Akut, kritikus alsó végtagi ischaemia kezelése katéteres thrombolysissel
Authors: Zatykó Dóra Zoé , Pomozi Enikő , Pataki Ákos , Szeberin Zoltán 
Published: November 2022

Összefoglaló.
Bevezetés: Az akut alsó végtagi ischaemia nagy klinikai
jelentőségét gyakori előfordulása és súlyos szövődményei (amputáció, halálozás)
okozzák. A műtéti megoldás mellett a katéterrel végzett thrombolysis jelent
terápiás lehetőséget, használata azonban nem terjedt el széles körben hazánkban.
Célkitűzés: A katéterrel végzett thrombolysis
hatékonyságának és biztonságosságának megállapítása akut alsó végtagi ischaemia
esetén. Módszer: A Semmelweis Egyetem Városmajori Szív- és
Érgyógyászati Klinikáján 2012. 03. 01. és 2019. 12. 31. között akut alsó végtagi
ischaemia miatt katéteres thrombolysisen átesett 40 beteg (átlagéletkor: 64 év,
SD: ±11,79; 25 férfi, 62,5%) adatait elemeztük retrospektív vizsgálat során.
Eredmények: 40 páciens esetében 42 katéteres lysist
hajtottunk végre. A medián alteplázbolus 5 mg (IQR: 5), a medián folyamatos
dózis 2 mg/h (IQR: 0,8) volt. A lysisek közül 23 (54,76%) volt sikeres, ebből 16
(69,57%) esetben végeztünk kiegészítő percutan beavatkozást. Vérzés miatt 5
(11,9%), elzáródás miatt 3 (7,14%) betegen végeztünk sürgős beavatkozást. A
leggyakoribb posztoperatív szövődmény az amputáció (17,5%), a haematoma (11,9%)
és a distalis embolisatio (7,14%) volt. 16 (40%) esetben végeztünk a lizált
érszakaszon később beavatkozást. 11 (27,5%) betegnél történt major amputáció. A
posztoperatív 30 napon belüli mortalitás 2,5% volt. Az átlagos beavatkozásmentes
időszak 1626 nap (SD: ±1710), az átlagos amputációmentes túlélés 2038 nap (SD:
±1665) volt. A lysis alatt adott intravénás heparin nem befolyásolta a nyitva
maradást és az amputációt. Következtetés: A katéterrel végzett
thrombolysis terápiás lehetőség akut alsó végtagi ischaemia esetén. Sikeres
lysis esetén is gyakran kell endovascularis intervenciót végezni. Katéteres
thrombolysis alkalmazásakor számolni kell a gyakori korai szövődmény és a késői
reintervenció veszélyével. A pontos terápiás protokoll kialakításához további
vizsgálatokra van szükség. Orv Hetil. 2022; 163(11): 424–430.

Summary.
Introduction: Acute limb ischemia has great clinical
significance due to its common occurrence and serious complications. Besides
open surgical intervention, catheter-directed thrombolysis is a proven treatment
alternative, however, it is not widely used in Hungary.
Objective: To evaluate the efficacy and safety of
catheter-directed thrombolysis in acute limb ischemia. Methods:
In a retrospective single-center study, we analyzed the data of 40 patients
(mean age: 64, SD: ±11.79; 25 men, 69.57%) who underwent catheter-directed
thrombolysis due to acute limb ischemia at Semmelweis University Heart and
Vascular Centre between 01. 03. 2012 and 31. 12. 2019. Results:
42 thrombolysis were performed on 40 patients. The median alteplase dose was 5
mg (IQR: 5), the median continuous dose was 2 mg/h (IQR: 0.8). 23 (54.76%)
procedures were successful and 16 (69.57%) cases required further percutaneous
interventions. Hemorrhage led to 5 and occlusion to 3 emergency interventions.
The most common postoperative complications were amputation (17.5%), hematoma
(11.9%) and distal embolisation (7.14%). 16 (40%) cases required late
reintervention at the surgical site. 11 (27.5%) cases needed major amputation.
30 day postoperative mortality was 2.5%. Average intervention-free survival was
1626 days (SD: ±1710), while average amputation-free survival was 2038 days (SD:
±1665). Additional intravenous heparin given during thrombolysis did not affect
reocclusion rate and amputation-free survival. Conclusion:
Catheter-directed thrombolysis is a therapeutic option in acute limb ischemia.
Successful thrombolysis often requires endovascular intervention at the same
time. Frequent early complications and late reinterventions have to be
considered. Further studies are needed for developing specific therapeutic
protocol. Orv Hetil. 2022; 163(11): 424–430.