Вододіли секуляризації: Західний цивілізаційний проєкт і глобальні альтернативи
Authors: Білокобильський Олександр , Левицький Віктор , Халіков Руслан , Гуржи Володимир , Гуржи Ксенія , Єрошенко Тетяна 
Published: September 2020

У дослідженні зроблена спроба сформулювати теорію секуляризації, яка, з одного боку, враховує глобальні процеси, де основним суб'єктом є суспільство західного зразка, а за іншого, зосереджується на секуляризаційних і контрсекуляризаційних тенденціях у незахідному світі. Автори монографії спробували врахувати особливості становлення постсекулярного суспільства в різних регіонах світу, розуміючи, що моделювання загальної теорії секуляризації сьогодні не може задовольнятися дослідженням західноєвропейських чи американських тенденцій і має враховувати тренди, які спостерігаються в інших локаціях. Мету монографії автори бачать в побудові послідовного дискурсу про секуляризацію, який стане розгорнутою дефініцією поняття секуляризації, способом розуміння тих культурних змін, що були нею спричинені та нашої власної ситуації. Логіка розкриття теми розгортається від рефлексії над теоретичними питаннями, в тому числі фундаментального характеру, до осмислення «практики», в саму серцевину якої ми сьогодні занурені. Книга починається з розділу, в якому закладений фундамент розуміння секуляризації, окреслена методологія дослідження (О. Білокобильський, В. Левицький) і зроблена спроба реконструкції основних віх становлення дискурсу про секуляризацію (Р. Халіков, В. Левицький, О. Білокобильський). Другий розділ присвячений маркерам, що дозволяють говорити про появу на певному етапі розвитку західної цивілізації стабільних секуляризаційних тенденцій, а також їх середовища – нової, унікальної по культурній гомогенності, Європи (Заходу), спочатку християнської, а потім постхристиянської і постсекулярної. Простежено симптоми трансформації соціальної реальності в пізньому середньовіччі – народження природної теології (О. Білокобильський), університету (О. Білокобильський, Р. Халіков) і раціональних легітимацій влади і мислення (О. Білокобильський). У третьому розділі досліджується становлення простору унікальної, первинної секуляризації, яким є християнська Європа – частина дослідження присвячені процесу раціоналізації християнської традиції (Р. Халіков), ролі церковних соборів в становленні специфічної західної раціональності (Т. Єрошенко), появі середньовічного європейського міста (К. Гуржи) і врешті-решт народженню нової раціональності, початку глобалізаційних і глокалізаційних процесів в Європі, а також витоків західного експансіонізму (О. Білокобильський). У четвертому розділі зроблена спроба рефлексії відносно не-Я Заходу – цивілізацій світу вторинної (похідною) секуляризації. Центральним сюжетом розділу є випадки реінкарнації релігійних парадигм, на хвилі зростання релігійності світських спільнот повертаються на авансцену історії. яке розглянуто на прикладах ідеологічних підстав ісламських проєктів (Р. Халіков) і «русского міра» (В. Гуржи), а також китайського проєкту серцевинних цінностей (Р. Халіков). Останній розділ висвітлює наслідки дифузного зіткнення світського і релігійного світів і реакцію Європи на виклики і загрози з боку світу вторинної секуляризації, а постсекулярне суспільство розуміється як завершальна фаза епохи секуляризації. Окрему увагу в розділі приділено принциповим недолікам західного проєкту (О. Білокобильський), нового типу релігійності (Р. Халіков) і ризиків, з якими західне суспільство стикається на сьогоднішньому етапі глобалізації – етапі конкурентної боротьби світоглядів і аксіологій (О. Білокобильський, В. Левицький).