bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Bortfall av arveavgift – hva nå?
Authors: Jønsberg Bjørgun , Haugseth Tommy
Published: October 2023

Skatte- og arveavgiftsreglene har gitt viktige rammebetingelser for familiebedrifter. Med arveavgift oppstod det gjerne «konstruerte» generasjonsskifter der barna lenge før de hadde nådd konfirmasjonsalder fikk overført aksjer som gave i familiebedriften. Formålet var å overføre verdiene mens de ennå var lave, og dermed spare arveavgift. Mange eiere følte nok at et generasjonsskifte mens de selv var i 40-årene fremstod som unaturlige og konstruerte. Bortfall av arveavgiften i 2014 innebærer at man i større grad kan planlegge å gjennomføre generasjonsskifter på et mer naturlig tidspunkt sett fra bedriftens og eiernes ståsted.
Artikkelen vil ha hovedfokus på skattemessige konsekvenser ved overføring av aksjer og selskapsandeler i familiebedrifter, men også overføring av andre formuesobjekter vil bli omtalt. Blant annet vil overføring av enkeltpersonforetak til barn bli særskilt omtalt.
Liberale verdier og statlig eierskap
Authors: Christensen Sverre August
Published: October 2023

Et viktig og omstridt trekk ved norsk næringsliv og politikk er det omfattende statlige eierskapet. Det er to hovedargumenter som går igjen mot det, og begge kan betegnes som liberale. Først at privat eierskap er å foretrekke fordi det fører til maktspredning, som i sin tur gagner friheten og demokratiet. Dernest at statlig eierskap er uheldig i økonomisk forstand, fordi staten mangler kompetanse som eier. Begge disse argumentene reflekterer verdifulle holdninger og synspunkter, men er likevel mindre relevante i forhold til det statlige eierskapet. Det skyldes at argumentene først og fremst er tilpasset mindre bedrifter, og ikke store bedrifter som staten eier. Det statlige eierskapet som er omstridt, dreier seg om store børsnoterte selskaper, og da er ikke disse liberale argumentene like relevante. Det betyr imidlertid ikke at liberale verdier ikke er relevante for det statlige eierskapet. En viktig årsak til at dette fungerer så godt som det gjør, er at liberale verdier står så sterkt som de gjør i Norge.
Internasjonale handelsavtaler 2015
Authors: Melchior Arne
Published: October 2023

Artikkelen analyserer internasjonale handelsavtaler i lys av strukturen i verdenshandelen. Tre firedeler av verdenshandelen er bytte av industrivarer mellom industriland i Asia, Europa og Nord-Amerika. Resten er stort sett bytte av industrivarer fra disse tre regionene mot råvarer fra resten av verden. Internasjonale investeringer og globale produksjonsnettverk øker motivasjonen for fri handel mellom industrilandene og er en av drivkreftene bak en eksplosjonsartet vekst i antall frihandelsavtaler over hele kloden. WTO er fortsatt en viktig institusjon, men med 160 medlemsland er det vanskelig å komme til enighet om nye store reformer. Norge har gjennom EFTA fulgt med i det internasjonale kappløp for frihandelsavtaler, men mangler avtaler med viktige partnere. Liberalisering på landbruksområdet kan bli nødvendig dersom Norge vil ha avtaler med alle disse.
Darwinistisk seleksjon i en global økonomi
Authors: Medin Hege
Published: October 2023

Det siste tiåret har det blitt utviklet en ny retning innen samfunnsøkonomisk teori om internasjonal handel, såkalt ny-ny handelsteori. Teorien er inspirert av empiriske studier av handelsdata på bedriftsnivå og kan forklare en rekke særtrekk vi observerer ved eksportører, som for eksempel at de har langt større omsetning og er mer produktive enn ikke-eksportører. Teorien kan videre forklare hvordan slike forskjeller på mikronivå får konsekvenser for makroøkonomiske størrelser. Økt globalisering gjennom reduksjon i handelskostnader kan føre til økt gjennomsnittlig produktivitet innad i næringer gjennom darwinistisk seleksjon av bedrifter – små og lite produktive bedrifter blir erstattet av større og mer produktive. Artikkelen gir en oversikt over de grunnleggende mekanismene i den nye teorien samt noen sentrale utvidelser.
Nøkkelord: internasjonal handel, næringsintern handel, utenlandske direkteinvesteringer, bedriftsheterogenitet, produktivitet, seleksjon
Globalisering og det norske arbeidsmarkedet
Authors: Skjæveland Avdelingsdirektør Arent
Published: October 2023

Fordi Kina, sentral- og østeuropeiske land og andre framvoksende økonomier de siste tiårene i økende grad har tatt del i internasjonal handel, har det globale tilbudet av arbeidskraft økt kraftig. Arbeidskraften i disse landene er dermed blitt tilgjengelig for industrilandenes økonomier, dels ved arbeidsinnvandring, dels ved at bedrifter har flyttet produksjonen til de aktuelle landene, og dels gjennom kjøp av varer fra dem. Arbeidsinnvandringen til Norge har økt markert etter EU-utvidelsen i 2004, mens utflytting av produksjon og import fra lavkostland har pågått lenger.
Globaliseringen har også påvirket det norske arbeidsmarkedet på en fjerde måte. Sterk vekst i Kina og andre framvoksende økonomier har etter årtusenskiftet økt etterspørselen etter olje og metaller, som utgjør en stor andel av norsk eksport. Vi har fått høyere priser for det vi produserer, samtidig som våre inntekter har rukket lenger fordi vi har kunnet kjøpe stadig billigere ferdigvarer fra lavkostland. Denne bytteforholdsgevinsten har gitt grunnlag for sterk vekst i norsk økonomi, særlig i oljerelatert virksomhet. Her ligger mye av forklaringen på at norske lønninger har økt vesentlig sterkere enn hos våre handelspartnere.
Globaliseringen har ledet til mindre inntektsforskjeller mellom land, men økende inntektsforskjeller innad i mange land, fordi den økte tilgangen på arbeidskraft fra framvoksende økonomier først og fremst konkurrerer med arbeidskraft med lav eller ingen utdanning. At maskiner i økende grad kan erstatte manuelt arbeid, har også bidratt til å presse lønningene ned for lavt kvalifisert arbeidskraft. Økt import av varer, tjenester og arbeidskraft fra lavkostland har ført til at mange arbeidstakere i industrilandene har måttet finne nytt arbeid. Norge er unntaket hvor inntektsforskjellene ikke har økt i nevneverdig grad, samtidig som konsekvensene for sysselsettingen er blitt begrenset av den sterke oppgangen i oljeaktiviteten. Men hvor robust er dette når oljevirksomheten ikke lenger gir like sterke vekstimpulser inn i økonomien? Vi trenger ikke å gå lenger enn til vårt naboland Sverige for å finne en ganske annen utvikling med betydelig økte inntektsforskjeller.
Denne artikkelen drøfter hvordan globaliseringen har påvirket det norske arbeidsmarkedet via de fire ovennevnte kanalene. Vi skal starte med bytteforholdet, og dernest ta de tre øvrige i tur og orden. Effektene på inntektsfordelingen er tema for et siste avsnitt, etterfulgt av en kort oppsummering.
Hvorfor bærekraft­utfordringer er relevant for CFO-rollen
Authors: Thornam Hanne
Published: October 2023

Denne artikkelen tar for seg hvordan et selskaps bærekraftutfordringer er relevant for CFO-rollen. Effektiv håndtering av vesentlige bærekraftutfordringer krever at disse er en integrert del av selskapets totale strategi, virksomhetsstyring og dialog med sentrale interessenter. Mange må bidra til dette arbeidet, men CFO kan gjennom sin rolle bidra til å integrere disse hensynene i ledelsens kontinuerlige oppfølging, og være tydelig på selskapets arbeid i den kommunikasjonen de fører med sentrale interessenter på linje med finansielle indikatorer. Dette bidrar til å sikre at styrets og ledelsens beslutningsgrunnlag er mer helhetlig, og styrker dermed evnen til å ta langsiktige og gode beslutninger. Artikkelen skisserer hvordan en CFO kan jobbe med utgangspunkt i tre drivere:
• Kapitalforvaltere har et økende behov for ikke-finansiell informasjon.
• Ledelsen behøver et mer helhetlig og pålitelig beslutningsgrunnlag.
• Sentrale interessenter forventer at hensyn til miljø og samfunn er integrert i strategi og virksomhetsstyring.
Hvilken rolle spiller mellomlederen?
Authors: Rydland Monica
Published: October 2023

Endringstakten øker. Endringene kommer ikke én og én, men er parallelle, sammenfallende og med økt kraft. I et komplekst endringslandskap blir kapasitet for endring avgjørende for å skape konkurransekraft. Med endringskapasitet forstår vi evnen til å iverksette mange parallelle endringer og på samme tid sikre effektiv drift. Herunder må endringene gjennomføres på en slik måte at de ikke undergraver evnen til å møte nye endringsbehov. Mellomlederen spiller en sentral rolle som iverksetter av toppstyrte planlagte omstillinger, men hvilken rolle spiller mellomlederen i utvikling av endringskapasitet? Jeg tar utgangspunkt i en empirisk studie i finanssektoren for å belyse dette. Basert på intervjudata med mellomledere og deres underordnede finner jeg tre ulike roller mellomlederen kan ta i forbindelse med iverksetting av endring. Jeg drøfter om og hvordan de ulike rollene bidrar til å utvikle kapasitet for endring. (1) Markedsbeskytteren har nåværende kunder som første prioritet og sikrer at endringene ikke undergraver dagens butikk. (2) Fasilitatoren drives av å iverksette konkrete atferdsendringer innenfor rammene av forretningsområdets strategi. Dette skaper endringskapasitet gjennom at endringene får nødvendige ressurser og blir levendegjort i medarbeiderens arbeidshverdag. (3) Fornyeren vektlegger helhet og kontinuerlig endring både innenfor og utenfor rammene av forretningsområdets strategi. Dette skaper endringskapasitet ved at vital nytenkning opprettholdes og en unngår at organisasjonen går inn i faste mønstre.
Hva kan vi lære fra kriseledelse om endringsledelse?
Authors: Nesse Synnøve
Published: October 2023

I denne artikkelen ser jeg på hva vi kan lære om planlagt endring i lys av erfaringer fra ledelse under en krise. Mens endringslitteraturen har fokusert på at ledelsen må etablere «kriseoppfattelse» forut for endringer for å mobilisere organisasjonens krefter, har litteraturen i liten grad gjort nytte av erfaringer fra kriseledelse underveis i forbindelse med endring. Funnene i denne studien viser at man i en usikker og tvetydig kriseledelseskontekst ser ut til å dra nytte av uformell, fremvoksende ledelse og et tett og dynamisk samspill mellom den midlertidige kriseorganisasjonen og den permanente organisasjonen. Det foreslås at man kan trekke på denne erfaringen i forbindelse med endring og i større grad benytte planlagt improvisasjon underveis, både når det gjelder ledelse og samspill, for å skape endringskapasitet. Artikkelen er basert på observasjoner og intervjuer av Statoils kriseledelse i Stavanger under terrorangrepet på joint-venture anlegget i In Amenas, Algerie i januar i 2013.
Bruk av balansert målstyring i norske kommuner
Authors: Fallan Even , Olsen Tor-Eirik , Daleq Basil , Hobbel Mats Anneus
Published: October 2023

Bakgrunnen for denne studien er den økte vektleggingen av prestasjonsmåling, både finansielt og ikke-finansielt, i offentlig sektor (jf. New Public Management). Dette øker relevansen av styringsverktøy som balansert målstyring (BMS). Denne studiens formål er å foreta en kartlegging av utbredelsen av BMS i norske kommuner samt å undersøke hvilke faktorer som påvirker sannsynligheten for bruk av BMS. Forklaringsrammeverket som blir brukt, er sterkt inspirert av Upper Echelon-teorien, som omhandler toppledelsen. Studien er basert på en spørreundersøkelse besvart av økonomisjefer/rådmenn i 271 norske kommuner, og viser at 65prosent av kommunene bruker eller planlegger å ta i bruk BMS. Enkelte egenskaper ved økonomisjefen (alder, tid siden høyere økonomisk utdanning og erfaring fra privat sektor), økonomiavdelingen (innovasjonsvillighet) og kommunen (størrelse, økonomisk stilling og fylke) er funnet å være signifikante forklaringsvariabler. Resultatene styrker relevansen av Upper Echelon-rammeverket gjennom å vise at sannsynligheten for bruk av BMS har sammenheng med egenskaper ved både økonomisjefen og økonomiavdelingen.
Hvordan kan kulturutvikling bidra til økt innovasjon og omstilling?
Authors: Hillestad Tore , Yttri Birgitte
Published: October 2023

Virksomheter i både privat og offentlig sektor står overfor store omstillings- og innovasjonsutfordringer for å tilpasse seg endrede rammebetingelser. Sentrale drivkrefter er teknologiutvikling, endrede kundepreferanser og kundeatferd, og muligheter som nye forretningsmodeller skaper. For å oppnå vellykket omstilling og stimulere til innovasjon må virksomheter utfordre etablert kultur og praksis. I denne artikkelen vil vi diskutere utviklingstrekk som medfører at virksomheter er avhengige av å utvikle mer innovative og omstillingsdyktige kulturer. Videre vil vi belyse kulturelle avveiinger (trade-offs) og problemer organisasjoner står overfor når de skal gjennomføre radikale omstillinger og utvikle mer innovative kulturer. Spesielt vektlegges hvordan kultur kan begrense innovasjon og læring, og hva som kjennetegner kulturer som fremmer innovasjon og omstilling og legger økt vekt på kundeopplevelsen, og hva som gir kunden verdi. Avslutningsvis vil vi argumentere for hvordan utfordringene kan imøtekommes gjennom å utvikle kulturer hvor designtenkning har en fremtredende rolle, og gjennom symbolske handlinger som kan bidra til at virksomheter er i stand til å løsrive seg fra fortiden og etablert praksis. Artikkelen er basert på studier av store norske virksomheter innenfor tjenesteytende næringer, i regi av CSI (Center for Service Innovation) ved NHH og det NFR finansierte BIA-prosjektet Customer Care 2015.
Økonomiske effekter av tjenesteinnovasjon
Authors: Daazenko Stian , Grönquist Daniel Nordstad
Published: October 2023

De siste tiårene har fremveksten av tjenester gjort at tjenester er satt i førersetet for økonomisk vekst og utvikling. Fremveksten av tjenester skyldes ikke bare at tjenestesektoren i seg selv har vokst, men også at tjenester har fått en stadig viktigere rolle i tradisjonelle, produktorienterte bransjer. Som et resultat av dette har også interessen for tjenesteinnovasjon vært sterkt økende.
En rekke forskningsresultater indikerer at en strukturert tilnærming til tjenesteinnovasjon har positive effekter på et selskaps kundetilfredshet og omdømme, men spørsmålet om hvordan dette påvirker bedriftens lønnsomhet, har imidlertid ikke blitt adressert i samme grad.
Tjenester er fundamentalt forskjellig fra produkter i måten verdi skapes på. For produkter har verdiskaping historisk sett vært knyttet til effektive og standardiserte leveranser av fysiske produkter til kunder der produksjon, leveranse og konsum følger en lineær prosess. For tjenester skjer verdiskaping i mye større grad sammen med kunden og gjennom samskaping i kundens verdinettverk. Dette stiller helt nye krav til hvordan vi forholder oss til lønnsomhet.
Den tradisjonelle måten å vurdere en potensiell investering på er fundamentert i produktlogikk og fungerer dårlig for tjenesteinnovasjon. Vi anbefaler i stedet at verdien av bedriftens fremtidige kunderelasjoner (Customer Equity) innføres som et nytt mål på lønnsomhet, og at kundene samtidig bør segmenteres basert på fremtidig lønnsomhetspotensial.
Med Customer Equity som nytt mål endres driverne for lønnsomhet, og dermed også analysene som bør gjøres som en del av en investeringsanalyse. Vi presenterer noen overordnede tanker om hvilke drivere dette kan være, og hvilke drivere vi mener det er viktig å undersøke nærmere. Dette danner grunnlag for utarbeidelse av en modell som kan brukes til å estimere lønnsomheten av investeringer i tjenesteinnovasjon.
Praksis for virkelig verdimåling av ikke-finansielle eiendeler
Authors: Nordgarden Tor Øivind , Stendal Lodve Hinnaland
Published: October 2023

Tradisjonelt har regnskapet vært basert på en transaksjonsbasert historisk kostmodell. Med International Financial Reporting Standards (IFRS), som Den europeiske union innførte for børsnoterte selskaper i 2005, har det imidlertid blitt adgang til å bruke virkelig verdimåling for en rekke ikke-finansielle eiendeler. Mange forbinder innføringen av IFRS med mer utstrakt bruk av virkelig verdimåling. Men hvor vanlig er det egentlig i praksis? Denne artikkelen baserer seg på vår masterutredning. Utredningen studerer valget mellom virkelig verdi og historisk kost for ikke-finansielle eiendeler som regnskapsføres etter International Accounting Standards (IAS) 16 Eiendom, anlegg og utstyr, IAS 38 Immaterielle eiendeler og IAS 40 Investeringseiendom. Logistisk regresjonsanalyse er brukt for å finne systematiske forskjeller mellom brukere og ikke-brukere av virkelig verdi. Utvalget består av alle selskaper som rapporterer etter IFRS på børsen i London og Oslo og et utvalg av selskaper som rapporterer etter IFRS på børsen i Paris. Til sammen er utvalget på 1 396 selskaper.
IFRS for SMEs
Authors: Røsok Kjell Ove
Published: October 2023

Norsk RegnskapsStiftelse foreslår å lage en norsk regnskapsstandard basert på den internasjonale regnskapsstandarden for små og mellomstore enheter (IFRS for SMEs). Regnskapslovutvalget som ble nedsatt i 2014, foreslår i NOU 2015:10 (s.21) å utforme regnskapsloven slik at den «muliggjør fastsettelse av regnskapsstandard i samsvar med IFRS for SMEs». I vurderingene av om IFRS for SMEs er egnet som regnskapsstandard i Norge, kan det være nyttig å se på andre lands vurderinger av standarden. Denne artikkelen ser nærmere på den britiske regnskapsstandarden FRS 102, som er basert på IFRS for SMEs.
Ny regnskapsstandard for leasing
Authors: Vigdel Lars Ragnar
Published: October 2023

Etter mange års arbeid med ulike utkast har International Accounting Standards Board (IASB) endelig utgitt en ny standard for leieavtaler som vil gjelde fra 2019. Den amerikanske regnskapsstandardsetteren FASBs versjon av standarden, som er noe annerledes utformet på enkelte områder, forventes utgitt tidlig i 2016. I det følgende vil søkelyset være på IASBs versjon av ny standard, men hva gjelder definisjonen av leieavtaler, ventes det ikke å være forskjeller mellom IASB og FASB sine standarder. Artikkelen gjennomgår prosessen og den ny standarden, og gjør et forsøk på å besvare hvorfor det har tatt IASB så lang tid å modernisere regnskapsstandarden for leieavtaler.
Endrede styringsregimer = endring i lederroller
Authors: Holmen Ann Karin Tennås
Published: October 2023

Artikkelen tar utgangspunktet i kommunen og endringer i styringsregimer. Kommunenes nye og utvidede oppgaver og muligheter for å løse disse har hatt konsekvenser for både politisk og administrativ ledelse. Artikkelen ser spesielt på administrativ ledelse og hvordan denne rollen har endret seg som en følge av ulike styringsregimer. Dagens regime kan betraktes som en blanding av tidligere hierarkiske regimer så vel som mer målstyringsorienterte regimer, og vi omtaler dette som samstyring. Samstyring stiller nye krav til den administrative ledelsen, noe som illustreres gjennom tre ulike fortellinger. Et hovedpoeng i artikkelen er at det i en slik samstyringsmodell stilles krav til ledelse som ikke alltid er forenlige. Ledere skal være sterke forhandlere, sterke pådrivere for innovasjon og kremmere i virksomhetens drift og ut­vik­ling. Dette må skje i takt med demokratiske interesser og ivareta prinsipper for gjennomtrengelighet og demokratisk forankring.
Rekruttering i fremtiden
Authors: Tkachenko Alisa
Published: October 2023

I dag står vi foran den fjerde industrielle revolusjonen, som kommer til å fundamentalt endre vårt liv, vårt arbeid, og våre relasjoner. Den sterke teknologiske utviklingen kommer til å øke farten hver eneste dag fremover og berøre alle industrier – som vil skape både enorme muligheter og utfordringer på globalt nivå. Med sin historisk høye bruk av teknologi har Norge alle forutsetninger for å havne i episentret av denne revolusjonen og kjenne dens virkning godt på kroppen. Hvordan denne utviklingen vil påvirke norsk arbeidsliv, og hvilke utfordringer vi vil se i rekrutteringen fremover, er temaet i denne artikkelen.
Systemisk kriseledelse
Authors: Mitroff Ian I.
Published: October 2023

Denne artikkelen retter et kritisk søkelys mot risiko­styring (RM) og krisehåndtering (CM) 1 og sammenlikner og kontrasterer disse to metodene. Formålet med risikostyring er å tallfeste forventet skade som følge av ulike risikoer. For å kunne gjøre dette multipliserer man i risikostyring sannsynligheten for at en bestemt risiko skal finne sted, med konsekvensene målt i kroner og øre, (person)skade og så videre, for slik å finne frem til forventet skade. Deretter rangeres ulike risikoer ut fra forventet skadeomfang, og skader som ligger under en viss grense i målt omfang, telles ikke med. I risikostyring vil man dermed generelt ikke ta hensyn til katastrofer som 11.september, som skårer ekstremt lavt på sannsynlighet, men høyt på konsekvens.
«Same – same, but different»
Authors: Tamber Eva
Published: October 2023

Denne artikkelen handler om mine erfaringer fra humanitær kriseledelse, hva som kjennetegner slik ledelse, og hva dette betyr for lederutvikling i humanitær sektor. Den handler også om hva jeg skulle ønske jeg visste mer om før jeg dro på mitt første oppdrag, og hvilke kompetanser som er viktige for å øke ledelseskapasitet i humanitære kriser. Humanitær kriseledelse har fellestrekk med både endringsledelse og annen kriseledelse. Samtidig er omgivelsene ved en humanitær krise oftest svært uforutsigbare, og det er vanskelig å få oversikt. Derfor er det viktig å være forberedt på å ta mange og raske avgjørelser. Som leder i humanitære kriser forventes det imidlertid at du skal være fullt operativ fra du setter bena på bakken («hit the field running»). Ingen slike kriser er like, og det finnes ikke én måte å håndtere dem på. Viktige stikkord for å lykkes er kunnskap og forståelse både om landet og kulturen du skal jobbe i, og om den lederkulturen du selv kommer fra, samt bevissthet om hvor viktig lederen er som rollemodell, og de sterke følelsesmessige inntrykkene en vil få.
Er din organisasjon omstillingsdyktig når krisen truer?
Authors: Top Vidar
Published: October 2023

Er din organisasjon omstillingsdyktig? Og hva vil det egentlig si å omstille seg? Er omstilling det samme som å si opp ansatte? Er en ansvarlig leder en som gjør nødvendige og drastiske kutt i nedgangstider? Kan det tenkes at den omstilling vi egentlig ønsker er noe helt annet enn det vi ser i Norge i dag? Eller for å stille spørsmålet vi kanskje skulle ha stilt oss selv for lenge siden: Hva er god, smidig og fornuftig omstilling, og hvordan skaper man vilje for det? I denne artikkelen presenteres data fra en kartlegging der vi spurte mer enn 2000 ledere fra 400 ulike selskaper om deres erfaringer. Målet var å lære mer om hva som kreves for rask og nødvendig omstilling, og undersøkelsen avdekket fire avgjørende øyeblikk som ser ut til å forutse hvor godt og hvor raskt et lederteam eller en organisasjon reagerer på en krise som økonomiske trusler.
Kan særnorske kapitalkrav undergrave stabiliteten?
Authors: Evertsen Cathrine , Skjæveland Marita , Sørgard Lars
Published: October 2023

I denne artikkelen argumenteres det for at særnorske kapitalkrav ikke nødvendigvis vil bidra til mer stabilitet i banksektoren i Norge. Vi vil drøfte innledningsvis hvordan kapitalkrav påvirker bankenes kostnader og derigjennom prisingen av utlån. Deretter redegjør vi for de særnorske kravene som stilles til norsk banknæring. Basert på analyser av mulige konsekvenser av disse særkravene anbefales det at norske myndigheter fremover bør tilstrebe en harmonisering med EUs regelverk for kapitalkrav.
Har du mot og evne til å utfordre styret og daglig leder?
Authors: Top Vidar
Published: October 2023

Hvilke er de faktorene som gjør at et styre bidrar mest til bedre resultater? Er dette viktig å vite noe om dersom man skal ta resultatansvaret på alvor? Denne artikkelen presenterer funn som kan tyde på at norske styrers fokus på formaliteter kan komme i veien for reell dialog. Her stilles spørsmål som: Er ditt styre i stand til å snakke om elefanten i rommet? Hva er grunnene til at det virker umulig å snakke åpent om det som bør sies? Er du selv et offer for situasjonen? Eller kanskje du virkelig er hjelpeløs? Hvem er egentlig skurken som hindrer åpen dialog? I to deler behandles først din rolle og egen adferd, og deretter ditt ansvar for å hjelpe andre med sin adferd.
Medarbeidereide bedrifter
Authors: Økland Gunnar Magne
Published: October 2023

Medarbeidereide bedrifter betyr at ansatte som arbeider i en bedrift, har ervervet og besitter en del av egenkapitalen. Artikkelen gir oversikt over tre former for medarbeidereide bedrifter, geografisk utbredelse, motiver for etablering samt støtte i ulike land. To modeller som kan bidra til å forklare økonomiske effekter i foretak der ansatte er eiere, presenteres med oversikt over empiriske undersøkelser som tester deler av modellene.
Til tross for at bare vel to prosent av foretakene i privat sektor i Norge var helt eller delvis eid av medarbeiderne i 2013 (Lowitzsch og Hashi 2014), er medarbeidereide bedrifter (MB) på fremmarsj i en rekke land som Italia, Frankrike, Spania, USA (Mygind 2012) og Argentina (Ozarow og Croucher 2014). I USA anslås det at cirka 15 prosent av arbeidstakerne i privat sektor er medeiere i egen bedrift gjennom såkalte Employee Stock Ownership Plans (ESOPs). I EU var over femprosent av foretakene MB i 2013 (Lowitzsch og Hashi 2014). Medarbeidere som eier sin egen bedrift, er ikke et nytt fenomen. Det antas at de første kollektive MB, såkalte arbeiderkooperativer, ble etablert i England ved oppstarten av den industrielle revolusjon.
Formålet med denne artikkelen er å formidle kunnskap om MB. Mer spesifikt vil jeg komme inn på hva MB er, og motivene bak etablering av MB. Dette følges opp med å kaste lys over forhold som stimulerer etablering av slike foretak, ved å se på hva ulike land gjør på dette området. I siste delen av denne artikkelen kommer jeg inn på konsekvenser av MB for medarbeidereierne og foretakets lønnsomhet.
Transaksjonsprinsippet: regnskapsføring når aktører handler med seg selv
Authors: Baksaas Kjell Magne , Kulset Ellen M.
Published: October 2023

Det er bare transaksjoner med et reelt økonomisk innhold som regnskapsmessig skal medføre innregning til virkelig verdi. Vi bygger videre på tidligere arbeider som peker på uklarheter og manglende regulering av grensene for transaksjonsprinsippet. Konsekvensen av dagens status er uensartet praksis og at regnskapsbrukerne kan få et misvisende bilde av et selskaps økonomiske stilling.
Et kjernespørsmål som fortsatt til dels er uavklart, er: Når skal en avtale mellom nærstående parter regnskapsmessig kontinuitetsgjennomskjæres basert på at avtalen er uten økonomisk innhold? I denne artikkelen går vi gjennom gjeldende regulering og presenterer deretter noen faktisk gjennomførte transaksjoner hentet fra norsk regnskapspraksis de siste ti årene. Disse transaksjonene viser at juridisk form påvirker regnskapsmessig behandling. Listen for kontinuitetsgjennomskjæring synes å ligge overraskende høyt.
IFRS har heller ikke en klar regulering av virksomhetssammenslutninger under felles kontroll, og regnskapsprodusentene er henvist til å benytte veiledningshierarkiet i IAS 8. IASB har et igangværende prosjekt som utreder nærmere regulering av dette området.
Videre behandler vi forslaget til lov om regnskapsplikt i NOU 2015:10 og forslaget til regnskapsstandard basert på IFRS for SMEs. Det er etter vår vurdering behov for klargjøring i videre lovforarbeider av standardsetters mandat til regulering på dette området. Dagens særnorske regulering av kontinuitet for fusjon og fisjon bør videreføres i fremtidig regnskapsstandard. Den bør stille opp momenter ved vurderingen av slike avtalers realiteter, være uavhengig av juridisk form, og behovet for pålitelig måling bør vektlegges i større grad.
Hva menes med regnskapskvalitet?
Authors: Stenheim Tonny , Sundkvist Charlotte Haugland , Opsahl André
Published: October 2023

Regnskapskvalitet er et begrep som alle som enten bruker eller produserer regnskapsinformasjon, er opptatt av. Det finnes imidlertid ikke en omforent definisjon av hva regnskapskvalitet er. I litteraturen finnes det minst tre ulike forståelser av begrepet: (1) rapportering av beslutningsnyttig informasjon, (2) fravær av regnskapsmessig støy og (3) rapportering av økonomiske realiteter.
Kontroll er bra – tillit bedre?
Authors: Swärd Anna
Published: October 2023

Tillit blir i økende grad trukket frem som et alternativ til kontroll. I denne artikkelen diskuteres betydningen av tillit i interorganisatoriske samarbeid mellom offentlige og private aktører og hvordan man i slike relasjoner kan komme dit at man er villig til å stole på noen uten at man har behov for å kontrollere alt. Artikkelen diskuterer om tillit i det hele tatt er mulig i relasjoner som historisk er bygget på sterk kontroll, hvor leverandører ofte blir valgt på bakgrunn av laveste pris, hvor mange har lav tillit til hverandre grunnet tidligere erfaringer, og hvor aktørene i stor grad ser på hverandre mer som konkurrenter enn som samarbeidspartnere. Tidligere forskning har betraktet tillit som en individuell mental prosess hvor man aksepterer sårbarhet og velger å se bort fra usikkerhet, fordi man har positive forventninger til fremtidig oppførsel. I denne studien ser vi på tillit som en sosial og interaktiv prosess hvor tillit er i stadig endring avhengig av hvordan partene interagerer. Artikkelen presenterer funn fra en studie hvor tolv anleggsprosjekter har vært studert. Søkelyset har vært på implementering av en ny praksis hvor intensjonen er å bygge tillit mellom partene. Studien viser funn fra disse prosjektene og peker på hva fordelene med tillitsrelasjoner kan være, hvordan tillit er koblet til kontroll, og hva som hemmer og fremmer utvikling av tillit i denne typen relasjoner.
Bør varslere belønnes?
Authors: Andås Kristian , Solum Veronika , Søreide Tina
Published: October 2023

Varslere bidrar til å avdekke ulovlige og skadelige handlinger i en organisasjon, men mange risikerer gjengjeldelsesaksjoner og karrieretap. Risikoen for slike ulemper tilsier at det er nødvendig med tiltak som fremmer varsling, men de mest aktuelle tiltakene – som anonym varsling og pengebelønning for varsling – er kontroversielle i Europa. Hvilke varslingsfremmende tiltak bør innføres i Norge? Vi diskuterer tiltak som skal fremme varsling, og presenterer resultater av en spørreundersøkelse om betydningen av belønning for varsling. 1 Resultatene gir ikke grunnlag for klare konklusjoner, men tyder på at slik belønning kan være mindre varslingsfremmende enn hva en ren kost-nytte-vurdering skulle tilsi. Resultatene tyder også på at belønning kan føre til at ekstern varsling vil skje på bekostning av rapportering internt til ledelsen i en organisasjon. Diskusjon om tiltak for å fremme varsling er betimelig, siden regjeringen i november 2016 nedsatte et ekspertutvalg som skal gjennomgå og vurdere varslingsbestemmelsene i arbeidsmiljøloven og praktiseringen av disse (Regjeringen, 2016). I tillegg har Europaparlamentet bedt EU-kommisjonen om å vurdere hva som kreves for å sikre varslere tilstrekkelig vern, herunder vurdere om varslere skal belønnes (Europaparlamentet, 2015).
Risikopremier, realrenten og optimal konsum og porteføljeteori: Hva er problemet?
Authors: Aase Knut Kristian
Published: October 2023

Vi demonstrerer hvordan rekursive preferanser kan anvendes i økonomisk modellering, der kombinasjon av tid og usikkerhet er vesentlige elementer. Additiv og separerbar forventet nytteteori har vært den vanlige grunnpillaren i slike sammenhenger, men denne hypotesen har vesentlige mangler både empirisk og teoretisk. Vi påviser disse svakhetene, og demonstrerer noen sentrale resultater basert på en alternativ, rekursiv nytteteori. Vi forklarer hvordan risikopremier og realrenten ser ut i likevekt, og også hvordan optimalt konsum med tilhørende porteføljevalgteroi følger for en aktør som tar markedet som gitt. Dette gir helt andre resultater enn forventet nytte-basert teori, og i motsetning til hva som gjelder for sistnevnte, stemmer disse resultatene med data. Andre anvendelser nevnes også.
Nøkkelord: Rekursiv nytte, likevektsmodell, risiko­premier, realrente, livssyklusmodellen, optimalt konsum, konsumglatting, optimal portefølje­teroi, konmsummysterier, risikopremiemysteriet, klimamodell
Hvordan håndtere landrisiko ved investeringsbeslutninger?
Authors: Lindaas Eirik
Published: October 2023

Artikkelen tar for seg spørsmålet rundt håndtering av landrisiko ved vurdering av prosjekter og investeringsbeslutninger for både investorer og multinasjonale virksomheter. Det presenteres ulike metoder for å inkludere landrisiko i vurderingen, både i kontantstrøm og i avkastningskrav, og det er situasjonsbetinget hva som vil være mest hensiktsmessig i praksis. Landrisiko bør som hovedregel vurderes spesifikt i hvert enkelt tilfelle, og det er vanskelig å generalisere på tvers av industrier og prosjekter.
Mobil markedsføring
Authors: Ibenfeldt Cathrine von
Published: October 2023

Mange bedrifter benytter seg av digital kommunikasjon for å nå forbrukeren med sitt budskap. De aller fleste bedrifter og markedsførere har behov for å skaffe seg ny kunnskap om muligheter og begrensninger ved kommersielt digitalt innhold. Det er mange måter å være digital på, og i denne teksten utforskesmobil markedsføring. Mobil markedsføring er to- eller flerveis kommunikasjon og promotering av et kommersielt budskap mellom bedrift og forbruker gjennom mobile enheter og tjenester. Bedrifter som ønsker å anvende mobil markedsføring kan møte på flere utfordringer. Med utgangspunkt i artikkelen«Mobile advertising: a framework and research agenda»belyses det her syv faktorer som en bedrift må ta stilling til for å oppnå effektiv mobil markedsføring (Grewal et al. 2016). De syv faktorene er: forhold ved bedriften, kontekst, forbrukerrelatert informasjon, kommunikasjonsmål, kommunikasjonselementer, markedet og effektmåling.
Utdanningen i økonomistyring – Paradise lost?
Authors: Berg Terje
Published: October 2023

Denne artikkelen er et innlegg i debatten om veien fremover for den økonomisk-administrative utdanningen med vekt på fagfeltet økonomistyring. Artikkelen søker å besvare følgende spørsmål: Har vi en pedagogisk tilnærming og aktuelle læremidler innen økonomistyring som sikrer en økonomisk-administrativ utdanning med relevans for praksis? Dette bygges opp rundt tre akser: (1) utdanningens relevans for praksis, (2) pedagogikkens relevans for læring, og (3) læremidlenes relevans for teorien. Det konkluderes med at utdanningen i dag anses som relevant, og at viktige virkemidler for å sikre at dette opprettholdes, er mer problembasert læring, bevisst utvalg av læremidler, endrede eksamensformer samt oppøving av søke- og kildekritikk.
Siviløkonomutdanning i en digital tid
Authors: Swanberg Anne , Erikson Inger Carin
Published: October 2023

Artikkelen tar utgangspunkt i det faktum at automatisering og kunstig intelligens vil påvirke arbeidslivet, og dermed også hvordan vi driver utdanning av kandidater som skal ut i arbeidslivet. For å møte disse utfordringene har Handelshøyskolen BI i forbindelse med strategirapporten BI2020 Nye undervisningsformer og ny teknologi utarbeidet tre scenarioer om fremtidens læringsformer ved BI. Det tegnet seg et bilde på tvers av scenarioene der fellestrekkene er at digitale kanaler gjør det mulig for alle å få tilgang til kunnskap uten å måtte gå via en foreleser og en utdanningsinstitusjon, at undervisning tar nye former, og at undervisning, læring og dokumentasjon må reflektere næringslivets behov for fremtidens kunnskap og gi studentene ferdigheter som gjør at de kan operere i et globalt og digitalt arbeidsliv. Artikkelen diskuterer disse behovene og hvordan Handelshøyskolen BI mener at de kan møte fremtidens behov.
Hva er digitalisering?
Authors: Andersen Espen , Sannes Ragnvald
Published: October 2023

Digitalisering er blitt et moteord, men hva er det, hvorfor er det viktig nå, og hva kommer det til å gjøre med forretningsstrategi, organisasjonsprosesser og samfunnsforhold? I denne artikkelen diskuterer vi sammenhengen mellom teknologiutvikling, forretningsbetingelser og hvordan organisasjoner og samfunn vil og bør respondere i form av nye, digitale strategier.
Retrovasjon – innovasjon med utspring i tradisjon i matbransjen
Authors: Wedum Gunhild , Hauge Atle
Published: October 2023

Retrovasjon defineres som innovasjon med utspring i tradisjon. I den eksplorative studien i artikkelen er hensikten å videreutvikle det begrepsmessige innholdet i retrovasjon i matbransjen. Vi har kommet fram til seks egenskaper ved nye eller forbedrede kundetilbud som kjennetegner retrovasjon av lokalmat: 1)lokalmaten og opplevelsen av den, 2)merkevaren og visuell identitet, 3)historien og historiefortelling, 4)stedsidentitet, 5)produksjon og 6)distribusjon. Vi diskuterer hvordan retrovasjon kan være en bærekraftig differensieringsstrategi for lokalmatprodusenter. Lokalmatkategorien vokser 2,5 ganger raskere enn matmarkedet for øvrig. Mange av innovasjonene innen lokalmat skjer gjennom å orientere seg tilbake i tid og bruke historiske elementer for å skape nye tilbud. Artikkelen baseres på doktorgradsarbeidet til artikkelforfatter Gunhild Wedum.
Få drømmer om en karriere som gründer
Authors: Kolvereid Lars
Published: October 2023

Lysten til å bli selvstendig næringsdrivende i Norge er lav. En stor del av dem som er selvstendige, oppgir at de heller ville vært ansatt et sted. For å få flere nyetableringer må vi gjøre det mer attraktivt å være selvstendig næringsdrivende i Norge. I denne artikkelen gjennomgås bildet av hvem det er som velger å bli selvstendig næringsdrivende, og vi ser på hvilke tiltak som kan være aktuelle for å øke denne andelen.
Kvalitet heller enn kvantitet
Authors: Garnes Åge
Published: October 2023

De siste 20–30 årene er det satset mye på å øke etableringsraten av nye bedrifter. Politisk har dette vært et tema som har hatt stor plass i debatten om omstilling og nyskaping. Dette har resultert i økt etableringsstøtte i ulike former. Omtrent alle skoler fra grunnskole til universiteter har etter hvert innført etablerings­seminarer og -kurs. Etableringsfrekvensen har imidlertid vært stabil de siste 15år. Artikkelen argumenterer for at en gjeldende kvantitativ strategi for å hjelpe entreprenører bør suppleres med en kvalitativ tilnærming.
Effekten av strengere internprisingsregler på overskudds-flytting i flernasjonale foretak
Authors: Møen Jarle , Bakke Julia Tropina , Hopland Arnt Ove
Published: October 2023

Vi undersøker profitabilitetsforskjeller mellom flernasjonale og rene nasjonale selskaper i årene 1993–2012. Vi finner at flernasjonale selskaper i gjennomsnitt hadde 24prosent lavere skattbart overskudd enn sammenlignbare nasjonale selskaper. Differansen var økende i første del av perioden, men ble vesentlig mindre etter at det i 2007–2008 ble innført strengere regler og dokumentasjonskrav for internprising.
Utskjelt bonuslønn fortsatt utbredt – fordi den virker?
Authors: Bragelien­ Iver
Published: October 2023

En litteraturgjennomgang viser at det i snitt er en positiv sammenheng mellom belønninger og prestasjoner. Norske bedriftsledere opptrer i tråd med dette. Rundt halvparten av alle ansatte i de største bedriftene har bonuslønn, og det er ingen tegn til at bruken avtar. Samtidig er enkelte akademikere og praktikere svært kritiske til å belønne arbeidstakere på denne måten. Mulige forklaringer på uoverensstemmelsen kan være at motivasjonsforskning sier lite om effekten av belønninger på prestasjoner, at effekten avhenger kritisk av ordningenes utforming og kontekst, og at bonuslønn kan ha andre formål enn motivasjon.
Hvordan ledes fageksperter?
Authors: Strønen Fred , Breunig Karl Joachim , Skjølsvik Tale
Published: October 2023

I kunnskapssamfunnet har vi behov for å løse stadig mer avanserte utfordringer som krever at de beste ekspertene bidrar. Profesjonelle tjenestebedrifter, slik som advokat-, revisjons- og konsulentvirksomheter, er en kontekst godt egnet til å lære om ledelse og organisering av medarbeidere med høy fagekspertise. I denne artikkelen presenterer vi to idealtyper for organisering av profesjonelle tjenestebedrifter fra eksisterende forskning. Disse to idealtypene er profesjonelle partnerskap og ledede profesjonelle bedrifter. Vi anvender dem for å analysere implikasjoner for ledelse og strategi når fokus i virksomheter endres fra faglighet til forretningsorientering. Partnerskapets fordel er lojaliteten til fagekspertenes vurderinger, der lederen tradisjonelt også har vært den dyktigste fagpersonen – eller primus inter pares. Dette står i kontrast til profesjonelt ledede bedrifter som bedre evner å ta tydelige strategiske valg. Når vi sammenlikner disse idealtypene, får vi økt forståelse for sammenhengen mellom organisering av eksperter og implikasjonene for ledelse og strategi – også utenfor konteksten profesjonelle tjenestebedrifter. Basert på vår litteraturgjennomgang foreslår vi en modell for lederes beslutnings- og kompetanserom i kunnskapsintensive organisasjoner. Modellen viser hvordan ledelse og strategi handler om evnen til å balansere den profesjonelle og kommersielle logikken i beslutninger. Bevissthet om balanse mellom disse to idealtypiske ytterpunktene blir en av de viktigste egenskapene til ledere i moderne kunnskapsorganisasjoner.
Varslingsrutiner på arbeidsplassen som redskap for åpenhet og trygghet
Authors: Trygstad Sissel C. , Ødegård Anne Mette , Svarstad Elin
Published: October 2023

Norsk og internasjonal forskning viser at varsling på arbeidsplassen er forbundet med risiko. Studier fra Norge viser at mange unnlater å varsle om alvorlige kritikkverdige forhold fordi de frykter konsekvensene. For å trygge arbeidstakere som varsler, ble det i 2017 obligatorisk for alle virksomheter med fem eller flere ansatte å ha varslingsrutiner. Med utgangspunkt i studier gjennomført i 2010 og 2016, ser vi først på omfanget av varslingsrutiner i norsk arbeidsliv. Dernest ser vi nærmere på hva disse to studiene kan fortelle om varslingsrutinenes betydning for i) om arbeidstakere varsler, ii) hvordan det varslede forholdet blir håndtert, og iii) hvilke reaksjoner varsleren blir møtt med.
Arbeidsgivers ansvar ved trakassering og seksuell trakassering
Authors: Semner Brit Djupvik
Published: October 2023

Likestillings- og diskrimineringslovens formål er å bidra til reell likestilling og hindre diskriminering for mennesker som historisk sett er mer utsatt for diskriminering enn befolkningen for øvrig. Arbeidslivet er et sentralt virkeområde for denne loven. Både offentlige myndigheter og arbeidsgivere har etter loven en aktivitetsplikt for å forebygge diskriminering og trakassering i virksomheten.
Loven har særlige bestemmelser om forbud mot trakassering og seksuell trakassering, om hva traka­ssering og seksuell trakassering innebærer, og om arbeidsgivers plikt til å forebygge og forhindre trakassering og seksuell trakassering. Dersom noen innen virksomheten mener seg utsatt for trakassering eller seksuell trakassering, må det foreligge varslingsrutiner som blir fulgt opp på adekvat måte.
Den 1.januar 2018 trådte ny likestillings- og diskrimineringslov i kraft. Loven samler fire tidligere diskrimineringslover: diskrimineringsloven om seksuell orientering, likestillingsloven, diskrimineringsloven om etnisitet, og diskriminerings- og tilgjengelighetsloven, i én lov. I hovedsak videreføres bestemmelsene i de tidlige diskrimineringslovene.
#Metoo-kampanjen høsten 2017 har satt et sterkt søkelys på varslingsrutiner og mangel på oppfølging av varsler som måtte ha kommet til ledelsen i virksomheter og organisasjoner.
Denne artikkelen gjennomgår likestillings- og diskrimineringslovens regler om forbudet mot trakassering og seksuell trakassering, arbeidsgivers plikt til å forebygge trakassering samt regler om varsling og oppfølging av varsel. Også arbeidstakeres ansvar og plikter når det gjelder å varsle om kritikkverdige forhold i virksomheten, behandles. Regler om dette temaet fremgår også av bestemmelser i arbeidsmiljøloven som til dels er overlappende med likestillings- og diskrimineringslovens regler.
Databehandleravtale – praktiske råd
Authors: Onarheim Lise , Petersen Stian
Published: October 2023

EUs nye personvernforordning, General Data Protection Regulation (GDPR) og ny norsk personopplysningslov, innfører et krav om at alle behandlingsansvarlige skal inngå databehandleravtaler som oppfyller kravene i GDPR, med sine databehandlere.
Denne artikkelen viser hva som er minimumskravene til innholdet i en databehandleravtale, deriblant behandlingsansvarliges instrukser til databehandler, behandlingens hensikt og varighet, sikkerhetstiltak, databehandlers bistand til behandlingsansvarlige og betingelser rundt eventuelle underleverandører. Artikkelen forklarer også forskjellen på behandlingsansvarlig og databehandler og trekker fram hvilke krav GDPR stiller ved valg av databehandler.
Videre pekes det på andre forhold som en slik avtale med fordel kan regulere. Avhengig av om en virksomhet er behandlingsansvarlig eller databehandler, vil man ha ulike behov og ønsker for vekting og balanse i avtalen, og artikkelen beskriver noen av de faktorene som kan spille inn her.
Et annet nyttig trekk ved artikkelen er at den avslutningsvis kommer med en anbefaling av hvilke konkrete tiltak virksomheter som behandler personopplysninger, nå bør gjøre for å få på plass gode og funksjonelle databehandleravtaler.
Spontanitet i leders tenkning gir inntrykk av moralsk motivasjon
Authors: Arnestad Mads Nordmo , Norman Elisabeth
Published: October 2023

Nyere forskning tyder på at når vi skal finne ut hva noens egentlige motiv er, gjøres dette ofte ved at man evaluerer personens kognitive stil. Beslutninger med rot i spontane innfall tolkes gjerne som et uttrykk for genuin moralsk motivasjon, mens veloverveide og gjennomtenkte beslutninger fremstår som mer strategiske og egoistiske. Når ledere kommuniserer bedriftens tiltak for bærekraft og samfunnsansvar, vil tilhørere vurdere hvilke motiv som ser ut til å ligge bak tiltakene. Tiltak som er motivert av genuint moralsk ansvar, vurderes positivt, mens tiltak som tilsynelatende er motivert av økonomisk egennytte, vurderes nøytralt eller negativt. I denne studien undersøker vi mulige faktorer som kan fremme eller hemme inntrykket av genuin moralsk motivasjon. Vi rapporterer resultatene fra to kontrollerte eksperiment (N = 148) der en leder presenterte et tiltak for samfunnsansvar. Vi manipulerte graden av kognitiv spontanitet som lederen uttrykte i forbindelse med tiltaket. Lederen som signaliserte en delvis spontan kognitiv stil, ble oppfattet som mer åpen enn lederen som hadde tenkt grundig før hun bestemte seg for tiltakene, og med en lavere intensjon om å overtale. Dette var indirekte assosiert med større støtte til lederen og tiltakene. Det andre eksperimentet viste derimot at en leder som hevdet å ha kommet på tiltakene gjennom total kognitiv spontanitet, ble evaluert negativt. Samlet sett viser resultatene at ledere som fremstår som delvis spontant tenkende i sine beslutninger, kan oppnå enkelte fordeler.
Kvinne og toppleder: Hvilke faktorer fremmer en lederkarriere?
Authors: Bjørnåli Ekaterina S. , Farstad Ingvild , Brovold Benedicte Kimo , Terjesen Siri
Published: October 2023

Denne artikkelen undersøker kvinnelige toppledere og deres karriereutvikling. Artikkelen har en eklektisk teoretisk tilnærming for å skape et mest mulig nyansert og mangfoldig bilde av en rekke forhold som kan ha fremmet toppledernes karrierevei, i fasene før og i arbeidslivet. Gjennom en kvalitativ studie dybdeintervjuet vi kvinnelige toppledere i elleve bedrifter i en norsk by. Våre funn viser at familien og andre nære relasjoner (rollemodeller, støttespillere og mentorer) ser ut til å ha sterkest retningsgivende effekt for kvinnenes valg og handlinger, i tillegg til kvinnenes sosiale kapital, samt HR-orienterte organisasjoner. Personlige egenskaper som stort engasjement, vilje til å ta ansvar og ønske om å påvirke fremstår som en viktig indre motivasjon, og forsterkende på ens egen identitet som leder, underveis i topplederkarrieren.