bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Methadone or buprenorphine: which is the better analgesic for feline ovariohysterectomy?
Authors: Lawrence Isobel
Published: November 2024

Question
In female cats undergoing routine ovariohysterectomy, is using methadone in the anaesthetic protocol associated with lower post-operative pain scores, compared to buprenorphine?
Clinical bottom line
The category of research question was:
Treatment.
The number and type of study designs that were critically appraised were:
Four assessor-blinded randomised controlled trials.
Critical appraisal of the selected papers meeting the inclusion criteria collectively provide zero/weak/moderate/strong evidence in terms of their experimental design and implementation:
Moderate.
The outcomes reported are summarised as follows…
Two studies found methadone to be associated with significantly lower postoperative pain scores than buprenorphine; one showed significantly different pain scores over the entire 8-hour postoperative period and one only at 10 minutes postextubation. One study found buprenorphine to be associated with lower postoperative pain scores at some time points postsurgery. One study found no significant difference in pain scores between methadone and buprenorphine.
In view of the strength of evidence and the outcomes from the studies the following conclusion is made…
It can be concluded that using methadone in the anaesthetic protocol may provide better analgesia for cats undergoing ovariohysterectomy compared to buprenorphine. The two papers that used validated pain scoring both concluded that methadone was associated with lower pain scores at some points postoperatively. Although one of the studies concluded that buprenorphine is associated with lower postoperative pain scores, this paper provides only very weak evidence because an unvalidated pain scoring method was used. More evidence is needed to confidently recommend using one opioid over another.
A Study on the Sewing Textbook 『Joseon Clothing Sewing Guide (朝鮮服裁縫の栞)』 Published in 1916
Authors:   Korean Home Economics Education Association, Lee Kyungmee
Published: November 2024

This study aims to analyze the 1916 sewing textbook 『Joseon clothing sewing guide (朝鮮服裁縫の栞)』 to explore the early history of Hanbok education and research in Korean schools. It involves reviewing the sewing education content from the time of its publication, detailing bibliographic information, and comparing the table of contents with similar books from that era. The findings reveal that, until the 1910s, schools had a “Sewing” subject specifically for girls, teaching general clothing construction, including cutting and sewing techniques. This book, published on August 15, 1916 as the 11th issue of the Joseon Education Research Society magazine, was prepared by the Gyeongseong Girls' Middle School’s teachers. It reflects collaborative research by Japanese and Korean instructors on Hanbok sewing. It includes on 10 Hanbok items, such as men's and women's jeogori(jacket), men's baji(pants), chima(skirt), duru-magi(coat), dan-sok-got(women’s drawers), women's baji(pants), magoja(over-jacket), pungchabaji, and tosu(arm warmers), with specifications for measurements, cutting, and sewing methods. Compared to earlier works like 『Buinpilji』 (1908), this book omits certain garments like haengjeon but introduces others like children's pungchabaji and magoja. In 『New compilation of sewing reference』 (1925) and 『Complete book of Joseon sewing』(1925), additional garments such as jeoksam and vests were included. Furthermore, 『New compilation of sewing reference』 also incorporated skirt waistbands. In conclusion, although this book is written in Japanese, it was used as a textbook in schools at the time and holds significance as the first modern sewing book. Its content and structure served as a foundation for latter sewing textbooks.
An Analysis of Smartphone Usage Behavior and Patterns of Change Based on Adolescents' Usage Purposes
Authors:   Korean Home Economics Education Association, Kim Kyungmin
Published: November 2024

This study aimed to classify latent profiles of smartphone usage among adolescents based on usage purposes and explore their transitions from the second year of middle school to the second year of high school. Using data from the 2nd and 5th waves of the 2018 Korean Children and Youth Panel Survey (KCYPS), the sample included 1,963 students who provided data on smartphone usage frequency. The analysis involved descriptive statistics, Latent Profile Analysis (LPA), Latent Transition Analysis (LTA), and one-way ANOVA. Five distinct smartphone usage profiles were identified at both time points: low engaged, communication-focused, average usage, entertainment-focused, and high engaged. The majority of participants in the average, entertainment-focused, and high-engaged profiles remained in their respective categories over time. However, those in the low-engaged profile were most likely to transition to the average usage profile, while participants in the communication-focused profile were likely to transition to the high-engaged profile. These findings suggest that while many adolescents maintain consistent usage patterns, some experience significant changes, particularly toward higher engagement. This study contributes to understanding how adolescents' smartphone usage types evolve over time and provides valuable insights for developing tailored interventions aimed at managing smartphone dependency based on specific usage patterns.
Synonymní/variantní tvary verbálního substantiva jako problém konzistentní lemmatizace
Authors: Osolsobě Klára , Žižková Hana
Published: November 2024

Jako východisko pro náš příspěvek z oblasti počítačového zpracování přirozeného jazyka, konkrétně automatické morfologické analýzy, jsme zvolili dva koncepty, které byly propracovány v rámci projektu NovaMorf. První z nich představuje koncept vícenásobného lemmatu a druhý vy- jadřuje tzv. zlaté pravidlo morfologie, tedy požadavek na systematické zpracování variant, aby se každá varianta lišila dvojicí lemma + tag. Tyto dva požadavky vedou k systematickému korpuso- vému studiu variací v české morfologii. Cílem našeho příspěvku je podat ucelený obraz o důsledné lemmatizaci slovesných podstatných jmen zakončených na -ní/-tí, a to zejména v těch případech, kdy lze dějové jméno vytvořit od dvou podob kmene minulého, jako například nařčení/nařknutí, vysání/vysátí, zmražení/zmrazení ad.
Popis tvarosloví verbálních substantiv v synchronní podobě prezentovaný morfologickou anotací korpusů řady SYN (nejnověji syn_v10) vykazuje nekonzistentní řešení v případě, že ver- bální substantivum má variantní tvary. Zaměříme se tudíž na interpretace tvarů verbálních sub- stantiv od variant jednoho slovesa tvořených od variantního kmene, které lze interpretovat jako tvary synonymní/variantní. Také se budeme snažit zaznamenat nedostatky pokrytí morfologické- ho slovníku MorfFlex.
Věty o přináležitosti
Authors: Vondráček Miloslav
Published: November 2024

Příspěvek rekapituluje různé extenze pojetí posesivity. Ověřuje systémové prostředky, kterými vyjadřujeme přináležitost a posesi v současné češtině. Toto zkoumá na slovesech i s jejich intenčně-valenčním potenciálem, na pádové struktuře včetně specifikace pádové sémantiky předložkou, na posesivních a reflexivních pronominech, na posesivních adjektivech v konkurenci s genitivem, na objektově posesivních adjektivech a na relačních adjektivech.
Hezitace v televizní talk show
Authors: Jílková Lucie
Published: November 2024

Tento článek je lingvistickou analýzou hezitací. Nejprve jsou v něm uvedeny základní definice a funkce hezitací, jež se objevují v lingvistických studiích. K analýze je využit videozáznam a přepis televizní talk show Uvolněte se, prosím z 30. 10. 2009. V tomto pořadu, trvajícím 41 minut a 9 sekund, se vyskytlo 163 hezitací o celkové délce 2,21 min. Frekvence hezitací činila cca 4 hezitace za minutu. Hezitace nabývaly následujících funkcí: plánování/rozmýšlení, signalizace neobvyklého slova, signalizace opravy, delimitace (ohraničení vsuvky), hledání vhodného slova, signalizace předání slova, signalizace změny tématu, vyjádření rozpaků/překvapení. V jednom případě hezitace tvořila jediný obsah dialogické repliky.
Sistemas de inteligencia artificial y prevención de los riesgos laborales. Obligaciones del proveedor y del empresario
Authors: Goñi Sein José Luis
Published: November 2024

El propósito de este trabajo es analizar la interacción existente entre el Reglamento UE de Inteligencia Artificial y la normativa de prevención de riesgos laborales, respecto de la utilización de los sistemas de IA en el ámbito laboral. Estas dos normativas presentan una identidad de razón en cuanto al enfoque basado en el riesgo y al objetivo, pues tratan de mitigar los potenciales riesgos, pero, al mismo tiempo, presentan diferencias notables sobre el alcance del riesgo, dando lugar a antinomias. Se trata de resolver estas antinomias, haciendo una interpretación integradora de los dos sistemas normativos y de sus finalidades, con el objeto de establecer el conjunto de obligaciones que deben tener en cuenta, tanto el proveedor de IA, como el responsable del despliegue (empresario) para su introducción en el mercado y su puesta en servicio, desde el punto de vista de la prevención de riesgos laborales.
India's Policy Toward Jammu and Kashmir: Understanding the Use of Religious Ideology as a Political Legitimacy
Authors: Resen Putu Titah Kawitri
Published: November 2024

This article aims to analyze the use of religious ideology as political legitimacy in the case of the abrogation of Jammu and Kashmir autonomy by the government of India. The revocation of Articles 370 and 35A of the Indian Constitution terminated the privileges the Jammu and Kashmir region enjoyed for approximately 70 years. The abrogation is viewed as an attempt by the Hindu nationalist government to achieve the Hindutva agenda, Hindu-based ideals. Thus, the research question of this study is developed as follows: How does India’s policy toward Jammu and Kashmir reflect the exercise of religious ideology as a political tool? This study uses the religious legitimacy concept as an analytical framework by exploring and interpreting a range of secondary data sources pertinent to the research question. This study concludes that the ruling party uses Hindutva as a religious ideology by operating the three aspects of religious legitimacy, namely normative, instrumental, and primordial, as justification for its policies towards Jammu and Kashmir. Thus, the Hindu nationalist government accomplished its objectives and garnered people’s support using the three facets of religious legitimacy.
Keywords: Jammu Kashmir, Instrumentalism, Normative, Primordialism, Religious ideology
 
Artikel ini bertujuan untuk menganalisis penggunaan ideologi agama sebagai legitimasi politik dalam kasus pencabutan otonomi Jammu dan Kashmir oleh pemerintah India. Pencabutan Pasal 370 dan 35A Konstitusi India mengakhiri hak istimewa yang dinikmati wilayah Jammu dan Kashmir selama kurang lebih 70 tahun. Pencabutan tersebut dipandang sebagai upaya pemerintah nasionalis Hindu untuk mencapai agenda Hindutva, cita-cita berbasis Hindu. Oleh karena itu, pertanyaan penelitian dalam studi ini dirumuskan sebagai berikut: Bagaimana kebijakan India terhadap Jammu dan Kashmir mencerminkan penggunaan ideologi agama sebagai alat legitimasi politik? Penelitian ini menggunakan konsep legitimasi agama sebagai kerangka analisis dengan mengeksplorasi dan menafsirkan berbagai sumber data sekunder yang relevan dengan pertanyaan penelitian. Kajian ini menyimpulkan bahwa partai penguasa menggunakan Hindutva sebagai ideologi keagamaan dengan menjalankan tiga aspek legitimasi agama, yaitu normatif, instrumental, dan primordial, sebagai justifikasi atas kebijakannya terhadap Jammu dan Kashmir. Dengan demikian, pemerintah nasionalis Hindu mencapai tujuannya dan menggalang dukungan masyarakat dengan menggunakan tiga aspek legitimasi agama tersebut.
Kata-kata Kunci: Jammu Kashmir, Instrumentalisme, Normatif, Primordialisme, Ideologi keagamaan,
Periodismo, publicidad e interculturalidad en la agenda
Authors: Marino Jiménez Mauro
Published: November 2024

Este segundo número de Lemma está dedicado a tres de nuestros cuatro temas principales: el periodismo, la publicidad y la interculturalidad. Estos tópicos se conjugan en torno a escenarios cada vez más complejos, y que se encuentran en línea con problemáticas actuales: las formas de información en el mundo, la urgencia de una ética publicitaria y el reconocimiento de las lenguas y culturas en escenarios de alta complejidad.
ВЛИЯНИЕ ТЕМПЕРАТУРЫ ЧУГУНА НА СКОРОСТЬ ПЛАВЛЕНИЯ ЛИГАТУРЫ ФСМг7
Authors: Бачинский В.Д., Моисеева Н.П. Бачинский Ю.Д., Бубликов В.Б. Михайлович
Published: November 2024

Бачинский Ю.Д., Бубликов В.Б., *Бачинский В.Д., Моисеева Н.П.(ФТИМС НАН Украины, *НТУУ «КПИ»,г. Киев)Применение традиционных FeSiMg лигатур для внутриформенного модифицирования не всегда рационально по причине недостаточно быстрого их растворения, особенно в начальном периоде заливки, что недопустимо при производстве тонкостенных отливок. Поэтому, очевидна актуальность изучения механизмов межфазного взаимодействия и кинетических режимов плавления FeSiMg лигатур в жидком чугуне для разработки на основе полученных закономерностей новых быстроплавящихся сплавов, повышающих эффективность модифицирующей обработки в предкристаллизационном периоде.Экспериментально исследовали скорость плавления ферросилиций-магниевой лигатуры ФСМг7, химический и фазовый состав которой представлен в таблице. В исходной микроструктуре лигатуры наблюдались лебоит (~50 %), кремний (24,7 %), силицид магнияMg2Si (23,2 %) и небольшое количество комплексной Si-РЗМ-Ca-фазы. Таблица – Химический и фазовый состав исследуемой лигатуры ФСМг7Лигатура    Массовая доля элемента, %    Количество фазы, %    Mg    Ca    РЗМ    Si    Fe    FeSi2    Si    Mg2Si    Si-РЗМ-CaФСМг7    7,5    0,45    0,75    55,3    36,0    49,68    24,69    23,21    2,42Подготовленные и взвешенные образцы размером ~15×15×15 ммвыдерживали от 2,2 до 5,0 свжидком чугуне с температурой 1350 или 1400 °С. Извлеченный образец после выдержки охлаждался на воздухе. Массовую скорость плавления (г/с) определяли по потере массы образца за единицу времени его пребывания в жидком чугуне.Проведенные исследования позволили установить, что при погружении образцов в расплав чугуна стемпературой 1400°С, наиболее часто применяемой в технологиях модифицирования, в течение 2,2 с достигается высокая массовая скорость плавления ферросилиций-магниевой лигатуры (примерно 4,3 г/с).С увеличениемдлительности выдержки образца наблюдается снижение скорости плавления лигатуры до 2,3 г/с. Это можно объяснить тем, что вначале происходитплавление наиболее легкоплавкой фазы Mg2Si (tпл = 1078 °С) и, количественно преобладающей в структуре, фазы FeSi2 с относительно невысокой температурой плавления (tпл = 1220 °С). Со временем количество этих фаз уменьшается вследствие перехода магния и кремния из лигатуры в чугун, а железа – из чугуна в лигатуру и образования высокожелезистого соединения FeSi с температурой плавления 1410 °С. Вследствие этого значительно возрастает температура ликвидус и резко снижается скорость плавления лигатуры.При температуре расплава 1350°Сскорость плавления лигатуры остается равномерной во всем исследуемом диапазоне выдержки образцов и находится в интервале 2,5…2,7 г/с в результате меньшей интенсивности испарения магния из магнийсодержащей фазы.Повышение температуры жидкого чугуна с 1350 до 1400 °С эффективно способствует увеличению скорости плавления лигатуры ФСМг7 в результате интенсификации тепло- и массообменных процессов в системе «жидкий чугун – ферросилиций-магниевая лигатура».
МЕТОДИКА РАСЧЕТОВ ОПТИМАЛЬНЫХ ТЕМПЕРАТУРНО-СКОРОСТНЫХ РЕЖИМОВ ОХЛАЖДЕНИЯ КРУГЛЫХ СОРТОВЫХ ЗАГОТОВОК В УСЛОВИЯХ МНЛЗ ООО «ДНЕПРОСТАЛЬ»
Authors: Гресс А.В. , Чеботарева О.А.
Published: November 2024

Проблеме оптимизации условий затвердевания металла при непрерывной разливке стали уделяется достаточно много внимания [1–8]. Очевидно, что оптимизация режимов охлаждения слитков – многоплановая и чрезвычайно сложная задача, требующая учета многих факторов. При нахождении оптимальных режимов вторичного охлаждения принимали, что первым функционалом, влияющим на распределение температурной нагрузки на заготовку в пределах бункера зоны вторичного охлаждения (ЗВО), являются относительные напряжения, рассчитываемые как отношение действительных напряжений к предельным. В нашей модели учтено, что, кроме температуры, на напряжения влияют также изменения химического состава металла в процессе кристаллизации, ферростатический напор, конструктивные особенности МНЛЗ, а также интенсивность отбора теплоты.В качестве следующего функционала принята степень ликвации химических примесей. Заметим, что, согласно нашим расчетам, экстремумы распределения различных ликватов по телу заготовки могут не совпадать. Принято, что сера в большей степени определяет потребительские свойства металлопродукции, поэтому степень ее ликвациидолжна быть по возможности меньшей.Параметрами, определяющими функционалы, являлись перегрев металла в кристаллизаторе, скорость разливки, температура поверхности заготовки на выходе из бункера ЗВО и концентрация углерода в ковшовой пробе.Без сомнения, никакие динамические величины любых процессов не изменяются линейно, поэтому, с целью получения регрессионных зависимостей второго порядка и минимизации количества численных экспериментов, использовали метод ортогонального центрального композиционного планирования.Полученные данные стандартизировали, определили весовые коэффициенты каждого функционала и решали задачу многокритериального поиска глобального экстремума посредством применения метода эволюционного поиска решения.
ЗНОСОСТІЙКІ ЛИТІ КОМПОЗИТНІ МАТЕРІАЛИ, ОТРИМАНІ НА ОСНОВІ СІРИХ ЧАВУНІВ
Authors: Гусачук Д.А. , Парфентьєва І.О. , Зайчук Н.П.
Published: November 2024

В сучасному матеріалознавстві чавунів є актуальним напрямок створення на їх основі литих композитних матеріалів (ЛКМ). Причому перспективними являються дослідження з формування гетерогенних структур сплавів ендогенного походження [1].Для створення динамічних структур та реалізації процесів дисипації як в твердих, так і в рідких розчинах, в роботі використовували легування чавунів міддю в кількостях 6...10 % за масою, а також застосування методів термочасової обробки розплавів. Як відомо така кількість міді сприяє мікророзшаруванню в рідких розчинах Fe-C сплавів [2].Впорядкування процесів розшарування металевої системи реалізували термочасовою обробкою, чим, в першу чергу досягали кристалізації графітної фази. З цією метою розплави модифікували магнієвими лігатурами та захолоджували порціями електротехнічної міді. В експериментах передбачали, що збіднені на вуглець об'єми розплаву чавуну навколо графітних кристалітів будуть виступати акцепторами атомів міді з утворенням рідкої мідистої фази у вигляді оболонки.В дослідженнях встановлено, що мікрокристаліти графіту виступають об'єктами, що перешкоджають макроразшаруванню розплавів чавуну по міді та явищу седиментації рідкої міді. Структурний стан виливок з Сu-чавунів характеризується яскраво вираженою гетерогенністю металевої системи, що пов’язано з появою високомідистої e-фази як відомої морфології, так і нової її форми, що фіксується навколо первинних кристалітів графіту у вигляді потовщеної оболонки чи, загалом, сферичного утворення (рис.1). По-суті в структурі Cu-чавунів з’являються нові сферичні включення Г+e, які суттєво відрізняються за хімічним складом та структурно-механічним станом від металевої матриці і графіту.Рис.1. Оболонка e-фази навколо кристалітів графіту Cu-чавуну. ´500.Такий структурний стан Cu-чавунів обумовлює якісну зміну як експлуатаційних, так і технологічних властивостей ЛКМ. В експериментах встановлене значне підвищення зносостійкості Cu-чавунів в умовах тертя ковзання, в порівнянні з добре відомими антифрикційними чавунами та деякими ЛКМ екзогенного походження. Крім того, розроблені ЛКМ характеризуються підвищеною пластичністю та здатністю до деформаційного зміцнення. Це дозволяє застосовувати методи обробки тиском для отримання трибовиробів.Таким чином, присутність сфероїдів Г+e в Cu-чавунах відкриває багато можливостей щодо керування їх властивостями у виливках. Зокрема, останніми дослідженнями показана здатність до поглинання e-фазою елементів, що сприяють підвищенню її триботехнічних параметрів: Sn, Pb, Zn, P. Отже, якісно та кількісно змінюючи флуктуаційну ситуацію в рідких та твердих розчинах чавунів можна розширити області їх застосування та отримати ЛКМ з широкою гамою властивостей.
АВТОМАТИЗАЦІЯ ПРОЦЕСУ ОБРОБКИ ДАНИХ ШВИДКІСНОЇ РЕНТГЕНІВСЬКОЇ ЗЙОМКИ
Authors: Кошель С.О.
Published: November 2024

В роботі автоматизація процесу обробки даних проводиться з використанням позиційно-чутливого детектору, який був створений в Інституті ядерних досліджень НАН України та встановлений в приладі швидкісного рентгенівського аналізу реального часу, розробленому в ІПМ НАН України (рис.1.)  Рис. 1. Схема позиційно-чутливого детекторуПрацюючи з позиційно-чутливим детектором ми отримуємо матрицю інтенсивностей 256 на 256 для кожного кадру зйомки. За допомогою програми Multifit ми виконуємо наступні кроки:⦁ отримання інтегральних інтенсивностей по осі абсцис.⦁ Обробка отриманого розподілу методамиroot .⦁ Апроксимація функцією Гауса.⦁ Виведення в окремий файл характеристик піку. ⦁ Графічне представлення розподілу та функції апроксимації в графічному вигляді (jpeg).Розглянемо обробку конкретного експерименту(рис. 2.) Висота по осі ординат Положення на осі абсцис FWHM9357.565317 168.509268 7.994927Рис. 2. Обробка експериментальних данихМожна спостерігати деяке відхилення піків від ідеального Гауса. Це можна пояснити тим, що позиційно-чутливий детектор зчитує деяку ділянку кільця дифракції(рис.3.). Саме тому проекція на вісь абсцис буде дещо спотворена. Рис. 3. Рентгенограми лінії (110) a- фазиМінімізувати цей спотворення можливо, якщо оперувати не повним масивом 256 на 256, а деякою частиною n на m елементів. Особливу увагу, звісно, треба приділити саме вибірці найбільш лінійної ділянки по осі ординат.
ЛІГАТУРИ НА АЛЮМІНІЄВІЙ ОСНОВІ ДЛЯ ЧАВУНУ ТА СТАЛІ
Authors: Кривда В.І. , Шкляренко О.О
Published: November 2024

В металургії та ливарному виробництві для підвищення фізико-механічних та інших спеціальних властивостей чавуну та сталі застосовують широкий спектр лігатур. Серед них досить поширені лігатури на основі алюмінію завдяки їх невисокій температурі плавлення і відносній простоті виробництва.Наприклад, досить широко використовують лігатури, які містять 20…30% хрому, 30…35% марганцю, решта-алюміній. Але такі лігатури, не дивлячись на наявність у їх складі легуючих елементів, не досить ефективні внаслідок слабкої модифікуючої дії на розплав.У цій роботі поставлено за мету підвищити модифікуючу здатність лігатур Al-Cr-Mn шляхом введення до їх складу рідкоземельних металів(РЗМ).Лігатури виплавляли наступним чином: у розплавлений та перегрітий до 1200-1300°С алюміній окремими порціями вводили хром, потім марганець, причому останні можна вводити як у чистому вигляді,так і у вигляді феросплавів. Після повного розчинення хрому і марганцю в розплав вводили РЗМ у вигляді мішметалу або фероцерію, розплав рафінували та розливали у виливниці. Лігатури можуть тривалий час зберігатися на повітрі , легко подрібнюватися і добре засвоюватись рідким металом. Температура плавлення лігатур залежно від співвідношення компонентів становить 810…1220 °С.Були виплавлені кілька лігатур такого хімічного складу (табл.1)Табл. 1 Хімічний склад лігатурІнд. Вміст елементів, % мас. Al Cr Mn РЗМ Fe1 40 25 35 ___ –2 30 15 15 35 решта3 70 10 10 8 –4 40 20 30 2 –Цими лігатурами обробляли чавун такого хімічного складу, % за масою : С-3,22; Si-1,93; Mn-0,77; S-0,03; P-0,067; Fe-решта.У всіх випадках кількість лігатури, що вводилась у ківш з чавуном, складала 0,5%. Механічні властивості чавуну після обробки кожною лігатурою наведені в табл.2.Табл. 2 Властивості оброблених чавунівІнд. Межа міцності на розтяг( ), МПа Межа міцності при згині ), МПа Стріла прогину при відстані між опорами 300 мм, мм Твердість, НВ1 227 424 1,8 1972 548 929 3,4 2853 463 937 5,8 2694 332 616 2,1 229Також цими лігатурами обробляли сталь 35ХЛ такого хімічного складу: C-0,33; Si-0,38; Mn-0,49; Cr-0,88; Fe-решта. Кількість лігатури,що вводилась у ківш з металом, складала в кожному випадку 1%. Зразки для дослідження механічних властивостей сталі гартували у маслі від температури 860 °С і потім відпускали при 500 °С протягом 1 години.Механічні властивості сталі 35ХЛ після обробки лігатурами наведені у табл. 3Табл.3 Властивості сталі 35ХЛ після оброблення лігатурамиІнд. Межа міцності на розтяг( ), МПа Межа текучості( ), МПа Відносне видовження( ,% Відносне звуження , % Ударна в’язкість, кДж/м21 938 762 10,8 46,7 627,62 1126 834 10,5 43,3 696,23 1039 807 10,4 45,1 647,24 1162 899 10,1 42,.9 764,9На підставі проведених досліджень для суттєвого поліпшення фізико-механічних властивостей чавуну та сталі можна рекомендувати лігатури такого хімічного складу, % за масою : Al-30…70; Сr-10..25; Mn-10…30; РЗМ-2…35; Fe-решта. Такий широкий діапазон концентрацій елементів у лігатурах дає можливість поліпшувати саме ті властивості металу, які є визначальними для конкретних виробів.
Вплив насичення елементами втілення поверхневого шару на опір втомі сплаву Zr1Nb
Authors: Лук’яненко О.Г. , Труш В.С.
Published: November 2024

Цирконієві сплави широко застосовуються як конструкційний матеріал у атомній енергетиці для виготовлення оболонок паливних елементів ‑ твелів. Одним із перспективних методів підвищення функціональних властивостей цирконієвих сплавів, зокрема опору втомному руйнуванню, є інженерія поверхні, а саме твердорозчинне зміцнення поверхневого шару за дифузійного насичення у кисневмісному газовому середовищі. У роботі наведено експериментальні результати впливу термообробки за режимами Р1 – (T = 580°С, t = 3 год, P = 1,33·10-3 Па) та Р2 – (T = 580°С, t = 0,5 год, P =1,33·10‑1Па + T = 580°С, t = 2,5 год, P = 1,33·10-2 Па) на фазово-структурний стан поверхневого шару та на втомну довговічність сплаву Zr1Nb. За результатами дюрометричних досліджень поверхневого шару зразків сплаву Zr1Nb, оброблених за режимами Р1 та Р2, твердість поверхні змінюється від 270±43 до 520±100 кг/мм2 відповідно за зміцненої зони 35…40 мкм (рис. 1). Рис. 1 – Розподіл мікротвердості по перерізу зразків сплаву Zr1Nb після обробок за режимами 1 – Р1, 2 – Р2 та 3 – твердість матриці.Результати рентгенівського фазового аналізу вказують на те, що на поверхні сплаву Zr1Nb після обробки за вищезгаданими режимами відсутні фазові плівки, а змінюється лише орієнтація кристалів, що відображається на перерозподілі інтенсивності рефлексів від площин.Структура поверхневого шару досліджуваного сплаву не зазнає видимих змін після обробок за режимами Р1 та Р2 (рис. 2).
Влияние титана на величину зерна алюминия
Authors: Михайленков К.В. , Котляр С.Н. , Демчук И.А.
Published: November 2024

О возможности уменьшения размеров литого зерна Al за счет добавок Ti известно, по меньшей мере, с 30 – х годов прошлого века, а о зародышеобразующем действии первичного интерметаллида Al3Ti сообщалось уже в 1944 году. Однако первые систематические исследования зависимости среднего размера(lср) зерна алюминия от содержания Ti появились лишь в конце 40–х годов.Исследование было разделено на две части. Первая включала эксперименты в которых исходным материалом являлся алюминий высокой чистоты (А99,99), во второй – алюминий технической чистоты (А99,7). Для каждой из этих частей раздельно были проведены опыты, в которых титан вводился в составе лигатуры AlTi6 и непосредственным восстановлением из соли K2TiF6.Последовательное увеличение содержание Ti приводит вначале к утоньшению столбчатых кристаллов, а затем к переходу к структуре, состоящей только из равноосных зерен. Для алюминия А99,99 переход от столбчатой к равноосной структуре происходит при 0,08 % Ti в металле с учетом его введения из лигатуры AlTi6. В дальнейшем происходит последовательное уменьшение размеров равноосных кристаллов, а максимальный эффект измельчения зерна наблюдается при 0,18 – 0,19 % Ti (lср – 135 – 150 мкм).Несколько иная картина наблюдается в случае ввода титана из соли. Макроструктура образцов А99,99 после обработки K2TiF6. Эффект измельчения зерна наступает несколько позже, чем при введении Ti из лигатуры, а максимальный эффект достигается после добавки 1,24 % соли, что соответствует 0,24 %Ti в металле. Средние значения величины литого зерна А99,99 после введения лигатуры AlTi6 и после обработки K2TiF6 показаны на рисунке.  Введение Ti в составе лигатуры AlTi6  Введение Ti с солью K2TiF6Таким образом, полученные в работе результаты коррелируют с имеющимися литературе данными о зерноизмельчающем действии Ti. Однако, можно выделить три вопроса которые до настоящего времени являются дискуссионными:1. Почему уменьшение размеров зерна Al при добавке Ti наблюдается при доперитектических содержаниях второго элемента, т.е. в отсутствии потенциальных зародышеобразователей - частиц Al3Ti?2. Почему показатели среднего размера зерна изменяются в зависимости от способа введения титана в алюминий?3. Почему для получения мелкозернистой структуры Al технической чистоты необходимо меньшее количество Ti, чем для высокочистого материала?
ТЕРМОДИНАМІЧНА ОЦІНКА СТУПЕНІ ВЗАЄМОДІЇ РОЗПЛАВУ З КОМПЛЕКСНОМОДИФІКОВАНОЮ КЕРАМІКОЮ
Authors: Михнян О.В.
Published: November 2024

При отриманні литих лопаток газотурбінних двигунів (ГТД) в результаті взаємодії розплаву з матеріалами оболонкової формита стрижнівможе утворюватись пригар, що негативновідображається на експлуатаційних характеристикахдеталей. Підвищення термічної та хімічної стійкості вогнетривкої кераміки було досягнуто розробкою у ФТІМС НАНУ нового складу матеріалів ливарної оснастки за допомогою комплексного модифікування.В даній роботі автором за допомогою термодинамічних методів була проведена оцінка граничного значення тиску при процесі плавлення у вакуумній печі або атмосфері інертних газів, при якому ступінь взаємодії на межі розплав– кераміка при процесі отримання спрямованих кристалізованих деталей, є найменшою. Як матеріал для дослідження використовували жароміцний нікелевий сплав типу ХН60КМЮВТ та комплексномодифіковану кераміку на основі корунду. Підвищення міцності та термічної стійкості модифікованої кераміки базується на утвореннібільш термостійкої сполуки -муліту (3Al2O3× 2Si2), за рахунок введення порошків алюмінію та кремнію в основу.Реакцію взаємодії муліту з вуглецем, розчиненим у нікелевому розплаві, з переходом алюмінію й кремнію в розплав можна представити у вигляді ряду послідовних реакцій:3Al2O3× 2Si2 (T)® 6Al(T) + 2Si(T) + 13/2 O2(г) (1)Після ряду перетворень формул, сумарнавсіхперерахованихвищереакцій буде мативигляд: 3Al2O3×2Si2 +13[C]Ni®6[Al]Ni + 2[Si]Ni + 13CO(г) (2)Для Т=1633 К:DGT = 926440 – 898280 = 28159 (3) LgKp= 28159 / 2,303 × 1,98× 1633 = - 3,78; Kp= 1,65 × 10-4 (4)Для реакції(2) константа рівноваги: , (5)Звідси рівноважний тиск оксиду вуглецю можна розрахувати за формулою: (6)Раніше розраховані коефіцієнти активності вуглецю, алюмінію та кремніюдля сплаву типу ХН60КМЮВТ: fc= 0863; fAl = 34,83,fSi = 1,12 при Т=1633 К.Розраховані в роботі значення рівноважного тиску оксиду вуглецю, що є критерієм ступеню взаємодії сплаву з керамічними матеріалами, за рівнянням (6) становить: РСО = 0,0025 атм (252 Па). Тобто якщо зовнішній тиск стає меншим за рівноважний тиск СО в зоні контакту, то інтенсифікується процес взаємодії. Зважаючи на вищезгадане,автору було важливо емпірично перевірити, на скільки розраховані значення параметрів технологічного процесу, корелюють з даними дослідів.Були отримані зразки сплаву, плавка та заливання яких проводилась у формах зі звичайної та комплексномодифікованої кераміки за регламентованими параметрами плавлення та кристалізації окремих деталей ГТД (лопатки компресорів високого тиску) з орієнтованою структурою. Зона контакту метал – форма отриманих зразків на виготовлених шліфах контролювалась металографічно та за допомогою МРСА (рис.). Було виявлено суттєве звуження шару взаємодії для зразків, котрі залиті у комплексномодифіковану кераміку при дотриманні розрахованого за допомогою термодинамічних рівнянь тиску. х400 х400корундовая форма комплексномодифікована формаРис. - Мікроструктура контактного шару форма –виливок.
РАФИНИРОВАНИЕ СТАЛИ ЖИДКИМИ ШЛАКАМИ
Authors: Найдек В.Л. , Мельник С.Г. , Курпас В.И.
Published: November 2024

В ХХI веке, как и предполагалось [1], сталь остается основным наиболее востребованным конструкционным материалом. При ее производстве неизбежно образуется большое количество технологических отходов, в том числе и в основном это сталеплавильные шлаки (от 100 до 300 кг/т стали). При выплавке 1 т кислородно-конвертерной стали со шлаком теряется до 40 кг железа в виде оксидов, скрапин и корольков [2], а также минеральная составляющая шлака. В связи с этим представляется актуальной и необходимой разработка новых технологий, включающих повторное использование сталеплавильных шлаков при производстве металлопродукции. Одним из направлений энергосбережения является применение для рафинирования стали активных шлаковых расплавов, которые формируют в сталеразливочном ковше с использованием жидких конечных шлаков и твердых кусковых шлаковых смесей на основе СаО с добавками различных компонентов. Полезное использование теплового и физико-химического потенциала этих шлаков может быть осуществлено формированием рафинировочного шлакового расплава в сталеразливочном ковше по ходу выпуска плавки или синтезированием его в специальном агрегате – шлаковом реакторе конвертерного типа, позволяющем разделить шлаковый расплав и металлический продукт восстановительного рафинирования шлака. В работе [3] автор показал, что до 20 % от общего количества тепла, расходуемого на плавку, уходит на формирование шлака при его образовании в количестве 100 кг/т стали. Cохранение физического тепла жидких сталеплавильных шлаков, которое по нашим расчетам составляет в среднем 2,0 ГДж/т шлака, является несомненным преимуществом применения их в металлургическом производстве. Эффективность рафинирования стали исследовали при десульфурации конвертерной стали 10Г2ФБ, предназначенной для газопроводных труб большого диаметра. Обычно эффективность десульфурации металла при рафинировании обработкой добавочными материалами связывают с кислородными потенциалами металлической и шлаковой фаз, формированием основных шлаков и характеризуют термодинамическим или фактическим коэффициентом распределения серы между фазами и сульфидной ёмкостью шлака , связанных между собой известной зависимостью , (1) где (S), [S] и α[O] – содержание серы в шлаке, в металле и активность кислорода в металле, соответственно.Для реакций обменного типа, учитывая, что активность серы в шлаке α(S2-) по определению где - коэффициент активности серы в шлаковой фазе, получаем выражение для константы равновесия реакций , (2)где P{o2} и P{s2} – парциальные давления кислорода и серы в газовой фазе. Из определения сульфидной емкости шлака с учетом уравнения (2) получаем . (3) Для стали 10Г2ФБ, выплавленной с применением для рафинирования активных шлаковых расплавов, получено, что с увеличением от 0,01 до 0,05 величина увеличивается с 30 до 42.
МЕТОДИКА НЕРУЙНІВНОГО БАГАТОКРАТНОГО ЛАЗЕРНОГО ОПРОМІНЕННЯ ТОНКИХ МЕТАЛЕВИХ ПЛІВОК НА СКЛЯНІЙ ПІДКЛАДЦІ
Authors: Павлюк Д.В. , Павлюк Я.О.
Published: November 2024

Однією з переваг поверхневої лазерної обробки матеріалів є можливість одержання локальних областей з заданими властивостями, в тому числі електричними. В якості об’єкта дослідження була обрана тонка плівка Cr, яка застосовується в приладобудуванні та мікроелектроніці. Нанесення плівки хрому на скляну підкладку здійснювали з використанням методу електронно-променевого напилення. Товщина шару хрому складала 400 нм. Обробка здійснювалась багаторазовим імпульсним лазерним опромінюванням плівки Cr на скляній підкладці. Для формування топології плівкових елементів був застосований метод масок (Рис.1). Рисунок 1. Плівкові елементи Cr на склі, нанесені методом вакуумного напилення Реєстрація параметрів імпульсів, згенерованих оптичним квантовим генератором ГОС-301 на неодимовому склі, яка дозволяє контролювати густину потужності в опромінюваній області, відбувалась в реальному часі за допомогою цифрового запам’ятовуючого осцилографа VDS 1022 та твердотільного вимірювача ИКТ-1Н.З рис.2 видно, що тонка структура імпульсу складається з багатьох коротких пічків тривалістю 10-9 - 10-7 с. Тривалість самого імпульсу , амплітуда . Рисунок 2. Візуалізація імпульсу вільної генерації програмним забезпеченням OWON Інтегральний рівень енергії випромінювання виміряний калориметричним методом і складає . Для оптичної схеми експериментальної установки було проведено розрахунок енергії, що потрапляє на зразок, з урахуванням втрат на розсіяння та відбиття в оптичних елементах. Дослідження зміни електроопору від кількості разів опромінювання показали, що опір збільшився від ρ0= 509 Ом в початковому стані (після напилення плівки) до значення ρ = 700 Ом, після досягнення якого залишається майже незмінним. Такі результати відповідають густині потужності лазерного пучка . Оскільки імпульсна обробка відбувалась на повітрі (в окисному середовищі), то імовірно відбулися процеси окислення і рекристалізації. Збільшення опору в нашому випадку свідчить про переважання окисних процесів.
ДИФУЗІЙНІ БОРИДНІ ПОКРИТТЯ ОТРИМАНІ ПРИ НАКЛАДАННІ ЗОВНІШНЬОГО МАГНІТНОГО ПОЛЯ
Authors: Поляков І.А. , Чернега С.М. , Букар Ю.О.
Published: November 2024

У сучасній промисловості при вирішенні проблеми підвищення експлуатаційних властивостей деталей машин, штампів та інструменту великого значення набувають розроблення та впровадження нових технологічних процесів з нанесення захисних зносостійких покриттів.Показати закономірності формування боридних шарів на сталях в умовах дії зовнішнього магнітного поля при компексному насиченні за участі бору та мідномістких сполук. В даній роботі досліджено структуру і фазовий склад боридних покриттів отриманих після комплексного насичення низьковуглецевих сталей бором та міддю із застосування зовнішнього магнітного поля (ЗМП). Даний метод нанесення боридних покриттів дозволяє 1,5…2 рази зменшити тривалість насичення деталей та отримати покриття з високою твердістю, зносостійкістю, корозійною стійкістю. При застосуванні ЗМП змінюється морфологія боридних шарів, гольчатість зерен різко зменшується, зникають окремо пророслі в матрицю зерна боридів. Гольчаті зерна боридних фаз щільно прилягають один до одного та формується суцільний, однорідний боридний шар, товщина якого в 2 рази вища, ніж при боруванні без ЗМП (див. рис. 1). Встановлено, що після дифузійного насичення в борувальній суміші протягом 4 годин без ЗМП отримуємо покриття, товщина яких складає 150 мкм, тоді, як при накладанні ЗМП формуються покриття товщиною 200 мкм за 2 години; при боромідненні протягом 4 годин без ЗМП – 175 мкм, тоді, як при боромідненні в умовах дії ЗМП за 2 години дифузійного насичення виростають боридні фази товщиною 230 мкм (рис. 2).Дифрактограми зняті з поверхні боридних покриттів на сталі 20 після борування без ЗМП показали, що в поверхневому шарі до 15 мкм формується фаза FeB, а при боромідненні – фази FeB і Cu. а б в гРис. 1. Мікроструктури комплексних боридних покриттів на сталі 20 отриманих в різних фізико – хімічних умовах: а – борування, тривалість насичення 4 год, х100; б – борування в ЗМП, 2 год, х100; в – бороміднення, 4 год, х100; г – бороміднення в ЗМП, 2 год, х100 а б Рис. 2. Кінетичні криві росту боридних покриттів отриманих після: а – борування, де 1 – борування + магнітне поле, сталь 20, 2 – борування + магнітне поле, сталь 45, 3 – борування + магнітне поле, У10, 4 – борування без магнітного поля, сталь 20, 5 – борування без магнітного поля, У10; б – комплексного насичення бором та міддю, де 1 – бороміднення + магнітне поле, сталь 20, 2 – бороміднення + магнітне поле, сталь 45, 3 – бороміднення + магнітне поле, У10, 4 – бороміднення без магнітного поля, сталь 20, 5 – бороміднення без магнітного поля, У10При застосуванні ЗМП в боридних шарах спостерігається зменшення об’єму фази FeB і на дифрактограмах поверхневих шарів боридних покриттів фіксується наявність фаз FeB та Fe2B, а після бороміднення – фази FeB, Fe2B та Cu.
УСОВЕРШЕНСТВОВАНИЕ ГИДРОМОНИТОРА ГИДРОКАМЕРЫ ОЧИСТКИ ЛИТЬЯ
Authors: Порохня С.В.
Published: November 2024

Для получения чистой поверхности отливки без засоров и остатков формовочной смеси производится ее очистка в гидрокамерах. Главной технической характеристикой гидромонитора является давление струи воды, зависящая от геометрических особенностей отливок, и, главным образом, от прочности разбиваемой и смываемой смеси. Целью работы является – усовершенствование гидромонитора гидрокамеры очистки литья. Проанализировав конфигурацию отливок и составы смесей, в которых они изготовлялись, а также их прочность пришли к выводу, что максимальная прочность смеси достигается при литье в формы с использованием пластичных самотвердеющих смесей и ХТС. Известно, что удаление смеси и пригара зависит от силы удара струи воды. Разбить смесь возможно лишь в том случае, если прочность смеси σсм, меньше силы удара струи Fст , где Fст – сила удара струи; l – расстояние до отливки; d – диаметр выходного отверстия в сопле; р – давление воды.Сопло в гидромониторе обеспечивает направленное движение воды с определенной скоростью. У струи гидромонитора на начальном участке от него наблюдается стекловидная поверхность, на которой образуются капиллярные волны с возрастающей (по мере удаления от гидромонитора) амплитудой. Далее плотность струи нарушается и от нее отрываются отдельные капли. В центре струи находится плотная часть, называемая ядром (рис. 1), площадь сечения которого уменьшается с удалением от насадки до нуля. За пределами начального участка струя состоит из отдельных капель и струек с пузырьками воздуха. Рис.1 – Структурная схема гидромонитрной струиI- начальный участок струи; II- основной участок; III- участок распада струи; 1-ядро; 2- смесь капель и струй с воздухом; 3- поток капель в воздухе; 4- насадка гидромонитора.Это основной участок, в конце которого струя сильно насыщена воздухом. Следующий участок полета струи — это участок распада струи, где под действием силы трения на поверхности струи образуется турбулентный пограничный слой, возрастающий в направлении полета струи. На участке распада струя представляет собой поток капелек в воздухе. Начальный и основной участки являются рабочими участками струи. Предложено для получения стабильной мощной струи использовать вихревой эффект. Для чего в гидромонитор вмонтировать вихревую улитку (рис.2). Рис.2 – Конструкция вихревой улиткиВихревая улитка, закручивает поток жидкости, делая струю стабильной, что позволяет сохранить ее форму на более дальней дистанции, уменьшить разбрызгивание и дробление во время полета. Кроме того, струя не только давит на поверхность смеси, но как бы ввинчивается в нее, что ускоряет процесс разрушения смеси и пригара на отливке. Данный эффект ускоряет процесс очистки отливки, что ведет к уменьшению расхода воды, электроэнергии, повышается производительность труда. Таким образом, использование вихревой улитки в гидромониторе гидрокамеры позволяет уменьшить расход воды, давление в гидросистеме, ускорить процесс очистки отливки.
ВЛИЯНИЕ МОДИФИЦИРОВАНИЯ ДИСПЕРСНЫМ ПОРОШКОМ TiAl НА МОРФОЛОГИЮ ВКЛЮЧЕНИЙ В АЛЮМИНИЕВЫХ ОТЛИВКАХ
Authors: Троцан А.И. , Каверинский В.В. , Бродецкий И.Л.
Published: November 2024

Проведено исследование влияния модифицирования дисперсным порошком TiAl (0,4 г/кг, размер частиц 1,0…5,0 мкм) на структуру и состав включений и зернограничных выделений в техническом алюминие. Усреднённые результаты локального микрорентгеноспектрального анализа приведены в табл. 1, характерные микроструктуры на рис.1.Таблица 1 – Результаты микрорентгеноспектрального анализа отливок *Без добавокМесто измерения Химический состав, масс. % Al Si Mn Fe CuГраница зерна с включениями 97,95 0,08 0,75 0,90 0,32Тело зерна 99,52 - 0,36 0,09 0,03Включения в теле зерна 84,50 - 0,73 15,13 -МодифицированныйМесто измерения Химический состав, масс. % Al Si Mn Fe CuГраница зерна с включениями 99,00 0,06 0,70 0,20 0,04Тело зерна 99,48 0,05 0,25 0,16 0,06Включения в теле зерна 72,58 0,06 0,71 24,50 2,15*- чувствительность микрорентгеноспектрального анализа по исследуемым элементам ~ 0,1%; растровый электронный микроскоп - микроанализатор РЭМ 106ИВ модифицированных отливках содержание железа в зерногрпничных включениях существенно (в 4,5 раз) ниже, чем в сравнительных. Следовательно, изменение условий кристаллизации при модифицировании снижает ликвацию железа в междендритное пространство и повышает, соответственно, его содержание в теле зерна и равноосных внутризёренных включениях, что снижает вероятность образования в границах зерен плёночных охрупчивающих выделений типа Al3Fe. а) б) Рис.1- Характерная микроструктура отливок до (а) и после модифицирования (б)Модифицирование порошком TiAl позволило существенно снизить содержание меди в границах зерен и добиться практически равномерного (в пределах точности метода) её распределения по отливке. При этом, в модифицированных отливках медь регистрировалась в составе равноосных включений в теле зерна, что не наблюдалось в немодифицированном металле. Это указывает на изменение морфологии и распределения медьсодержащих интерметалидов – перевод их из зернограничных во внутризёренные. Подобный эффект может вызывать не только снижение охрупчивания, но и определенное дополнительное упрочнение. Содержание кремния в границах зёрен модифицированных и немодифицированных отливок различается мало. Однако в модифицированных некоторые примеси кремния имеются в составе твёрдого раствора и включений. Распределение марганца между вышеназванными структурными составляющими практически не изменилось.Таким образом, модифицирование технического вторичного алюминия дисперсным порошком алюминида титана приводит не только к измельчению микроструктуры и образованию равноосных кристаллитов, но и к снижению загрязнённости границ зёрен плёночными интерметаллидными выделениями на основе железа и меди, что препятствует охрупчиванию металла.