Fysisk aktivitet i skolen, fra kunnskap til praksis; Muligheter og utfordringer ved å implementere fysisk aktiv læring som didaktisk verktøy i skolen
Authors: Skage Ingrid 
Published: May 2021

Utgangspunktet for denne studien var at vi i økende grad har pålitelig kunnskap om hva som er effektiv praksis for økt fysisk aktivitet i skolen, men vi mangler kunnskap om hvordan denne kunnskapen kan tas i bruk i praksis. Fysisk aktiv læring (FAL) er et didaktisk verktøy der fysisk aktivitet integreres i den faglige undervisningen for å oppnå læringsmål og samtidig bidra til å øke elevenes fysiske aktivitetsnivå. Studien belyser muligheter og utfordringer ved implementering av FAL i en norsk skolekontekst. Ulike faser i implementeringsprosessen ble studert med sikte på å utvikle bedre forståelse for faktorer som virker inn på prosessens ulike faser og sammenhengen mellom disse. Studiens hovedmål var å fremsette konkrete anbefalinger og strategier for en bærekraftig implementering av FAL. Avhandlingen inngår som en del av Aktiv skole, som er et samarbeidsprosjekt mellom Stavanger kommune og Universitetet i Stavanger. Utgangspunktet for prosjektet var et folkehelseperspektiv, der en ønsket å utvikle en modell for økt fysisk aktivitet i skolen. I løpet av skoleåret 2014/2015 ble det gjennomført en intervensjonsstudie der FAL utgjorde kjerneelementet i intervensjonen. Avhandlingens fire delstudier bidrar hver for seg, men også sammen, til en bedre forståelse av kompleksiteten i endringsprosessen skoler går gjennom ved implementering av FAL, både på individ- og organisasjonsnivå. Studiens empiriske materiale bygger på data samlet inn ved hjelp av kvalitative intervjuer av lærere, skoleledere og elever. Den første delstudien bidrar til en bedre forståelse for utfordringer ved implementering av FAL når implementeringsstrategien har et sterkt forskningsfokus. Her ble det funnet at utilstrekkelig opplæring, manglende implementeringsstøtte fra rektor og manglende tid til å forberede gode undervisningsopplegg var utfordrende barrierer. Elevenes positive mottakelse og ekstern implementeringsstøtte har trolig vært medvirkende årsaker til høy gjennomføringsgrad (fidelity), og har til en viss grad veid opp for manglende involvering fra skolens ledelse. Delstudiens resultater tydeliggjør behovet for en grundigere planlegging og systematikk i implementeringsprosessen. Resultatene fra den andre delstudien viste at noen lærere hadde sluttet å benytte FAL to år etter implementeringsfasen, mens de fleste hadde etablert FAL som en rutinemessig praksis, men halvert frekvensen til ca. en gang per uke. Den viktigste årsaken til at FAL ble benyttet med redusert frekvens, var en oppfatning av at FAL egnet seg i mindre grad enn tradisjonell klasseromsundervisning til innlæring av nytt fagstoff. Rektorene hadde i liten grad utøvd aktiv ledelse i videreføringsfasen da utviklingsarbeid relatert til basisferdighetene i regning, skriving og lesing ble prioritert. Rektorenes kunnskap om FAL som didaktisk verktøy og lærernes kompetanse i å kombinere fysisk aktivitet med fag vil være viktig for at FAL skal kunne bli en del av skolens vedvarende praksis. Den tredje delstudien viste at rektor spiller en avgjørende rolle for hvorvidt FAL blir prioritert som innsatsområde. Manglende kunnskap om hva FAL kan bidra med, manglende kapasitet til å følge opp implementeringsprosesser og en generell endringstretthet blant lærerne var viktige faktorer for at FAL ble nedprioritert. Det som kjennetegner skolene som valgte å implementere FAL, var at FAL ble vurdert til å være i tråd med eksisterende satsingsområder på skolen. Resultatene tyder på at skoler med god endringskapasitet lettere vurderer fordelene med å implementere et nytt tiltak som FAL i skolen. Den fjerde delstudien viste at en implementeringsstrategi med fokus på å stimulere lærernes kompetanse i å kombinere fysisk aktivitet med faglig læring, trolig medvirket til at flesteparten av lærerne utviklet eierskap til intervensjonsprinsippene FAL bygger på. At lærerne erfarte at FAL hadde fortrinn sammenlignet med tradisjonell klasseromsundervisning bidro til at lærerne videreutviklet og fornyet aktivitetene over tid. Ekstern implementeringsstøtte, erfaringsutveksling og refleksjon med kollegaer har vært viktig for lærernes kompetanseutvikling. Samtidig tyder resultatene på at det er utfordringer knyttet til å løfte FAL til et kollektivt nivå på den enkelte skole. Samlet viser resultatene at elevenes positive mottakelse av FAL var en viktig motiverende faktor for lærernes innsats. Elevenes positive mottakelse var knyttet til opplevelse av en mer variert skolehverdag, fysisk aktivitet som egenverdi og sosial deltagelse. Selv om visjonene for skolen slik de kommer til uttrykk i læreplaner og politiske føringer, vektlegger omsorg, utfoldelse og relasjonsbygging, tyder studiens resultater på at i praksis favoriseres læringstrykk. FAL er utviklet for å fremme elevers læring, helse og trivsel. Det kan derfor fremstå som et paradoks at skolens forståelse av læreplaner og forventinger til elevenes skolefaglige læring fungerer som barrierer for en bærekraftig implementering av FAL. En bærekraftig implementering krever en planlagt og målrettet systematisk prosess. Eksterne samarbeidspartnere med kompetanse på FAL og implementering kan bidra til å stimulere skolenes endringskapasitet. En varig endring krever imidlertid at rektor kobles på og utøver aktiv ledelse i implementeringsprosessen. Opplæring av lærerne bør ha som mål at lærerne utvikler eierskap til de pedagogiske prinsippene FAL bygger på. Kollegialt samarbeid, trening og refleksjon over pedagogisk praksis kan fremme lærernes kompetanse i å implementere FAL.