Gömbsorcsüngős fülbevalók a 10. századi Kárpát-medencében és keleti kapcsolatrendszerük
Authors: Balogh Bodor Tekla 
Published: December 2023

Dolgozatomban a 10. századi Kárpát-medence gömbsorcsüngős fülbevalóival foglalkozom. A régészeti kutatás viszonylag hamar felismerte és osztályozta ezt a tárgytípust, amely gyorsan a gazdag női sírok egyik meghatározó leletévé vált. A rozettás lószerszámdíszeket, lábbeli vereteket, hajfonatkorongokat tartalmazó, gazdag síroknak meghatározott, honfoglalás kori női sírokban sokszor helyet kapnak a gömbsorcsüngős fülbevalók. Ezt a tárgytípust is egyértelműen keletről hozták magukkal a magyarok elődei, a térségben ismeretlen egészen a honfoglalók megjelenéséig. Jelen ismeretünk szerint 121 olyan sír található a Kárpát-medencében, melyben a vizsgált tárgytípus előfordul (egy sír a Kárpátokon kívülre esik). Az összegyűjtött sírok felső tagjának vizsgálatakor (88 eset volt vizsgálható), 4 különböző nagyobb formai csoportot lehetett elkülöníteni, a további fülbevaló karikák egyedi kialakításúak (5 eset). Készítéstechnikai szempontból ezek réz alapú ötvözetből, ezüstből és aranyból, túlnyomó többségben ezüst alapú ötvözetből készültek. A karikákat olykor öntéssel készítették, de előfordulnak nemesfém huzalból kialakított formák is, melyeknél egyes elemeket forrasztással illesztettek a karikákhoz. A fülbevalók alsó tagjának vizsgálatakor négy formai csoportot tudtam elkülöníteni. A csüngőket nagyrészt nemesfém huzalra felhúzott, két félből álló, préselt nemesfém gömbök alkotják. Előfordulnak ritkábban öntéssel készült darabok, ezeknél a csüngők nemesfém gömbökből állnak, közöttük bordázott elemek alkotnak elválasztó részt, olykor csepp alakú elemek között figyelhetők meg rövidebb szakaszok. Kilenc gömbsorcsüngős fülbevalót lánccal kötöttek össze. A lánccal összekötött fülbevalók a hellenisztikus időszakra vezethetők vissza. Jelen vannak a késő antik fülbevalókon, bizánci darabokon és Kárpát-medencei avar fülbevalókon is. A női viselethez tartoztak a steppei népek hagyatékában, megtalálhatóak a magyarok elődeihez köthető temetőkben is. A Kárpát-medencei darabok viseleti módja bizonytalan, a bolygatások és pontos megfigyelések hiányában nem lehet eldönteni, hogy a fülbevalókhoz kapcsolt láncokat elől vezették át, vagy pedig hátul, a tarkón. Az általam felállított, kibővített gömbsorcsüngős fülbevalókkal rendelkező sírok térképre vitele csak részben árnyalja a korábbi kutatások során felvázolt képet. A Kárpát-medencén belül nem mutatható ki egy elterjedési terület, azonban a fülbevalók sűrűbben jelentkeznek a Felvidék területén, Nógrád megyében, a mai Magyarország északi területén, a Felső-Tisza vidékén. A déli területeken a Maros-Körös-Tisza közén, a Kiskunság területén mutatható ki egy erősebb csoportosulás és elterjedtség. A tárgytípus klasszifikálása során kialakított csoportok közül egy esetben mutatható ki, hogy a típus egy bizonyos térségben fordul elő. Sajnos a gömbsorcsüngős fülbevalók pontos keltezése a 10. századon belül egyelőre nem lehetséges. A különböző formai csoportok párhuzamosan használatban vannak. A felgyűjtött sírok közül hat sírban volt pénzérme, ezek a 10. század első felére datálják a tárgytípust. Habár a fülbevaló konkrét előzménye ismeretlen, egyes formai elemei visszaköszönnek a késő antik, bizánci és az avar leletanyagban is. Ilyen elemek a fülbevaló karikán a karika felső hajlítása alatt megjelenő nyúlványok vagy tüskék, melyekre egyes esetekben gyöngyöt, nemesfém gömböt húztak, illetve forrasztottak. Emellett a fülbevaló karikák alsó hajlításánál kialakított két megvastagított rész, melyek közé a fülbevaló csüngőrésze csatlakozott. A gömbsorcsüngős fülbevalók tárgytípusát a honfoglalók keletről hozták magukkal. Párhuzamaik ismertek a magyarok elődeihez köthető Bolsije Tyigani temetőből, az Észak-Kaukázus térségéből, megjelennek a „magyargyanús” leleteket tartalmazó Szubbotci-lelethorizontban, több változatban.