bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A magyar régiók és települések versenyképessége az európai gazdasági térben
Authors: Horváth Gyula
Published: August 2018

Az európai gazdaság területi szerkezetének átrendeződése az utóbbi évtizedekben a regionális politika felértékelődéséhez vezetett. A globalizáció és az új térformáló erők hatásai az egyes régiókban és a településrendszer különböző elemeiben eltérően érvényesülnek, a területi struktúrák adottságai a versenyképességgel kombinált kohéziós politika alkalmazásában nagyfokú különbségeket mutatnak. Az Európai Unió több tagországában – ahol a regionális tudomány pozíciói erősek – készültek átfogó vizsgálatok a régiók és a városok versenyképességi potenciáljának felmérésére, a fejlesztési stratégiák ezek eredményeire épültek. A tanulmány a magyar régiók és települések versenyképességének átfogó vizsgálatára vállalkozó, az MTA Regionális Kutatások Központja által koordinált program céljait és kutatási tematikáját ismerteti.
Gondolatok a közlekedés és szervezeti kapcsolatai kérdésköréről a budapesti térség közigazgatási problémáinak kapcsán
Authors: Kovács Róbert
Published: August 2018

A szerző tanulmányában közlekedési szakemberek munkáinak, fogalomrendszerének bázisán kívánja multidiszciplináris megvilágításba helyezni a budapesti agglomeráció közlekedésének problematikáját. Elemzi a főváros és térsége közlekedésének, közlekedés-politikájának tényezőit, érdekeltségeit, elméleti és a térségre vonatkozó konkrét ismeretek ütköztetése révén a legfontosabb közlekedés-politikai konzekvenciák levonására törekszik.
Közép-Európa fogalmi változása térben és időben
Authors: Mező Ferenc
Published: August 2018

Az elmúlt három-négy évben úgy tűnt mintha elcsendesültek volna a Közép-Európa körüli viták, megváltoztak a politikai struktúrák és perspektívák. Országot irányító pártok tűntek el a feneketlen süllyesztőkben, s Közép-Európa, mint a nagyhatalmak elleni „tiltakozási csatorna” elvesztette a jelentőségét. A NATO- és az EU-csatlakozás ténye és lehetősége elnyomta Közép-Európa intézményesített továbbszervezését, másrészt a kilencvenes években versenyfutás kezdődött Csehország, Lengyelország, Szlovákia és Magyarország között a brüsszeli bebocsátó papírért. Ezzel szemben az alábbi egy évben a visegrádi gondolat újra felvetődött és a politikai elit újra aktivizálta magát e paradigma mellett, megint lehet hallani: „Mi közép-európaiak”. Éppen ezekből kiindulva, a tanulmány áttekinti a kezdetektől a mindig aktualizált, átpolitizált Közép-Európa-elképzeléseket és megpróbál következtetéseket levonni a közeljövőre, a lehetségesre, a szükségesre.
Az oktatás és a képzés helye a területfejlesztésben. Mintaterület: az Ózd-putnoki kistérség
Authors: Bognár Mária , Imre Anna , Mezei István
Published: August 2018

A tanulmány az Ózd–putnoki kistérség, mint válságtérség példáján mutatja be a humánerőforrás-fejlesztés szükségességét, fontosságát. Az emberi erőforrások átgondolt rendszerbe foglalt fejlesztése egy hátrányos helyzetű térség számára igen fontos. A tanulmány rámutat arra, hogy a vizsgált kistérség rendelkezik azokkal az intézményekkel, szervezeti formákkal, amelyek alkalmassá tennék összehangolt fejlesztési stratégia megvalósítására, azonban ehhez az oktatás-képzés és a munkaerőpiac szereplői közötti szorosabb együttműködésre lenne szükség.
A Dél-Tisza-völgy lakosságának környezeti tudata
Authors: Kovács András Donát
Published: August 2018

Környezetünk fenntarthatóságának megőrzésében a társadalom gondolkodása alapvetően meghatározó lehet. Ahhoz, hogy az emberek környezethez való viszonyát megértsük és a környezetállapot javítását célzó megoldási lehetőségeket kidolgozzuk, nélkülözhetetlen a kulturális-mentális környezet megismerése. A Tisza folyó környezetének megújulása kapcsán, a társadalom környezeti értékekről alkotott tudati „vetületeinek” bemutatása ezért időszerű és fontos feladat.
Regionális versenyképesség és kohézió az Európai Unióban
Authors: Farkas Beáta , Lengyel Imre
Published: August 2018

Tanulmányunkban azt a folyamatot mutatjuk be, amelynek során az elmúlt évtizedben a versenyképesség az EU regionális politikájának egyik kulcsfogalmává, a kohézió alapvető eszközévé vált. Úgy véljük, hogy a versenyképesség felértékelődése jól érzékelteti az EU regionális politikájának bizonyos szemléletváltását. A területi kohézióban a méltányosság helyett inkább a hatékonyságra helyeződik a hangsúly, a homogénnek feltételezett régiók támogatását felváltja a térbeli koncentrációk (városok) preferálása, a területi különbségek korábbi sematikus megítélése egyre árnyaltabbá válik stb., amely változások a magyar regionális politikára is döntő hatással lesznek.
Vidékfejlesztés a fejlődéselméletek és a fejlesztési koncepciók tükrében
Authors: Farkas Tibor
Published: August 2018

Az alábbi dolgozat a fejlődéssel és a fejlesztéssel kapcsolatos fogalmakat és koncepciókat veszi sorra. Azért tartjuk fontosnak ezeknek a fogalmaknak a tisztázását, hogy a fejlesztések célját könnyebben meg tudjuk határozni. Ha nem tudjuk ugyanis, hogy a fejlesztések milyen változásokat okoznak, ill. azt, hogy milyen változást szeretnénk mi magunk elérni, nem szabad fejlesztési tevékenységbe kezdeni. A cikk több vitatott fogalmat is értelmez, külön kiemelve a vidékfejlesztést és a hozzá kapcsolódó megközelítéseket.
Jelentkezés a felsőoktatásba, 2001
Authors: Forray R. Katalin , Híves Tamás
Published: August 2018

A szerzők tanulmányukban a felsőoktatási intézményekbe történő hallgatói jelentkezések alapján a tudáshoz jutás társadalmi esélyeit területi szempontból vizsgálják meg, arra a kérdésre kívánnak választ találni, hogy vannak-e és milyen jellegűek a területi eltérések. Legfőbb megállapításuk, hogy a felsőfokú továbbtanulási igények (jelentkezések) és realizálásuk területi szerkezetét vizsgálva olyan társadalmi eredetű egyenlőtlenségek mutatkoznak, amelyek egyaránt összefüggésbe hozhatók az adott térségek gazdasági fejlettségével és a felsőoktatás területi szerkezetével.
Kiegyenlítődés és specializáció. Pest megye idegenforgalmi jellemzőinek változása a kilencvenes években
Authors: Koós Bálint
Published: August 2018

A szerző tanulmányában Pest megye idegenforgalmi jellemzőiben bekövetkezett változások bemutatására vállalkozik, azt a kérdést állítva vizsgálódása középpontjába, hogy a megye mennyiben képes nemzetközi szinten is versenyképes turisztikai kínálatot kialakítani. A szerző megállapítása, hogy Pest megyében az idegenforgalmi ágazat túljutott a kényszerű struktúraváltáson, ami ugyan számos áldozatot követelt, de eredményeként versenyképesebb, rugalmasabb lett a szektor. A kilencvenes években megfigyelhető kedvezőtlen változások után megindult a kínálat versenyképességét fokozó átalakulás, melynek döntő eleme, hogy a fogyasztók speciális igényeinek is megfelelő szolgáltatási kínálat van kialakulóban (lovardák, nemzetiségi rendezvények stb.).
Gondolatok a közlekedés szerepéről a régiók/városok versenyképességének alakulásában
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

Miután a regionális közlekedés alatt a tértudományok és a közlekedéstudományok művelői meglehetősen eltérő fogalmakat értenek, mindenekelőtt bemutatjuk, hogy véleményünk szerint mi is valójában a regionális közlekedés. Fejlődésünk jelenlegi fázisában, amikor az ország mielőbbi talpra állítása érdekében a külföldi tőke beáramoltatására törekvés és a külpiacokra orientálódás az elsődleges szempont, érthető módon a régiók külső közlekedési kapcsolatainak javítása került a figyelem központjába, és a térségek gazdasági aktorai számára egyelőre csak alárendelt jelentősége van a régión belüli kapcsolatoknak. Az ország gazdasági talpra állása után minden bizonnyal több esélye lesz a régión belüli közlekedés komplettírozásának, azaz a közhasználatú közlekedés regionális hálózatának kialakítása után a regionális léptékű, sajátos rendeltetésű és műszaki típusú infrastruktúra kiépítésére is sor kerülhet. A regionális közlekedés lényegét a terület méretgazdasága alapján két alapvető, egymással szorosan összefüggő tényező – a lépték és a funkció – határozza meg. Tehát a regionális közlekedés méretgazdasági alapon is középszint, mivel olyan nagyságrendi küszöbérték tartozik hozzá, amely bizonyos fajta és műszaki teljesítményű közlekedési infrastruktúra létesítésének és üzemeltetésének gazdaságossága szempontjából meghaladja a megyék által lehetővé tett szintet.
Szervezet-központú hálózatok: az ipari parkok térségi-intézményi kapcsolatrendszerének és együttműködési aktivitásának szerkezeti jellemzői
Authors: Csizmadia Zoltán , Grosz András
Published: August 2018

Az ipari parkok napjainkra a hazai gazdasági élet megkülönböztetett szereplőivé váltak. Az iparipark-hálózat fejlesztését szem előtt tartva már nem lehet elsiklani azon lokális gazdasági miliő, illetve intézményesült kapcsolatrendszer aktuális adottságai és potenciális fejlesztési irányai mellett, amelyekbe a parkokban működő gazdasági vállalkozások „beágyazódnak”. A hálózatelméleti kutatások tapasztalatai alapján feltételezhető, hogy a parkok kapcsolatrendszerének kiterjedése és összetétele, illetve az egyes kapcsolati pontok szerkezeti súlya olyan elérhető, és bizonyos esetekben mozgósítható erőforrásokat jelent, amelyek növelik a gazdasági versenyképességet és a hatékonyságot. Jelen tanulmánnyal a szerzők célja az ipari parkok intézményi kapcsolatrendszerének feltárása, különös hangsúlyt helyezve annak heterogenitására, kiterjedésére és összetételére.
Régiók és gazdasági szereplők versenyképessége: a párhuzamosok találkoznak?
Authors: Palkovits István
Published: August 2018

A gazdálkodási szempontok kiemelt kezelése mind fontosabbá válhat a regionális modellekben. Ezek közt kulcsszerephez juthatnak azok a területi társadalmi-gazdasági-kulturális viszonyrendszerben, miliőben gyökerező készségek és képességek, amelyek felszínre hozása és folyamatos megújítása az innovációs aktivitás és a gazdasági fejlődés alapja, a regionális és vállalati versenypozíció maghatározója lehet.
A városi területhasználat monocentrikus modelljéről
Authors: Lengyel Imre , Mozsár Ferenc
Published: August 2018

A városokban a területhasználatot, ehhez kapcsolódva a településszerkezetet, valamint az ingatlanok kínálatának és keresletének jellemzőit többféle módon és különböző modellekkel lehet vizsgálni. A városgazdaságtanban közismert a monocentrikus városmodell, amelyet Alonso dolgozott ki 1964-ben, továbbfejlesztve Thünen mezőgazdasági földhasználatra vonatkozó elméletét. Alonso a bérleti díj függvény bevezetésével a neoklasszikus közgazdaságtan alapgondolatait, fogalmait és módszereit alkalmazta a városszerkezet vizsgálatára, arra törekedett, hogy a városi földterület kínálata és kereslete közötti térbeli egyensúly jellemzőit kimutassa.Tanulmányunkban a legfontosabb fogalmak bevezetése után ismertetjük a monocentrikus városmodell alapgondolatait. Részletesen levezetjük a területhasználat intenzitását megadó kifejezéseket, amelyekkel a vállalatok bérleti díjait leíró függvények jellemezhetők, valamint elemezzük a háztartásoknak a lakásválasztáshoz kapcsolódó döntéseit. A kétféle mikroszervezet, a vállalatok és háztartások ajánlati bérleti díj függvényei alapján bemutatjuk a monocentrikus modellt és napjainkban érvényesnek tekinthető policentrikus kiterjesztését. A dolgozatban a nemzetközi szakirodalom azon legújabb alapvető elméleti eredményeit tekintjük át és értelmezzük, amelyek széles körben elfogadottak.
Területi egyensúlyi viszonyok vizsgálata három kistérség példáján
Authors: Bartke István , Czira Tamás , Vidéki Imre , Volter Edina
Published: August 2018

A szerzők három kistérség helyzetének elemzésével kísérletet tesznek a területi egyensúlyi viszonyoknak – a korábbiaktól részben eltérő szemléletű – vizsgálatára, a hangsúlyt a vertikális elemzési irány kiemelésére fektetve. Bizonyítani kívánják, hogy a vertikális egyensúlyi viszonyok feltárása és elemzése gazdagíthatja a fejlesztési célok meghatározásának kutatási hátterét. Törekszenek mind a horizontális, mind a vertikális irány vizsgálatára, súlyt az utóbbira, valamint a kettő kombinálására helyezve
Civil szervezetek egy kisváros életében
Authors: Nárai Márta
Published: August 2018

A nyolcvanas–kilencvenes években lejátszódott társadalmi-gazdasági változásoknak köszönhetően a lakossági törekvésként létrehozott civil szerveződések újra teljes politikai és jogi legitimitást nyertek, és a rendszerváltást követően az önszerveződés évtizedekig nem tapasztalt szabadsága, az emberek megváltozott igényei, szükségletei, és a civil szervezeteket érintő kedvező szabályozás következtében megindult a nonprofit szektor fejlődése, majd nem várt mértékben, ugrásszerűen megnőtt az öntevékeny szervezetek száma. A tanulmány célja, hogy egy konkrét település civil struktúrájának bemutatásával átfogó képet nyújtson a társadalmi önszerveződések helyzetéről, jellegzetességeiről. A vizsgált kisváros civil szerveződései strukturális és működési jellemzőinek bemutatása mellett a szerző célja, hogy feltárja e szervezeteknek a település életében betöltött szerepét, feladatvállalását, valamint a különböző társadalmi szereplőkkel való kapcsolatrendszerét, kiemelt fontossággal kezelve a helyi önkormányzattal való viszony, illetve a helyi civil szférán belüli kapcsolatok, együttműködés megjelenítését.
Globális világ, nyelvi és kulturális hatások
Authors: Konczosné Szombathelyi Márta
Published: August 2018

Győr a külföldi tőkebefektetések egyik célterülete. Az itt dolgozó menedzserek és alkalmazottak az interkulturális környezet előnyeit és nehézségeit napi munkájuk során is átélik. A szerző ismerteti az egyik győri, külföldi tulajdonú vállalatnál végzett kutatását, amely négy területet érintett: egyrészt a nyelvtudás, nyelvhasználat kérdését; másrészt a vizsgált személyek interkulturális tapasztalatait, felkészültségét; harmadsorban a motiváltságukat a munkában és a nyelvtanulásban; végül a külföldi tulajdonos által közvetített hatást. A tanulmány végén a szerző következtetéseket von le a nyelvoktatásra, a kultúrák közötti kommunikációra való felkészültségre, a nyelvek presztízsére, a fejlesztendő területekre vonatkozóan.
Határon átnyúló városhálózatok: újabb intézményi divat az európai határon átnyúló együttműködésekben?
Authors: Novotny Gábor
Published: August 2018

A kilencvenes években, a hálózatokban gondolkodó területfejlesztésnek Európa-szerte egyre fontosabb részterületét képviselik a városhálózatok, a határtérségeknek pedig már régóta kulcsszerepet tulajdonítanak az európai integráció folyamatában. Ezek szerint a két térkategória (város, régió), valamint a térszervezési eszköz (hálózati stratégia) határon átnyúló találkozását, és ennek minőségét az integrációs folyamat egyfajta közelítő indikátorának is tekinthetjük. A régió és városfejlesztés, de általában a területfejlesztés és a városfejlesztés kapcsolata ráadásul a hazai szakmai körökben élénk vitákat váltott és vált ki. A felsorolt folyamatok és motivációs tényezők érthető módon reflektorfénybe helyezik az európai integráció „zászlóshajóinak" területfejlesztési gyakorlatát. A tanulmányban ezért rövid példákon keresztül felvillantjuk a holland és német területfejlesztési és tervezési tapasztalatokat az említett kérdéskör tekintetében, a hangsúlyt a helyi határon átnyúló és transznacionális dimenzióra helyezve. Vizsgálataink középpontjában az állt, hogy melyek a hálózati együttműködés lehetőségei és korlátai, és hogy ezek hogyan jelennek meg a határon átnyúló Együttműködés domináns formáiban (eurorégiók, városhálózatok).
Problémák és perspektívák: „Mi a teendő” a kialakulóban lévő kritikai geográfia számára Magyarországon?
Authors: Timár Judit
Published: August 2018

A Békéscsabán megrendezett 3. Nemzetközi Kritikai Geográfiai Konferencia szembesítette a hazai résztvevőket azzal a ténnyel, hogy Magyarországon a kritikai geográfia még csak a megszületés fázisában van. E tanulmány ezért arra a kérdésre keresi a választ, milyen teendői lehetnek a hazai és a nemzetközi kritikai geográfia képviselőinek, hogy megerősítsék ezt az irányzatot. Először történelmi-társadalmi összefüggésben kísérel meg néhány lehetséges magyarázatot felvillantani arra a kérdésre, hogy: vajon miért nem bontakozott ki kritikai geográfiai mozgalom Magyarországon. Az okokat azonban nemcsak a szocialista, poszt-szocialista társadalmi-gazdasági környezetben, s nemcsak a magyarországi akadémiai intézményrendszer változásaiban keresi, de a nemzetközi kritikai, illetve korábbi radikális geográfia felelősségét, a kritikai elméletek néhány hiányosságát is felveti. Végül néhány javaslatot fogalmaz meg a „teendőkre" vonatkozóan.
Globalizáció és a világvárosok által uralt tér
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

A világvárosok mibenlétéről, az azt meghatározó tényezők számáról és jelentőségéről sokféle nézet alakult ki. A szerző a korábbi képet árnyaltabbá teszi az intermetropolisz-közlekedés és infokommunikációs forgalom elemzésével, valamint néhány „puha" tényező világvárosokhoz való viszonyának értékelésével.
A svédországi Kalmar megye területi intézményrendszerének és regionalizálódásának elemzése
Authors: Balogh Zoltán
Published: August 2018

A közép-európai országok – köztük Magyarország – Európai Unióhoz való csatlakozása és a gazdasági szerkezetváltás által felerősödött területi egyenlőtlenségek a regionális politika és az ehhez kapcsolódó intézményrendszer kialakítását teszik szükségessé. Mindehhez nélkülözhetetlen olyan országok modelljeinek elemzése a hatékony struktúra kialakítása érdekében, amelyek ugyanezen folyamaton mentek keresztül. E tanulmány Svédország tapasztalatainak összegzését kívánja bemutatni a történelmi előzményektől az elmúlt évek regionalizálódási kísérletein keresztül a modell magyarországi alkalmazási lehetőségéig – középpontba helyezve Kalmar megye számos tanulsággal szolgáló regionalizálódását
Területi autokorrelációs vizsgálat a Local Moran I módszerével
Authors: Tóth Géza
Published: August 2018

A Local Moran I módszer a területi autokorreláció vizsgálatának egy új módszere. Újdonsága, hogy nem csupán számértékkel, hanem térinformatikai megjelenítéssel mutatja a területi hasonlóságokat, illetve különbségeket. Cikkünk ezt a módszert néhány hazai példa segítségével mutatja be.
Adalékok a turizmus és a migráció kapcsolatának elméleti megközelítéséhez
Authors: Michalkó Gábor , Illés Sándor , Berényi István
Published: August 2018

A turizmus és a migráció között meglévő kapcsolatok nyilvánvalósága ellenére azok tudományos igényű feltárásának viszonylagos háttérbe szorulása arra vezethető vissza, hogy a két jelenség átfedéseinek és különbségeinek elméleti lehatárolása számos nehézség elé állítja a kutatókat. A tanulmány elsősorban a turizmus és a migráció bonyolult kapcsolatának gyermekcipőben járó kutatása során született nemzetközi és hazai szakirodalom feldolgozására építve próbálja meg azokat az irányvonalakat kijelölni, amelyek mentén a jövőbeli magyarországi kutatások lefolytathatók.
A szlovák közigazgatás és területfejlesztés aszimmetriái
Authors: Mezei István , Hardi Tamás
Published: August 2018

Az Osztrák–Magyar Monarchia utódállamai arra törekedtek és törekednek napjainkban is, hogy egynyelvű nemzetállamokká váljanak. A sok évtizedes nacionalizmust azonban a racionalizmusnak kell felváltania, mert az egységesülő Európában a nyelvi (nemzetiségi, kulturális) alapokon nyugvó ellentéteknek (de nem a különbségeknek!) el kell(ene) porladniuk a „versenydemokráciák" keretei között működő „piacgazdaságok" „jólétet" biztosító „tömegfogyasztási" gyakorlata során. Vajon a szlovák közigazgatás és a ráépülő területfejlesztés mennyiben járul hozzá ehhez a régóta várt folyamathoz?
A kistérségek helye, szerepe Magyarországon a 21. század első évtizedében
Authors: Pap Norbert
Published: August 2018

Lezárult egy korszak 2004-ben a magyar területfejlesztés és a kistérségek történetében. A tanulmány áttekintést ad erről a bő egy évtized kistérségeket illető legfontosabb kérdéseiről. Az egész korszakban és napjainkban is folyamatosan napirenden lévő probléma a kistérségek területi kerete. A másik alapkérdés a nevezéktaninak tűnő vita a tartalmi kérdések manipulációjáról. Igen kevéssé feltárt a kistérségek eltérő, sajátos fejlődését bemutató kistérségtipológiai kérdéskör. A jelenlegi folyamatok figyelembevételével a tanulmány egy jövőkép megfogalmazására is kísérletet tesz.
Autópályák és a városi fejlődés
Authors: Tóth Géza
Published: August 2018

Az autópályák és a városok szerkezete közötti kapcsolat több összefüggésben is vizsgálható. Tanulmányozhatók egyrészt azok a városok, amelyek alapszerkezetét a közúti közlekedés folyamatai határozták meg, másrészt pedig az utóbbi évtizedek szuburbanizációs folyamatai, melyek a regionális különbségek mellett az egész világon jellemzőek. A szuburbanizációnak több káros hatása van, melyeket sokan az autópályák létével kapcsolnak össze. Vannak olyan elképzelések, amelyek segítségével e hatások mérsékelhetők. Cikkünk e kérdésekről igyekszik rövid áttekintést nyújtani.
Magyar regionális bankközpontok felkutatása és azonosítása
Authors: Wágner Ildikó
Published: August 2018

A szerző többféle adat és mutató segítségével próbálta feltérképezni és beazonosítani a Budapesten kívüli magyar regionális bank- és pénzügyi központokat. Ennek eredményeként megállapítható, hogy a legnagyobb gyakorisággal az öt vidéki – magyarországi léptékben gondolkodva – nagyvárosban fordulnak elő olyan központi funkciók, amelyek a többi város közül mintegy kiemelik ezen nagyvárosokat. Összességében megállapítható, hogy nemcsak a fejlett piacgazdaságokban, hanem hazánkban is bizonyos alapvető pénzügyi funkciók és intézményi formák (például bankok) földrajzilag sűrűbb eloszlásban vannak jelen a gazdasági térben.
A regionális innovációs rendszer kínálati oldala a Közép-Dunántúlon
Authors: Grosz András , Csizmadia Zoltán , Szépvölgyi Ákos
Published: August 2018

A tanulmány célja, hogy megpróbálja feltárni és összegezni egy térség, jelen esetben a Közép-dunántúli régió valamennyi olyan szervezetét, intézményét és szereplőjét, melyek a kínálati oldal aktoraként közép- és hosszú távon akár aktívan, akár passzívan hatást gyakorolhatnak a régió innovációs folyamataira. A kínálati oldalon megtalálható szereplők tevékenységének egy egységes, a hálózati együttműködést és az erőteljes specializáción alapuló munkamegosztást előtérbe helyező koncepció részeként történő tudatos fejlesztése eredményeként lehet létrehozni azt a regionális innovációs rendszert, amely hosszú távon képes hozzájárulni a régió jövőképének ( Közép-Dunántúl váljék az innováció régiójává") megvalósításához. A tanulmány a régió gazdasági szerkezetváltásának és kutatás-fejlesztési tevékenységének legfontosabb sajátosságait követően sorra veszi a leendő regionális innovációs rendszer lehetséges elemeit, így a felsőoktatási és kutatóintézeteket, az ipari parkokat és valamennyi olyan szervezetet (inkubátorházak, vállalkozásfejlesztési szervezetek, klaszter kezdeményezések, kamarák stb.), amely szolgáltatásaival hozzájárulhat a vállalkozások innovációs képességeinek javulásához.
Innovációs potenciál felmérés tanulságai egy elmaradott régióban
Authors: Márton György
Published: August 2018

Az Európai Unióban elfogadott értelmezés alapján az innovációs képesség döntően befolyásolja a vállalkozások versenyképességét, sikerességét. A tanulmány kísérletet tesz arra, hogy igazolja, az innováció egy elmaradott, jelentős hátrányokkal küszködő magyarországi régió esetében is hajtóerejét képezheti a gazdaság versenyképes működésének. A hazai kis- és középvállalkozások innovativitását számos tényező befolyásolja, melyek között megtaláljuk a vállalkozások alapjellemzőit ugyanúgy, mint a vállalkozások humán kapacitásának színvonalát. Az innovációs folyamatok előmozdítása érdekében regionális szinten nagy szerepe van egy hatékony innováció-finanszírozási rendszer, valamint egy koherens innovációs intézményrendszer kialakításának.
A magyarországi önkormányzatoknak a gazdasági élet szereplői körében felhasznált kommunikációs kiadványai
Authors: Kozma Gábor
Published: August 2018

Az 1980-as évek elejétől az Amerikai Egyesült Államokban és Nyugat-Európában egyre fontosabb szerepet játszó, majd a rendszerváltás után a magyarországi önkormányzatoknál is megjelenő terület- és településmarketing egyik igen fontos összetevője a kommunikációs tevékenység. A tanulmány a hazai önkormányzatok ennek keretében publikált kiadványait elemzi, és azt vizsgálja, hogyan próbálják meg a települések ezek segítségével felhívni magukra a potenciális beruházók figyelmét.
Verseny helyett kooperáció. Pécs ÖKOVÁROS – Mecsek-Dráva ÖKORÉGIÓ program bemutatása
Authors: Kiss Tibor , Girán János
Published: August 2018

Pécs és régiója hosszú idő óta kiemelt jelentőségű közösségi feladatként értékeli a környezetvédelem és környezet-egészségügy problémáinak hatékonyabb megoldását. A régió gazdasági és társadalmi szereplőinek támogatása és a környezettudatos piaci-társadalmi szemlélet kialakításának szándéka ösztönözte az ÖKOVÁROS–ÖKORÉGIÓ Program elindítását. A Program koncepciójának lényege, hogy a térségi fejlesztések és a városüzemeltetés során a fenntartható fejlődés elemei érvényesüljenek. A Program elindítását az a felismerés is erősítette, hogy az uniós csatlakozás új kötelezettségeket jelent minden gazdálkodó szervezet számára. Ezeknek a kötelezettségeknek a teljesítése nem többletköltséget okoz, hanem megfelelő koordináció és kooperáció után a gazdaság egyik szegmensében keletkező kimenet a másik szektorban bemenetként szolgálhat, ezáltal is kímélve az elsődleges nyersanyagok felhasználását. Társadalmi feladatvállalása tekintetében a Program egy olyan öko-szociális szemlélet közvetítését és megvalósításának elősegítését vállalja fel, amelyben a természeti környezet, a helyi közösségek és a gazdaság szereplőinek érdekei egymást erősítő, és nem egymással rivalizáló módon jelennek meg.
A szociális tervezés regionális aspektusai
Authors: Jász Krisztina , Szarvák Tibor , Szoboszlai Zsolt , T. Hargitai Judit
Published: August 2018

A magyarországi régiók felismerték a regionális tervezés szükségességét és fontosságát a szociális ágazatban is. Az eddig elkészült anyagok azonban mind tartalmukban, mind kidolgozottságukban meglehetősen heterogének. Ez elsősorban a partnerségi kapcsolatok eltérő fejlettségének, a szakembergárda különböző képzettségi szintjének és a regionalitás más-más módon való értelmezésének a következménye. A jövőben a tervezési kapacitások megerősítése, az innováció és az együttműködések ösztönzése, a civil szféra fokozottabb szerepvállalásának biztosítása lehet a záloga a regionális szintű területi tervezés megerősödésének a szociális szférában.
Az Európai Pályázat Előkészítő Alap I. pályázatainak tapasztalatai különös tekintettel a Dél-alföldi régióra
Authors: Gyurcsek Tamás , Vajda Gizella
Published: August 2018

2004 és 2006 között az Európai Unió Strukturális és Kohéziós Alapjaiból Magyarország a kötelező hazai társfinanszírozással együtt várhatóan mintegy három és fél milliárd euró támogatásban részesül. A Pályázat Előkészítő Alap I. pályázati felhívását 2003 májusában írták ki, a nyertes projektötletek kiválasztása 2003 novemberében lezárult. A tanulmány a Dél-Alföldön beadott projektötleteket vizsgálja regionális és országos összehasonlításban.
Települési önkormányzatok, intézmények és civil szervezetek határon átnyúló kapcsolatai a Nyugat-dunántúli régióban.
Authors: Páthy Ádám , Edelényi Béla
Published: August 2018

A tanulmány fő célja, hogy egyfajta általános képet adjon a régió önkormányzatainak, intézményeinek valamint civil szervezeteinek ausztriai partnerekkel fenntartott kapcsolatairól. Az adatfelvételek által nyújtott lehetőségek alapján próbáltunk egy olyan tágabb keretet kialakítani, amely jó kiindulópontként szolgál ahhoz, hogy a későbbiekben az elemzési szempontok bővítésével egy mélyebb szerkezeti elemzést tudjunk végezni, amelybe a körülményrendszerek szélesebb körének bevonását tervezzük.
Programértékelés a 2000. évi Magyarország–Ausztria Phare CBC Kisprojekt Alap példáján
Authors: Lados Mihály
Published: August 2018

A magyar–osztrák határtérségben a határ menti kapcsolatok fejlődését nagymértékben segíti, hogy az Európai Unió kiemelten foglakozik határ menti térségek, mint jellemzően elmaradott térségek támogatásával. A tagországokon belül Interreg, míg az EU-határok mentén a nem tagországok számára a Phare CBC program támogatja a határon átnyúló kezdeményezések megvalósítását. A kapcsolatok sűrűsödése, mélységének és sokszínűségének növekedése az egymásmellettiségtől az integrált régió irányába mozdíthatja el az államhatárokkal elválasztott térségeket. A program Unión belüli sikeres megítélését jelzi, hogy a 2007-2013-as program időszakban a megszűnő Közösségi Kezdeményezések szintjéről a Strukturális Alapok célterületei közé kerülnek a határ menti együttműködések. Szükséges annak áttekintése, hogy az egyes programok mennyiben segítik az integrálódás folyamatát. Jelen tanulmány a 2000. évi Magyarország–Ausztria Phare CBC Kisprojekt Alap ex-post típusú értékelésével kíséreli megragadni ezt a folyamatot. Az elemzési keretet a program és projekt szintű relevancia, koherencia, hatékonyság, hatásosság és fenntarthatóság vizsgálat adja. A tanulmány kiemelt figyelmet fordít a projektek keretében megvalósuló határon átnyúló partnerségre.
Az osztrák–magyar határ menti együttműködés múltja, jelene
Authors: Rechnitzer János
Published: August 2018

A tanulmány célja, hogy áttekintést adjon az osztrák-magyar határrégió fejlődését befolyásoló tényezők alakulásáról a rendszerváltozástól napjainkig. A határrégió kiemelt figyelmet kapott a magyar regionális fejlődésben, hiszen egy sikertérségnek lehetett tekinteni. A siker okai abban keresendők, hogy egy kvázi centrumrégió érintkezett egy fejlett, nyugat-európai centrummal, alapvetően Béccsel. A kapcsolatok már a 20. században is jelentősek voltak, azonban a II. világháború után kialakult vasfüggöny hosszú évtizedekre holt régióvá tette Magyarországnak ezt a vidékét. A hetvenes években indulnak meg a kapcsolatok, elsőként a bevásárlóturizmus, ami mind a napig tart és hat a térség fejlődésére. A hivatalos, intézményi együttműködések a nyolcvanas évek közepétől aktivizálódtak. Ennek szintjei az állami szervezetektől kezdve az önkormányzatokon át egészen a különféle közintézményekig terjedtek. Egyre fontosabbá vált az együttműködések rendezett, kiépített, folyamatosan működő szervezeti rendszerbe való átalakítása. Ennek formája az Eurorégió, ami 1998-ban alakult meg. A szervezett és intézményi szinten alakított kapcsolatok mellett azonban működnek – és a határgazdaság alapján természetszerűen hosszabb-rövidebb ideig élnek – nem legális viszonyok a határrégióban. A tanulmány záró fejezete összefoglalja azokat a tényezőket, amik akadályozzák az együttműködések teljesebb kibontakozását. Ezek között a gazdasági különbségek, az eltérő területi intézményrendszer és finanszírozás éppúgy szerepet játszik, mint a két ország kulturális különbségei, vagy a regionális politika súlypontjai.
A magyar fejlesztési politika térszemlélete és a második generációs programozás területi vetületei
Authors: Lux Gábor
Published: August 2018

A tanulmány áttekinti a magyar területfejlesztés térszemléletének változásait, és összeveti ezt a gazdaságban végbemenő reálfolyamatok alakulásával. A magyar területfejlesztés eszmei-politikai gyökerei a szocialista területi tervezés részleges kritikájából erednek, és a rendszerváltás után bekövetkezett recentralizáció a mai fejlesztési dokumentumokban is érezteti hatását. A második generációs programozásnak egyaránt föl kell készülnie az EU területfejlesztési reformjára és a globalizáció támasztotta kihívások kezelésére. Ezért nem halogathatók tovább a területi reformok, de ezek megvalósítása csak a hatékonyság és a demokratikus szempontok következetes megvalósításával lehet sikeres.
A Balaton régió fejlettségét meghatározó változóknak és a települési szakemberek véleményének összehasonlító elemzése
Authors: Marton István
Published: August 2018

A tanulmányt megalapozó kutatás egy speciális adottságokkal rendelkező turisztikai régióban (Balaton régió) folyt. A Balaton Közép-Európa legnagyobb, és egyben legsekélyebb édesvízi tava, amely körül a 19. század végétől kezdve jelentős turisztikai aktivitás figyelhető meg. A turizmus egyenlőtlen elterjedése következtében a Balaton régióban a területi egyenlőtlenségek sajátos módon alakultak ki. Mindamellett, hogy a fejlettségbeli különbségek általában a nagyobb és a kisebb lélekszámú települések között jelentkeznek, a Balaton régióban a területi egyenlőtlenségek döntően nem a településmérettel vannak összhangban. A régió településeinek fejlettségét sokkal inkább a Balaton-parthoz való közelség határozza meg.
A monetáris integráció regionális hatásai
Authors: Ferkelt Balázs
Published: August 2018

A monetáris integráció és a területi egyenlőtlenségek közötti kapcsolat már az 1970-es években is vizsgálat tárgyát képezte. Jelen tanulmány célul tűzi ki a kérdéskör elemzését, mind a közgazdasági elméletek szintjén, mind pedig az európai integráció gyakorlatában. Feltételezhető, hogy az Európai Unió keretei között megvalósított Gazdasági és Monetáris Unió (a továbbiakban GMU) az egységes belső piac hiányosságai, valamint a tagországok és a régiók között már a közös pénz bevezetése előtt fennálló egyenlőtlenségek miatt nem képes hozzájárulni a gazdasági-társadalmi különbségek mérséklődéséhez.
Történetfilozófiai térszerkezetek Bibó István életművében
Authors: Bodó Pál
Published: August 2018

Bibó István életműve, s annak fogadtatása, recepciója sajátos tükörképe a II. világháború utáni magyar társadalomtudományi „tájképnek". Jelen írásomban két szempontot szeretnék érvényesíteni. Az egyik Bibó életművének általában vett megítélése kapcsán gondolatainak aktualitását érinti – mind általános filozófiai, mind pedig specifikusan történetfilozófiai téren – míg a másik Bibó történelemfelfogásával, a történelemi térszerkezetről kialakított modelljével, s e globális térszerkezeti rendszer hierarchiájával függ össze.
Városrehabilitációs beavatkozások és a térbeli társadalmi kirekesztés: A társadalmilag fenntartható városfejlődés budapesti lehetőségei
Authors: Kovács Zoltán , Szirmai Viktória
Published: August 2018

A tanulmányból kiderülnek a társadalmi fenntarthatóság koncepciójának a bevezetését igénylő európai nagyvárosi problémák, illetve a Budapestre jellemző térbeli társadalmi kihívások, a társadalmilag fenntartható városfejlődés bevezetésének mai akadályai. Az elemzések feltárják a Budapesten eddig megvalósított városrehabilitációs modellek főbb társadalmi következményeit, az érintett városrészek lakosságának kicserélődését, a dzsentrifikációt, a szegregációs folyamatok éleződését. A tanulmány javaslatokat is tesz a társadalmilag fenntartható városrehabilitáció megalapozása érdekében.
Slumosodás és városrehabilitáció Budapesten
Authors: Tomay Kyra
Published: August 2018

A főváros belső pesti városrészeinek pusztulása már a rendszerváltást megelőzően is komoly probléma volt, és a nyolcvanas években beindult városrehabilitációs tervezés ellenére az elmúlt 15 évben is az egyik legjelentősebb várospolitikai kihívás maradt, melyre az egyes kerületek és maga a főváros is különféle városrehabilitációs stratégiák kidolgozásával válaszolt. Jelen tanulmányban a pusztulás, slumosodás és az egyes rehabilitációs stratégiák, modellek bemutatása, áttekintése a cél, elsősorban a kilencvenes évek legjelentősebb rehabilitációs programjának: a középső-ferencvárosi rehabilitációnak, emellett a belső-ferencvárosi Ráday utca, illetve a középső józsefvárosi Corvin-Szigony projekt bemutatására fókuszálva. Az egyes esetek egy-egy eltérő helyzetre adott várospolitikai válaszokat testesítenek meg, bemutatásukkor erényeik mellett lehetséges veszélyeikre is fel kívánva hívni a figyelmet.
Ez a falu, város! (Avagy a városi rang adományozásának gyakorlata s következményei 1990 után)
Authors: Beluszky Pál , Győri Róbert
Published: August 2018

Ma Magyarországon kb. 200 városi funkciójú s közel 300 városi ranggal rendelkező település található. A nagyszámú városi funkció nélküli város léte felveti a kérdést: nem kellene-e a várossá nyilvánítás kritériumait szigorítani (vagyis „lefékezni" a várossá nyilvánítások ütemét), illetve várossá fejleszthető-e a közel száz „faluváros". A szerz ők szerint ez utóbbira sem lehet őség, sem szükség nincs – az ország településeinek városi javakkal való zavartalan ellátása, legfeljebb a „valódi" városok számának minimális növelése szükséges –, a várossá nyilvánítás szigorításának pedig az igazságosság elve mond ellent (mert ekkor a már birtokon belül lévők városi címének jogosságát is meg kellene kérdőjelezni). Vagyis nem indokolt változtatni a várossá nyilvánítási gyakorlaton.
A jogi szabályozás szerepe a közösségi források felhasználásában
Authors: Finta István
Published: August 2018

A terület- és gazdaságfejlesztési célok megvalósítása során meglehetősen nagy szerepet kapnak a közösségi és nemzeti támogatások, melyek elérhetősége – túlnyomó többségben – pályázatok formájában biztosított. Éppen ezért különösen fontos a pályázatok kialakítása, illetőleg a pályázatokra vonatkozó jogi szabályozás léte, minősége és részletezettsége, melyek együttesen meghatározó befolyást gyakorolhatnak a különböző földrajzi területi egységek versenyképességére. A pályázati források közpénzek elosztásának, továbbá az állami irányítás, a társadalmi, gazdasági életbe történő beavatkozás egyik – rendkívül fontos – formáját képviselik, ezért jogállamban nem kerülhető meg a pályázatokra vonatkozó megfelelő szintű és tartalmú jogi szabályozás kialakítása. A tanulmány bemutatja a strukturális alapok elveinek érvényesülését, illetőleg az érvényesülés problémáit és korlátait a vonatkozó jogi szabályozásban. Ezt követően a pályáztatás eljárási kérdései gyakorlati és szabályozási tapasztalatait vázolja.
Egyetemi üzleti inkubáció lehetőségei elmaradott térségekben
Authors: Bajmócy Zoltán
Published: August 2018

A tanulmány az egyetemi üzleti inkubációt vizsgálja, amely az egyetem–helyi üzleti szféra közötti kapcsolatokat javítani képes gazdaságfejlesztési eszköz. Az egyetemi üzleti inkubátorok alapításának kérdése az elmúlt években napirendre került hazánkban is, ám sikeres külföldi gyakorlatok szinte kivétel nélkül fejlett térségekb ől valók, ami megnehezíti az adaptációt.

Jelen tanulmány elsőként áttekinti az egyetemekhez, kutatóintézetekhez köt ődő inkubáció sajátosságait a szolgáltatási funkciót és a spin-off képződés folyamatát kiemelve. Ezt követ ően egy szegedi KKV mintán vizsgáljuk az inkubációval szembeni kisvállalkozói igényeket. Az elméleti áttekintés és az empirikus vizsgálat eredményei alapján a cikk harmadik részében felvázoljuk azokat a tényez őket, amelyek figyelembe vételét elengedhetetlennek tartjuk az elmaradott térségekben indítandó programok megtervezésekor.
Partnerség a magyar fejlesztési koncepciók tervezésében
Authors: Molnár Beáta
Published: August 2018

Az Országos Fejlesztéspolitikai Koncepció és az Országos Területfejlesztési Koncepció a második Nemzeti Fejlesztési Terv megalapozását (is) szolgálja. A dokumentumok elkészítésében számos partner részt vett, a 2005 nyarán nyilvánosságra hozott anyagok széleskörű társadalmi egyeztetése ezt követően közel egy hónapig tartott. A tanulmány ezt a folyanwtot, illetve annak tanulságait vizsgálja.
Nemzetállami várospolitikák és az Európai Unió policentrizmus koncepciója
Authors: Somlyódyné Pfeil Edit
Published: August 2018

A nemzeti várospolitikákban, a városi térségek és városhálózatok együttm ködésének intézményesülésében paradigma-váltás érzékelhet az uniós tagországokban. Ennek keretét az EU strukturális politikája szolgáltatja, mivel a területi kohézió er sítésének egyik akadályozó tényez je a városok elhelyezkedésének területi egyenl tlensége. A cikkben bemutatásra kerül várospolitikai változások összefüggésben állnak egyfel l a tagországok közigazgatási szerkezetének modernizációjával és hatékonyságának javításával, másfel l a városok gazdasági fejl dése, versenyképessége er sítésének kényszerével. Az elemzés legfontosabb üzenete, hogy a policentrizmus koncepció megvalósítási szintje a regionális szint, mind a nemzetállamon belül, mind nemzetközi értelemben, ami azzal tehet teljessé, ha a decentralizáció államszervezési elvét ötvözzük a területi koncentráció princípiumával. Más ország gyakorlatából számba vehet k olyan tanulságok, melyek iránymutatásként szolgálhatnak a magyar döntéshozók számára városhálózatunk kezeléséhez és fejlesztéséhez, illetve policentrikusabbá tételéhez
A tudásközvetítés és -felhasználás helyi hálózatai a Közép-Dunántúlon
Authors: Szépvölgyi Ákos
Published: August 2018

A tanulmány a Triple Helix innovációs spirál modell segítségével, a Közép-Dunántúl pédáján keresztül igyekszik feltárni az érintett szektorok közötti tudásintenzív fejlesztési kezdeményezéseket, illetve azt, hogy ezek mennyire járulnak hozzá a tudásalapú gazdaság formálódásához. A jelenlegi adottságok feltárása mellett fontosnak tartjuk, hogy az innovációs spirál működését pozitívan és negatívan befolyásoló tényezőket összegezzük, ezzel rávilágítva az előrelépés lehetőségeire.
„Kormányzás a fenntarthatóságért” (Egy nemzetközi kutatási program margójára)
Authors: Varjú Viktor
Published: August 2018

A környezettudatos gondolkodás kiterjedésével, valamint a fenntartható fejlődés fogalmának széleskörű elfogadásával a gazdasági-, tervezési-, és beruházási beavatkozások környezeti-, környezetvédelmi szempontú hatásainak előzetes értékelése és annak szükségessége egyre fontosabbá és hangsúlyosabbá vált. Az EU által elfogadott stratégiai környezeti vizsgálat (SKV) a tervek és programok szintjén követeli meg az ex-ante jellegű környezeti értékelést. A tanulmány egy olyan nemzetközi kutatás kérdésfeltevéseit ismerteti, amely a környezetpolitika egyes eszközein (SKV, emisszió-kereskedelem) keresztül elemzi a kormányzás és tudás összefüggéseit.
Struktúrák regionális egyenlőtlenségei
Authors: Czirfusz Márton
Published: August 2018

A területi kutatások elkülöníthető csoportját alkotják a szerkezetvizsgálatok. A tanulmány a struktúra fogalmi meghatározási lehetőségei mellett részletesen foglalkozik a vizsgálati módszerekkel. Magyarországi és európai példákon keresztül mutatja be a vektorszemléletű módszer előnyeit és hátrányait. Egy ötvenkét országra kiterjedő empirikus vizsgálat a Williamson-hipotézis kiterjeszthetőségét támasztja alá az országos fejlettségi szint és a regionális gazdaságszerkezeti egyenlőtlenségek kapcsolatára.
Tér, információ és társadalom: a társadalom területi kutatásának térinformatikai eszköztára
Authors: Jakobi Ákos
Published: August 2018

A térinformatika nyitása, illetve az egyes szakmák által a térinformatikában rejlő lehetőségek felismerése új diszciplináris kapcsolatok kialakulásához vezetett és vezethet. Kimondottan erős kapcsolatokat lehet feltételezni a térbeli adatokat amúgy is fontosnak tartó földrajzi szakterületek és a térinformatika között. Ezen kapcsolatokból a társadalomfáldrajz sem akart kimaradni, amely látszólag régi kapcsolatban van ezzel a szakággal, valójában azonban ez a kapcsolat inkább újszerűnek mondható. Az eddigi felsztnes találkozások után ma már a mély együttműködés jelei látszódnak kirajzolódni.
A magyarországi városok versenyképességének vállalati megítélése
Authors: Koltai Zoltán
Published: August 2018

2004 év elején vette kezdetét az a reprezentatív kérdőíves kutatás, amely arra a kérdésre keresett választ, hogy milyen szempontokat részesít előnyben a magyar lakosság és vállalati szféra lakó-, illetve telephelyének megválasztásakor, melyik településeket és miért tartják versenyképesnek a magánszemélyek, illetve vállalatvezetők, melyek azok a központi települések, amelyeket valódi vonzásközpontolazak tartanak Magyarországon. A véleményünk szerint hiánypótló elemzés célja egy olyan értékelés biztosítása, amely a helyi döntéshozók számára hasznos információt jelenthet saját településük és térségük versenyképességének megítéléséhez, cmnak fokozásához
Elérhetőségi modellek
Authors: Tóth Géza , Kincses Áron
Published: August 2018

A hazai és nemzetközi szakirodalomban az elmúlt években meglehetősen sok igen értékes munka jelent meg az elérhetőség témakörében. Az egyes szerzők viszont az elérhetőség fogalmán mást és mást értenek, s ennek megfelelően vizsgálataikban is eltérő modelleket alkalmaznak. A tanulmány első felében az elérhetőségi modellekkel kapcsolatos fogalmakat mutatjuk be, majd az egyes modellek ismertetésére kerül sor. Végül a modelleket hasonlítjuk össze statisztikai módszerekkel, s felhívjuk a figyelmet alkalmazásuk sajátosságaira.
Civil együttműködések a kistelepülési színtereken
Authors: Ragadics Tamás , Varga Ivett , Füzesi Zsuzsanna
Published: August 2018

A tanulmány egy, a rurális térségben, az egészség és életminőség fejlesztése terén tevékenykedő civil szervezetek körében készített (2006 novembere és 2007 áprilisa között végzett) felmérés eredményeit ismerteti. A kutatás a civil szervezetek közötti együttműködés motivációinak feltárására és a nonprofit szektor kisebb aktorai közötti szövetkezések minőségi jellemzésére, valamint a civilek és a helyi hatalom közötti viszonyrendszer elemzésére irányult.
A környezetvédelem intézményrendszere Szlovákiában
Authors: Mezei István
Published: August 2018

A Szlovák Köztársaság környezetvédelmi intézményrendszere a ftiggetlenség kikiáltása után gyors tempóban kezdett kiépülni. A legfőbb kényszerítő tényezőt az Európai Unióhoz való csatlakozás jelentette. A legtöbb figyelmet a jogszabályok nemzetközi gyakorlatban elfogadott rendszerének átvétele, illetve a helyi viszonyokhoz való alkalmazása igényelte. A munka során be kellett kapcsolódniuk a környezetvédelem nemzetközi rendszerébe is. A környezetvédelem intézményi rendszerének kialakítása párhuzamosan zajlott az ország közigazgatási reformjával. Ennek során különítették el az államigazgatás és a helyiterületi önkormányzati szintet Az államigazgatás szintjén különféle intézmények jöttek létre az egyes környezetvédelmi szakfeladatok ellátására. Szabályozták a környezetvédelmi adatok nyilvánosságra kerülésének kérdését is.
Az európai uniós forrásokhoz kapcsolódó eljárásrend hazai jogi szabályozásának problémái
Authors: Finta István
Published: August 2018

A tanulmány a Strukturális Alapokhoz kapcsolódó eljárási kérdésekkel foglalkozik, melyek kialakítása és alkalmazása tekintetében kettős gyakorlat figyelhető meg. Az eljárási szabályok egy részét miniszteri rendeleti szinten rendezik, a másik részét pedig a jogi szabályozás mellőzésével, belső szervezeti szabályok formájában alakítják ki. Kétségtelen, hogy bármely állami, fejlesztési típusú cél – legyen az akár a legnemesebb – megvalósítása sokkal egyszerűbb és hatékonyabb a jogi szabályozás mellőzésével, ez viszont a demokratikus jogállam szükségességét kérdőjelezi meg, és másfajta állami berendezkedés elemeit helyezi előtérbe. A tanulmány az eljárásrend jogi szabályozására három eltérő megoldást lát, melyek a következők: – A közigazgatási eljárásról szóló törvények (Áe., Ket.) hatályának kiterjesztése. – A sui generis szabályozás. – A létező és kialakítandó eljárási szabályok integrációja egy jelenleg is funkcionáló jogszabályba. A tanulmány külön foglakozik a pályázati támogatási forma kiegészítendő, vagy további szabályozást igénylő elemeivel, valamint a jogállami működés szempontjából olyan jelentős kérdésekkel, mint a jogorvoslati rendszer jogi szabályozása, illetőleg a nyilvánosság elvének nem megfelelő érvényesülése és beépülése a közösségi források elosztásához kapcsolódó eljárásrend jogi szabályozásába
A kisvárosi főiskolák hallgatóinak társadalmi helyzete és életmódja
Authors: Petrás Ede
Published: August 2018

A tanulmány négy kisvárosi főiskolai kar hallgatóinak társadalmi összetételét, motivációit, lakóhelyét, mindennapi életét és jövőterveit mutatja be egy kérdőíves vizsgálat eredményei alapján. Megállapítja, hogy minden intézmény egy sajátos, a többitől lényegében eltérő helyzetű és életvitelű hallgatói körrel rendelkezik. Az azonos városban működő két kar hallgatóinak összehasonlításából arra lehet következtetni, hogy a kisvárosok csak a hallgatók mindennapi életére képesek komolyabb hatást gyakorolni, míg a jövőre vonatkozó terveik és lehetőségeik elsősorban az oktatási intézményektől figgenek.
Magyarország és Dél-Európa
Authors: Pap Norbert
Published: August 2018

Dél-Európa a magyar tudományos gondolkodásban, azon belül a geográfiában is alulreprezentáltan jelenik meg. Vizsgálatunk során áttekintettük a magyar földrajzi kutatás és publikálás tematikájában a dél-európai elemeket, a kitüntetett problémákat és a területhez való viszonyulás jellegét. Összegeztük az utóbbi évek mental map-es vizsgálatainak releváns eredményeit. .Áttekintettük az egyes dél-európai államokkal kialakított magyar bilaterális kapcsolatokat, részben kulturális és politikai, de elsősorban gazdasági dimenziókban.