je nastopajoče nemogoče natančno identificirati.
Glasbenozgodovinsko in glasbenoestetsko ozadje fenomena »salonska glasba« na primeru meščanske glasbene prakse na Kranjskem
Authors: Cigoj Krstulović Nataša
Published: August 2014

Članek obravnava specifiko fenomena »salonska glasba« na primeru meščanske glasbene prakse na Kranjskem v 'obdobju virtuoznosti' in po njem. Prikazani so vplivi modnega salonskega repertoarja v poustvarjalnosti in njegova recepcija pred sredino 19. stoletja ter odmevi kasnejše vsebinske preobrazbe in estetskega prevrednotenja salonske glasbe na poustvarjalno, ustvarjalno in recepcijsko raven glasbenega dela.
Koncertne orgle v Leipzigu
Authors: Loos Helmut
Published: August 2014

Koncertne dvorane, nujni pogoj za koncertne orgle, so bile po revolucionarnem razvoju v Angliji od poznega 17. stoletja na celini najprej nameščene v Hamburgu (1761) in Leipzigu (1781). Druge primere najdemo v zbirki instrumentov Univerze in Akademije za glasbo s številnimi koncertnimi orglami.
Institucionalni okvir glasbenih dejavnosti v Sarajevu v obdobju med obema vojnama
Authors: Hadžić Fatima
Published: August 2014

Ne glede na neugodno politični in gospodarski kontekst Bosne in Hercegovine kot dela Kraljevine Jugoslavije (1919–1941) je bilo glasbeno življenje v Sarajevu kot upravnem središču Bosne in Hercegovine institucionalno uspešno na področju glasbenega izobraževanja in reproduktivne ter produktivne glasbene dejavnosti.
Iskanje koordinat. Izziv za raziskovanje recepcije in interpretacije glasbe
Authors: Hochradner Thomas
Published: August 2014

Raziskave na področju recepcije glasbe običajno težijo k študijskim primerom ali tabulaturam, pri čemer se študije interpretacije glasbe sprašujejo po nepreračunljivosti tehničnih pogojev in izbirnih predelavah glasbenih posnetkov. Ker je videti, da je pomanjkanje zavedanja v zvezi z referenčnimi sistemi izhodišče problema, ta razprava predlaga osnovni model, s katerim se lahko ukvarjamo z glasbo v vseh njenih pisnih in zvočnih pojavnostih.
Priklon referenci : Terminološke pripombe jezikoslovca v zvezi s skrivnostnim pojmom
Authors: Panagl Oswald
Published: August 2014

Prispevek se posveča številnim primerom lingvi- stičnega branja termina “referenca” na področju semantike in filozofije jezika. Pri tem razlikuje med razširitvijo in skrčenjem ter opozarja na po- men koncepta v okviru teorije jezikovnega akta. Nadalje se posveča številnim različicam »reference« v sodobnem spektru lingvističnih disciplin. Konč- no preide besedilo od lingvističnih postopkov k njihovi uporabi znotraj muzikološkega problem- skega področja.
Wagner na ljubljanskih koncertnih in opernih odrih
Authors: Weiss Jernej
Published: August 2014

Članek prikazuje najpomembnejše mejnike v ljubljanski koncertni in operni poustvarjalnosti del Richarda Wagnerja. V povezavi s programskimi usmeritvami vodilnih glasbenih institucij v 19. in 20. stoletju na Slovenskem in sočasnimi kulturno-političnimi spremembami skuša določiti razloge za (ne)uprizarjanje Wagnerjevih del in tako opraviti z nekaterimi pri nas žal še vedno aktualnimi stereotipi, povezanimi z Wagnerjevo glasbo.
Vítězslav Novák v kontekstu češke glasbe kot celote: Nekaj misli o skladateljevi usodi
Authors: Spurný Lubomír
Published: August 2014

Razprava se posveča vlogi Vítězslava Nováka v okviru češke glasbe okoli 1900. Vítězslav Novák (1870–1949) sodi med tiste skladatelje, pri katerih se v številnih ozirih kažejo značilna nasprotja, ki jih je mogoče opisati s funkcijami centralno-obrobno, globalno-lokalno, heterogeno-homogeno. Nakazane kategorije pa niso kakšne naravno dane konstane. Prav tako ne predstavljajo kategorij, ki bi si jih Novák sam „predpisal“, temveč izhajajo iz diskurza o Nováku vsaj v češkem okolju.
Postmoderna referencialnost: igra tekstov in kontekstov v Drugi simfoniji Petra Bergama
Authors: Pompe Gregor
Published: August 2014

Drugo simfonijo (1967) hrvaškega skladatelja Petra Bergama je potrebno analizirati v kontekstu zagrebškega Bienala, torej v kontekstu prevlade modernizma, ki ga je skladatelj razumel kot slepo ulico. Simfonija je zasnovana kot niz citatov in aluzij, ki lahko sprožajo široko polje asociacije, povezanih z logiko toka glasbene zgodovine. Takšni postopki so podobni postmodernističnim tehnikam, zato je mogoče skladbo Bergama razumeti kot proto-postmoderno delo.
Simfonična pesnitev v slovenski glasbi
Authors: Venišnik Vesna
Published: August 2014

Članek bo predstavil značilnosti simfonične pesnitve na Slovenskem s pomočjo zunajglasbenih programov, ki so jih skladatelji izbrali za svoje simfonične pesnitve in preko analize izbranih del.
Mesečina, slavci in sanje o Havajih – referenčni sistemi »kiča« v nemškem glasbenem kabaretu pozne Weimarske republike
Authors: Stahrenberg Carolin
Published: August 2014

Kabaret in popularna kultura weimarske republike sta dokaz o popolnoma sodobnem odnosu do kiča, ki zasenči slabšalne eseje o degeneracijskem vplivu kiča. To je prikazano na primeru dela »Kitsch-Tango« Friedricha Hollaenderja, napisanega za kabaretsko revijo, in referenčnih sistemov, na katere se nanaša pesem – na svet popularne kulture in znanje o vrednotenju določenih klišejev, ki jih je akademski svet takrat označeval kot kič.
Analyzing Musical Terminology in Slovene Music Textbooks up until the End of World War II: a case study of the term “note” and some other related terms
Authors: Grazio Jelena
Published: August 2014

The following article deals with technical terminology in the field of music. Its intention is to present a chronological-contrastive analysis of musical terminology in Slovene music theory textbooks written up until the end of the World War II, exemplified by the terms selected. The author emphasizes the importance of such research for musicology, presents current contributions in this area and describes the history of musical textbooks that have been used as corpus for the analysis.
Singer-Songwriters in Slovenia: An Ethnomusicological Study
Authors: Klobčar Teja
Published: August 2014

Using ethnomusicological approach, the article tries to answer two questions: first, who are indeed Slovenian Singer-songwriters of today, and second: which is the right way of approaching them through research.
José Osana (1919–1996) – Life and Work
Authors: Podlesnik Tomášiková Lidija
Published: August 2014

José Osana (1919–1996) – Life and Work
Svobodi naproti Demetrija Žebreta v presečišču socialističnega realizma in zmernega modernizma
Authors: Salmič Kovačič Karmen
Published: August 2014

Orkestralni opus uvršča Demetrija Žebreta (1912–1970) med osrednje slovenske glasbene moderniste 1. polovice 20. stoletja. Prispevek poskuša odgovoriti na vprašanje, kako se je spremenil slog skladatelja v njegovih orkestralnih delih od leta 1944 naprej, zlasti v simfonični pesnitvi Svobodi naproti (1944), ki je tipičen primer umetnine v presečišču zmernega modernizma in socialističnega realizma na tematiko NOB.
Verdis Opern und der Risorgimento
Authors: Walter Michael
Published: August 2014

The thourough analysis of historical sources from the beginning of the year 1859 shows that the famous acrostic VIVA VERDI was not only widely known in Italy but also throughout Europe. However, it was not associated with any political activities of the composer Giuseppe Verdi. The reason is that Verdi’s operas already during the revolutionary months of 1848 were not understood as political ‘Risorgimento’ operas. The causes for political demonstrations during performances of Verdi’s operas were either coincidentally or provoked by political circumstances which were independent of the operas. Verdi’s operas were, in any case, not the causes of spontaneous patriotic emotions.
Božidar Kos: String Quartet
Authors: Ribizel Tjaša
Published: August 2014

Božidar Kos, composer, teacher and theorist, has through his work, become worldwide known. His compositional output is variegated, intended for different setting, which include also his chamber works. This part of his oeuvre is presented by a detailed wxamination of his String Quartet.
CAPACIDAD DE LOS DATOS FENOLÓGICOS DERIVADOS DE CYCLOPESLAI DEL AÑO 2000 PARA DISTINGUIR LOS TIPOS DE COBERTURA EN EL ESTADO DE MICHOACÁN, MÉXICO
Authors: Valderrama-Landeros Luis , España-Boquera Ma. Luisa , Baret Frédéric , Sánchez-Vargas Nahum , Sáenz-Romero Cuauhtémoc
Published: August 2014

Se exploró la capacidad de los datos fenológicos de la serie LAI del proyecto CYCLOPES del año 2000, para distinguir tipos de vegetación generales (bosque de hoja perenne, de hoja caduca, cultivos y pastizal-matorral) en Michoacán, México. Con el programa TIMESAT se extrajeron 11 variables fenológicas de cada píxel de 1 km de dicha serie. El comportamiento de cada variable se analizó tomando como referencia el mapa INF2000. Las principales diferencias corresponden al carácter caducifolio o perennifolio de la vegetación. Las 11 variables se redujeron a cinco componentes principales (98 % de la varianza), para hacer una clasificación no supervisada de 250 clases o grupos fenológicos. Cada clase se asoció a uno de los tipos de cobertura, según el criterio de máxima coincidencia de área con el mapa de referencia INF2000, para construir el mapa de cobertura CYCL2000. La comparación de ambos mapas mostró exactitud total de 63 %. Los bosques de hoja caduca fueron los mejor identificados (80.1 % de píxeles identificados correctamente y 62.1 % bien clasificados), seguidos de los de hoja perenne (74.1 %, 69.9 %), cultivos (62.9 %, 61.1 %) y pastizal-matorral (16.9 %, 52.3 %). La identificación relativamente buena de los bosques permitirá utilizar este enfoque para estimar la deforestación.
SELECCIÓN DE PREDICTORES AMBIENTALES PARA EL MODELADO DE LA DISTRIBUCIÓN DE ESPECIES EN MAXENT
Authors: Cruz-Cárdenas Gustavo , Villaseñor José Luis , López-Mata Lauro , Martínez-Meyer Enrique , Ortiz Enrique
Published: August 2014

Antes de realizar el modelado de la distribución potencial de una especie, se recomienda hacer una preselección de covariables pues la redundancia o variables irrelevantes pueden inducir sesgos en la mayoría de los modelos. En este estudio, se propuso un método automatizado para la selección a priori de covariables utilizadas en el modelado. Se emplearon cinco especies típicas de la flora mexicana (Catopheria chiapensis, Liquidambar styraciflua, Quercus martinezii, Telanthopora grandifolia y Viburnum acutifolium) y 56 covariables ambientales. Se generaron matrices de presencia-ausencia para cada especie y se analizaron empleando regresión logística; el modelo resultante de cada especie se evaluó mediante un remuestreo bootstrap. La distribución de las cinco especies se modeló usando el algoritmo de máxima entropía y con el empleo de tres conjuntos de covariables ambientales. La precisión de los modelos generados se evaluó con intervalos de confianza de cada curva característica operativa del receptor (COR). Los intervalos de confianza de las curvas COR resultantes no mostraron diferencia significativa (P < 0.05) entre los tres modelos predictivos generados; sin embargo, el modelo más parsimonioso se obtuvo con el método propuesto.
Cratylia argentea: UN ARBUSTO FORRAJERO POTENCIAL EN SISTEMAS SILVOPASTORILES. RENDIMIENTO Y CALIDAD DE ACCESIONES SEGÚN LAS EDADES DE REBROTE Y ESTACIONES CLIMÁTICAS
Authors: Valles-De la Mora Braulio , Castillo-Gallegos Epigmenio , Ocaña-Zavaleta Eliazar , Jarillo-Rodríguez Jesús
Published: August 2014

En los sistemas silvopastoriles, las leguminosas arbustivas de alta calidad nutricional representan una alternativa para la escasez de pastos en periodos secos del año. En este estudio se evaluó el efecto de diferentes edades de rebrote (6, 9, 12 y 15 semanas) en tres épocas del año (lluvia, invierno y seca, 2007-2008) de cuatro accesiones de Cratylia argentea (18516, 18666, 18668 y 18676) en Veracruz, México, para el rendimiento de materia seca (RMS), fibra en detergente neutro (FDN), fibra en detergente ácido (FDA), lignina (Lig), proteína cruda (PC) y degradación in situ de MS (DISMS). El rendimiento de materia seca (RMS) (media ± error estándar) fue afectado por la época y la edad de rebrote, pero no se encontró efecto por la accesión o sus interacciones. El mayor RMS se logró en la temporada de secas (3632 ± 306 kg·ha-1), lo que representó 45 % del rendimiento del forraje total, seguido por la temporada de lluvias (33 %, 2615 ± 188 kg·ha-1) y la temporada de invierno (22 %, 1733 ± 61 kg·ha-1). Se encontraron efectos significativos en la edad de rebrote en las tres épocas para FDN, FDA, Lig y PC. La mayor DISMS ocurrió en las temporadas de lluvias y secas promediando 66 y 65 %, respectivamente, después de 72 h de incubación. La temporada de secas fue el mejor período para RMS y DISMS. Estos resultados sugieren que C. argentea es una fuente confiable de forraje para sistemas silvopastoriles.
ZONIFICACIÓN ALTITUDINAL PROVISIONAL DE Abies religiosa EN UN ÁREA CERCANA A LA RESERVA DE LA BIÓSFERA DE LA MARIPOSA MONARCA, MICHOACÁN
Authors: Castellanos-Acuña Dante , Lindig-Cisneros Roberto A. , Silva-Farias Miguel Á. , Sáenz-Romero Cuauhtémoc
Published: August 2014

El objetivo del presente trabajo fue determinar la existencia de diferenciación morfológica (como indicador de variación genética) entre poblaciones de Abies religiosa, con la finalidad de delimitar una zonificación altitudinal para decidir el movimiento de semillas en los programas de reforestación. Se recolectaron y analizaron morfológicamente ramas y conos de 11 individuos de 15 poblaciones de A. religiosa en el cerro de San Andrés, municipio de Hidalgo, Michoacán (cercano a la Reserva de la Biósfera de la Mariposa Monarca), a lo largo de un transecto altitudinal (2,850-3,550 m, una población cada 50 m). La diferenciación morfológica significativa entre poblaciones se determinó a lo largo del gradiente altitudinal; las poblaciones de baja altitud tienen acículas más cortas y conos más largos que las poblaciones de elevada altitud. Se sugiere delimitar tres zonas altitudinales provisionales: 2,800 a 3,050; 3,050 a 3,300; y 3,300 a 3,550 m. Ignorando el cambio climático, se sugiere reforestar cada zona con planta originada de la semilla en la misma zona. Considerando el cambio climático, se sugiere realizar migración asistida altitudinalmente, plantando sitios en la zona inmediata superior a la zona donde la semilla se recolecte.
AISLAMIENTO E IDENTIFICACIÓN DE ESTEROLES DE UNA CEPA COMERCIAL DE Pleurotus sp.
Authors: Márquez-Fernández Olivia , Juárez Pacheco Luis Á. , Trigos Ángel
Published: August 2014

Cinco compuestos de una cepa comercial del hongo Pleurotus sp. se obtuvieron a partir de extracciones con acetato de etilo y metanol. Los compuestos se aislaron por medio de técnicas como la cromatografía en columna y en capa fina. Los siguientes esteroles fueron identificados mediante espectroscopía RMN 1H: 1) ergosta-5, 7, 22-trien-3β-ol (ergosterol), 2) 5α, 8α-epidioxi-22E-ergosta-6, 22-dien-3β-ol (peróxido de ergosterol), 3) 3β, 5α, 6β, 9α-tetrahidroxiergosta-7, 22-dieno, 4) 3β, 5α, 6β, 9α-tetrahydroxyergosta-7, 22-dien y 5) 3β, 5α, 9α-trihidroxiergosta-7, 22-dien-6-ona.
Model calculations of the effects of present and future emissions of air pollutants from shipping in the Baltic Sea and the North Sea
Authors: Jonson J. E. , Jalkanen J. P. , Johansson L. , Gauss M. , Denier van der Gon H. A. C.
Published: August 2014

Abstract. Land-based emissions of air pollutants in Europe have steadily decreased over the past two decades, and this decrease is expected to continue. Within the same time span emissions from shipping have increased, although recently sulphur emissions, and subsequently particle emissions, have decreased in EU ports and in the Baltic Sea and the North Sea, defined as SECAs (Sulphur Emission Control Areas). The maximum allowed sulphur content in marine fuels in EU ports is now 0.1%, as required by the European Union sulphur directive. In the SECAs the maximum fuel content of sulphur is currently 1% (the global average is about 2.4%). This will be reduced to 0.1% from 2015, following the new IMO rules (International Maritime Organisation). In order to assess the effects of ship emissions in and around the Baltic Sea and the North Sea, regional model calculations with the EMEP air pollution model have been made on a 1/4° longitude × 1/8° latitude resolution, using ship emissions in the Baltic Sea and the North Sea that are based on accurate ship positioning data. The effects on depositions and air pollution and the resulting number of years of life lost (YOLL) have been calculated by comparing model calculations with and without ship emissions in the two sea areas. The calculations have been made with emissions representative of 2009 and 2011, i.e. before and after the implementation of stricter controls on sulphur emissions from mid 2010. The calculations with present emissions show that per person, an additional 0.1–0.2 years of life lost is estimated in areas close to the major ship tracks with present emission levels. Comparisons of model calculations with emissions before and after the implementation of stricter emission control on sulphur show a general decrease in calculated particle concentration. At the same time, however, an increase in ship activity has resulted in higher emissions and subsequently air concentrations, in particular of NOx, especially in and around several major ports. Additional model calculations have been made with land based and ship emissions representative of year 2030. Following a decrease in emissions, air quality is expected to improve, and depositions to be reduced. Particles from shipping are expected to decrease as a result of emission controls in the SECAs. Further controls of NOx emissions from shipping are not decided, and calculations are presented with and without such controls.
The 2013 Earthquake Series in the Southern Vienna Basin: location
Authors: Apoloner M.-T. , Bokelmann G. , Bianchi I. , Brückl E. , Hausmann H. , Mertl S. , Meurers R.
Published: August 2014

Abstract. Eastern Austria is a region of low to moderate seismicity, and hence the seismological network coverage is relatively sparse. Nevertheless accurate earthquake location is very important, as the area is one of the most densely populated and most developed areas in Austria. In 2013 a series of earthquakes with magnitudes up to 4.2 was recorded in the Southern Vienna Basin. With portable broadband, semi-permanent, and permanent installed seismic sensors from different institutions it was possible to record the main- and aftershocks with an unusual multitude of close-by seismic stations. In this study we combine records from all available stations up to 240 km distance in one dataset. First, we stabilize the location with three stations deployed in the epicentral area. The higher network density moves the location of smaller magnitude events closer to the main shocks, with respect to preliminary locations achieved by permanent and semi-permanent networks. Then we locate with NonLinLoc using consistent picks, a 3-D velocity model and apply station corrections. This second approach results in stable epicenters, for limited and even changing station availability. This dataset can then be inspected more closely for the presence of regional phases, which then can be used for more accurate localizations and especially depth estimation. Further research will address directivity effects and the asymmetry in earthquake intensity observed throughout the area, using double differences and cross-correlations.
Deglacial ice sheet meltdown: orbital pacemaking and CO2 effects
Authors: Heinemann M. , Timmermann A. , Elison Timm O. , Saito F. , Abe-Ouchi A.
Published: August 2014

Abstract. One hundred thousand years of ice sheet buildup came to a rapid end ∼25–10 thousand years before present (ka BP), when ice sheets receded quickly and multi-proxy reconstructed global mean surface temperatures rose by ∼3–5 °C. It still remains unresolved whether insolation changes due to variations of earth's tilt and orbit were sufficient to terminate glacial conditions. Using a coupled three-dimensional climate–ice sheet model, we simulate the climate and Northern Hemisphere ice sheet evolution from 78 ka BP to 0 ka BP in good agreement with sea level and ice topography reconstructions. Based on this simulation and a series of deglacial sensitivity experiments with individually varying orbital parameters and prescribed CO2, we find that enhanced calving led to a slowdown of ice sheet growth as early as ∼8 ka prior to the Last Glacial Maximum (LGM). The glacial termination was then initiated by enhanced ablation due to increasing obliquity and precession, in agreement with the Milankovitch theory. However, our results also support the notion that the ∼100 ppmv rise of atmospheric CO2 after ∼18 ka BP was a key contributor to the deglaciation. Without it, the present-day ice volume would be comparable to that of the LGM and global mean temperatures would be about 3 °C lower than today. We further demonstrate that neither orbital forcing nor rising CO2 concentrations alone were sufficient to complete the deglaciation.
Expressions of climate perturbations in western Ugandan crater lake sediment records during the last 1000 years
Authors: Mills K. , Ryves D. B. , Anderson N. J. , Bryant C. L. , Tyler J. J.
Published: August 2014

Abstract. Equatorial East Africa has a complex regional patchwork of climate regimes, sensitive to climate fluctuations over a variety of temporal and spatial scales during the late Holocene. Understanding how these changes are recorded in and interpreted from biological and geochemical proxies in lake sedimentary records remains a key challenge to answering fundamental questions regarding the nature, spatial extent and synchroneity of climatic changes seen in East African palaeo-records. Using a paired lake approach, where neighbouring lakes share the same geology, climate and landscape, it might be expected that the systems will respond similarly to external climate forcing. Sediment cores from two crater lakes in western Uganda spanning the last ~1000 years were examined to assess diatom community responses to late Holocene climate and environmental changes, and to test responses to multiple drivers using redundancy analysis (RDA). These archives provide annual to sub-decadal records of environmental change. Lakes Nyamogusingiri and Kyasanduka appear to operate as independent systems in their recording of a similar hydrological response signal via distinct diatom records. However, whilst their fossil diatom records demonstrate an individualistic, indirect response to external (e.g. climatic) drivers, the inferred lake levels show similar overall trends and reflect the broader patterns observed in Uganda and across East Africa. The lakes appear to be sensitive to large-scale climatic perturbations, with evidence of a dry Medieval Climate Anomaly (MCA; ca. AD 1000–1200). The diatom record from Lake Nyamogusingiri suggests a drying climate during the main phase of the Little Ice Age (LIA) (ca. AD 1600–1800), whereas the diatom response from the shallower Lake Kyasanduka is more complex (with groundwater likely playing a key role), and may be driven more by changes in silica and other nutrients, rather than by lake level. The sensitivity of these two Ugandan lakes to regional climate drivers breaks down in ca. AD 1800, when major changes in the ecosystems appear to be a response to increasing cultural impacts within the lake catchments, although both proxy records appear to respond to the drought recorded across East Africa in the mid-20th century. The data highlight the complexity of diatom community responses to external drivers (climate or cultural), even in neighbouring, shallow freshwater lakes. This research also illustrates the importance of, and the need to move towards, a multi-lake, multi-proxy landscape approach to understanding regional hydrological change which will allow for rigorous testing of climate reconstructions, climate forcing and ecosystem response models.
In-flight calibration of double-probe electric field measurements on Cluster
Authors: Khotyaintsev Y. V. , Lindqvist P.-A. , Cully C. M. , Eriksson A. I. , André M.
Published: August 2014

Abstract. Double-probe electric field instrument with long wire booms is one of the most popular techniques for in situ measurement of electric fields in plasmas on spinning spacecraft platforms, which have been employed on a large number of space missions. Here we present an overview of the calibration procedure used for the Electric Field and Wave (EFW) instrument on Cluster, which involves spin fits of the data and correction of several offsets. We also describe the procedure for the offset determination and present results for the long-term evolution of the offsets.
Endogenous technological and population change under increasing water scarcity
Authors: Pande S. , Ertsen M. , Sivapalan M.
Published: August 2014

Abstract. Ancient civilizations may have dispersed or collapsed under extreme dry conditions. There are indications that the same may hold for modern societies. However, hydroclimatic change cannot be the sole predictor of the fate of contemporary societies in water-scarce regions. This paper focuses on technological change as a factor that may ameliorate the effects of increasing water scarcity and as such counter the effects of hydroclimatic changes. We study the role of technological change on the dynamics of coupled human–water systems, and model technological change as an endogenous process that depends on many factors intrinsic to coupled human–water dynamics. We do not treat technology as an exogenous random sequence of events, but assume that it results from societal actions. While the proposed model is a rather simple model of a coupled human–water system, it is shown to be capable of replicating patterns of technological, population, production and consumption per capita changes. The model demonstrates that technological change may indeed ameliorate the effects of increasing water scarcity, but typically it does so only to a certain extent. In general we find that endogenous technology change under increasing water scarcity helps to delay the peak of population size before it inevitably starts to decline. We also analyze the case when water remains constant over time and find that co-evolutionary trajectories can never grow at a constant rate; rather the rate itself grows with time. Thus our model does not predict a co-evolutionary trajectory of a socio-hydrological system where technological innovation harmoniously provides for a growing population. It allows either for an explosion or an eventual dispersal of population. The latter occurs only under increasing water scarcity. As a result, we draw the conclusion that declining consumption per capita despite technological advancement and increase in aggregate production may serve as a useful predictor of upcoming decline in contemporary societies in water-scarce basins.
Non-susceptible landslide areas in Italy and in the Mediterranean region
Authors: Marchesini I. , Ardizzone F. , Alvioli M. , Rossi M. , Guzzetti F.
Published: August 2014

Abstract. We used landslide information for 13 study areas in Italy and morphometric information obtained from the 3-arcseconds shuttle radar topography mission digital elevation model (SRTM DEM) to determine areas where landslide susceptibility is expected to be negligible in Italy and in the landmasses surrounding the Mediterranean Sea. The morphometric information consisted of the local terrain slope which was computed in a square 3 × 3-cell moving window, and in the regional relative relief computed in a circular 15 × 15-cell moving window. We tested three different models to classify the "non-susceptible" landslide areas, including a linear model (LNR), a quantile linear model (QLR), and a quantile, non-linear model (QNL). We tested the performance of the three models using independent landslide information presented by the Italian Landslide Inventory (Inventario Fenomeni Franosi in Italia – IFFI). Best results were obtained using the QNL model. The corresponding zonation of non-susceptible landslide areas was intersected in a geographic information system (GIS) with geographical census data for Italy. The result determined that 57.5% of the population of Italy (in 2001) was located in areas where landslide susceptibility is expected to be negligible. We applied the QNL model to the landmasses surrounding the Mediterranean Sea, and we tested the synoptic non-susceptibility zonation using independent landslide information for three study areas in Spain. Results showed that the QNL model was capable of determining where landslide susceptibility is expected to be negligible in the validation areas in Spain. We expect our results to be applicable in similar study areas, facilitating the identification of non-susceptible landslide areas, at the synoptic scale.