Forord
Authors: Christensen Tina Dransfeldt 
Published: December 2016

Kære læser, Den 17. oktober 2006 udkom Tidsskrift for Islamforskning for første gang. Formålet var dengang at skabe et rum for videndeling blandt forskere samt formidle ny forskning om islam og muslimer til den bredere offentlighed. Det har tidsskriftet nu gjort i ti år, og i anledning af jubilæet forsøger vi at gøre status over, hvor dansk islamforskning og formidlingen af den står i dag. Ligesom tidsskriftet de seneste ti år har stræbt efter at rumme forskellige faglige perspektiver og forskningstraditioner, er det også ønsket med jubilæumsnummeret at vise heterogeniteten i dansk islamforskning, både hvad angår institutionelle rammer, tematisk fokus og teoretisk og metodisk tilgang. Det er mit håb som ny ansvarshavende redaktør, at tidsskriftet fortsat kommer til at fungere både som platform for tværfaglig dialog og samarbejde, og som et rum, hvor forskningsresultater og -uenighed kan diskuteres i gensidig respekt. To af initiativtagerne bag både Forum for Islamforskning og Tidsskrift for Islamforskning, Lise Paulsen Galal og Garbi Schmidt, har skrevet indledningen til jubilæumsnummeret. Her skitserer de baggrunden for etableringen af både forskningsnetværket og tidsskriftet samt trækker linjer mellem de udfordringer, islamforskningen stod over for i 2006, og dem, den står over for i dag. Jubilæumsnummeret er herefter delt i to dele. Første del rummer en række essays, som på forskellig vis gør status over dansk islamforskning, mens anden del består af klassiske fagfællebedømte artikler, der formidler ny forskning. Sigtet med jubilæumsnummeret som helhed er at afdække og understøtte multidisciplinariteten i dansk islamforskning, hvor historisk-kritiske, sociologiske, antropologiske, lingvistiske, litterære og filosofiske studier kan befrugte og berige hinanden. Første del åbnes med et udefra-blik på dansk islamforskning skrevet af Göran Larsson, som samtidig giver sit bud på mulige skandinaviske samarbejder og diskuterer islamforskningens fremtidige udfordringer. Herefter følger fire artikler, der gør status over dansk islamforskning på henholdsvis Københavns Universitet, Syddansk Universitet, Roskilde Universitet og Aarhus Universitet. Artiklerne sigter selvsagt ikke efter en udtømmende beskrivelse af dansk islamforskning på de respektive universiteter, men de giver hver på deres måde et indblik i de institutionelle rammer for dansk islamforskning, samt hvordan islamforskningen har udviklet sig over de seneste ti år. Thomas Hoffmann leverer et forskningshistorisk overblik over dansk koranforskning med særligt fokus på de seneste ti år. Lene Kühle gør status over den kortlægning af moskeer i Danmark, som hun stod i spidsen for i 2002-2006, og diskuterer, hvordan en dansk moskeundersøgelse anno 2016 kunne se ud. Herefter følger en artikel om desiderata i Tidsskrift for Islamforskning. Tina Magaard har læst tidsskriftet og giver sit bud på huller og mangler i dets fokus. Sidst, men ikke mindst, diskuterer Christian Suhr og Kirstine Sinclair forholdet mellem islamforskning, mediernes dækning af islam og politiske tiltag.De fagfællebedømte artikler i anden del er vidt forskellige og giver selvfølgelig kun et lille indblik i, hvad der bedrives af aktuel islamforskning herhjemme, men fælles for dem er, at de alle tager fat på emner, som må betragtes som nye i dansk islamforskning, og som af samme grund ikke tidligere har været dækket i Tidsskrift for Islamforskning. Jørgen Bæk Simonsens artikel er et resultat af et større arkivarbejde, som bringer nye perspektiver på Johannes Pedersen, en af dansk islamforsknings centrale skikkelser. Sara Jul Jacobsen analyserer, hvordan dansk online jihadi-salafisme konstruerer “den muslimske kvinde” og dennes rolle i forsvars-jihad. Brian Arly Jacobsen kortlægger muslimers begravelsesmuligheder og -praksis i Danmark, mens Helle Lykke Nielsen mere specifikt fokuserer på Rising gravplads i Odense og analyserer islamisk gravkultur i Danmark i et rumligt og socialt perspektiv. Joshua A. Sabihs artikel er et tekstnært, komparativt studie af jødisk-israelske og arabisk-muslimske filosofiske diskurser med særligt fokus på moderne maimonideanisme og averroisme. Endelig belyser Sara Lei Sparre synet på den muslimske “anden” blandt irakiske kristne i Danmark. Sidst, men ikke mindst har Tidsskrift for Islamforskning i anledning af jubilæet fået nyt layout, designet af Carl H.K.-Zakrisson. Tidskriftet er ydermere blevet overflyttet til Online Journal Systems ved Statsbiblioteket i Aarhus og er blevet DOI-registreret. Formålet med denne opkvalificering er at øge tidsskriftets synlighed, og vi glæder os i redaktionen til med jubilæumsnummeret at tage hul på et nyt tiår med videndeling, forskningsformidling og debat.God læselyst! På vegne af redaktionen, Tina Dransfeldt Christensen, ansvarshavende redaktør