bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Az apróvad, mint az agrár-környezetgazdálkodási programok hatásindikátora – módszertani áttekintés
Authors: Szemethy László , Keller Norbert , Ujhegyi Nikolett , Csányi Sándor , Kovács Imre , Patkó László , Schally Gergely , Tóth Bálint , Biró Zsolt
Published: February 2023

Az Európai Unió számos tagországában hoztak létre agrár-környezetgazdálkodási programokat, melyek az intenzív mezőgazdaság káros hatásait hivatottak mérsékelni. Eredményességüket komoly szakmai vita kíséri, mely pusztán gazdasági jelentőségük miatt is kiemelt fontossággal bír. Hazánkban 2014-ben zárult le az Agrár-környezetgazdálkodási Támogatási Rendszer (AKG) 5 éves ciklusa. Ennek apróvadfajokra gyakorolt hatásának felmérésével a Vadvilág Megőrzési Intézetet bízta meg a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal. Az apróvadfajok – kiemelten a mezei nyúl (Lepus europaeus) – kiváló bioindikátorai a hasonló programoknak, illetve a mezei ökoszisztémáknak, az extenzív gazdálkodási módoknak. Állományváltozásuk számos egyéb, sok esetben veszélyeztetett, nehezen megfigyelhető faj állományalakulását is jelzi. Az AKG és az apróvad- állományok kapcsolatát kis és nagy térléptékű elemzésekkel is vizsgáltuk, előbbiek magukba foglalták a széles körben alkalmazott állománybecslési, területhasználat-elemzési módszereket, utóbbiak pedig az Országos Vadgazdálkodási Adattár állománybecslési- és terítékadatait vetették össze az AKG-ben résztvevő mezőgazdasági parcellák adataival. Ezen adatsorok kiértékelése által lehetővé vált az AKG gyakorlati eredményeinek minél pontosabb felmérése, valamin kialakításra került egy, a jövőben is jól használható monitoring-rendszer a későbbi programok ellenőrzésére.
Ecological restoration activities for long-term preservation of the alpine and sub-alpine habitats in the Retezat National Park
Authors: Kiss Imre , Alexa Vasile
Published: February 2023

This paper is focusing on the mountain pines (Pinus mugo), the juniper (Juniperus communis) and the rhododendron (Rhododendron kotschyi) common habitats, the establishing the methods of maintaining or protecting of non-degraded populations, and the restoration methods of degraded populations, within the alpine habitats conservative management belonging to the Retezat National Park.. Between the natural and artificial regeneration methods applicable to restore the degraded mountain pines populations, the regeneration by plantation seems to be the only reasonable method, having in view that the natural regeneration is difficult and require long period of time. This study begins with presentation of the preservation plans of the unique natural landscape, named Retezat National Park, located in Meridional Carpathians (Romanian Southern Carpathians) and continues with the description of the natural distribution of the mountain pines (Pinus mugo) populations and their associated herbaceous and woody species in the Retezat National Park. The renaturation with mountain pines seedlings, within the case study regarding an ecological restoration in Retezat National Park, methods, remarks and predictable results are presented. Also, the study offers details concerning the ecological principles of the destroyed habitat’s artificial regeneration, such as: the planted area, seedlings, seedling production and their transportation to the planting area and effective plantation.
Vörösiszappal szennyezett talaj vizsgálata tenyészedényekben és hasznosítása fásszárú energetikai ültetvénnyel
Authors: Kónya Anikó , Heil Bálint , Kovács Gábor
Published: February 2023

2010. október 4-én történt hazánk egyik legnagyobb környezeti katasztrófája, melyben mintegy 1.000.000 m3 erősen lúgos vörösiszap ömlött ki. A katasztrófa bekövetkezése után helyszíni mintavételeket végeztünk tenyészedény kísérlet bevonásával. Vizsgálatainkban a vörösiszap talajra és a kiválasztott fafajokra (akác- Robinia pseudoacacia, fehér fűz- Salix alba és AF-2 nyár- Populus x euramericana AF-2) gyakorolt hatását vizsgáltuk tenyészedény kísérletekkel, valamint szakirodalom és egyszerű adatelemző módszerek segítségével. A kármentesítést követően a telepített fás szárú energetikai ültetvény növekedését elemeztük. A Kormány kármentesítési programjának egyik célja volt a mintegy 1000 ha mezőgazdasági területen alternatív hasznosításként, a fás szárú energetikai ültetvények telepítése. Tenyészedény kísérletünkhöz "kezelt és kezeletlen" talajmintákat alkalmaztunk. Célunk ezzel a vörösiszap szennyező hatásának kimutatása, illetve annak megállapítása volt, hogy mekkora az a szennyezettségi szint, amit a fafajok még elviselnek. A talajminták analízise során kimutatható volt, hogy a vörösiszappal szennyezett talajrétegek kémhatása szignifikánsan lúgosabb a szennyezetlen talajrétegtől. Ezenkívül megnövekedett a kicserélhető Na+ koncentráció és a Na+-ion telítettségi százalék. A talaj felszínén erőteljes sókiválás jelent meg a párolgás következményeként. A vörösiszappal szennyezett talaj gyorsan kiszáradt, és részben elszikesedett talajtulajdonságokat vett fel. A Kormány a szennyezett talaj hasznosításának érdekében úgy döntött, hogy először a vörösiszapot kell elszállítani a talaj felszínéről, majd következő lépésként a tápanyag-utánpótlást szükséges megoldani. Kísérletünkben a növényminták tápelem-ellátottsága valamennyi mintánál a szakirodalmi adatok alapján optimális volt. A tenyészedény kísérletek alapján a vizsgált növények növekedési ütemét figyelve arra következtettünk, hogy a vörösiszapos területek fásítására az akác lenne a legalkalmasabb. A kármentesítést követően pedig a termőhelyi viszonyok vizsgálata után dönthető el a megfelelő fafaj kiválasztása. A Devecser mellett AF-2 nemesnyárral létrehozott fás szárú energetikai ültetvényben learatott biomassza mennyisége ─ a felső humuszos szerves anyagban gazdag talajréteg elhordása ellenére is ─ az első két évben átlagosan elérte a learatott biomassza mennyisége a 7,5 atrotonnát hektáronként. A vágás előtti becsült mennyiség 6,2 atrotonna/ha-nak adódott.
A review on sheet erosion measurements in Hungary
Authors: Jakab Gergely , Szabó Judit , Szalai Zoltán
Published: February 2023

Soil erosion has a significant role in ecology, economy and in environmental protection therefore its quantification and prediction are very important, particularly on a national level. Although some details can be described using physical equations, the entire soil erosion process is rather complicated and can be determined only empirically, which requires large measured datasets. Because plot measurement is the most convenient and therefore the most popular way of capturing erosion data, we used plot measurement to understand erosion in Hungary. The northern and the western parts of the country are endangered by sheet erosion, which is why the plots were carried out in those areas. Most of the plots were constructed to determine the “K” factor of the USLE (Universal Soil Loss Equation) under permanently tilled soils without vegetation cover. Additionally the soil protection effect of various field crops and the additional land use types (forest, pasture) was measured in the plots. Furthermore descriptive investigations, rainfall simulations and soil tracer detections were also used to quantify sheet erosion at different environmental conditions and scales. Despite the large amount of measured data collected, only a few of them have since been published. Due to a lack of available data, national erosion research, erosion prediction, and model calibration are less precise and effective Scaling problems among the measured levels also emphasized a definite need for a larger and more accessible national database. Finally, without the financial base of additional plot measurements, the publication of the previously gathered data is absolutely necessary to continue soil erosion studies in Hungary.
Táj- és élőhelyváltozások vizsgálata : Retrospektív adatbázisépítés és trajektóriaelemzés módszerével egy kalotaszegi falu, Sztána határában
Authors: Szalay Péter , Saláta Dénes , Biró Marianna
Published: February 2023

A múltbeli folyamatok megismerése fontos része a jelenbeli tájváltozások, illetve vegetációátalakulások megértésének. Ezért a történeti tájökológiai kutatásokban egyre nagyobb hangsúlyt kapnak az olyan folyamatcentrikus módszerek, melyek segítségével nemcsak múltbeli vegetációmintázatok, hanem a múltbeli átalakulások iránya is pontosan követhető. Ezek közé tartozik a trajektóriaelemzés módszere, mellyel megtudhatjuk, hogy a táj egyes részletei vagy egy élőhelytérkép foltjai milyen nyomvonalon alakultak át az idők folyamán. A felszínborítás változásának ilyen nyomvonalait a természetközeli élőhelyek foltjain megvizsgálva „folytonosságukra” vagy másodlagosságukra is következtetni tudunk, mely által az élőhelymegőrzések is célirányossabbá tehetők. A vizsgált terület Sztána (Stana, Románia) község határa, mely Kalotaszeg Alszeg részén, mintegy 1400 hektáron helyezkedik el. 2013 nyarán elvégeztük Sztána település határának élőhely-térképezését. A vizsgálat második részeben az élőhelytérkép kiegészítéséhez történeti fedvények (1865, 1940, 1970) felhasználásával 4 idősíkból álló történeti adatbázist építettünk fel. A történeti térképek információjának kinyerésére kifejlesztett új módszer lehetőséget biztosít már meglévő élőhelytérképek (pl. NBmR, Natura 2000) történeti kontextusba helyezésének eddiginél egyszerűbb megvalósítására. A tájban lezajlott folyamatokat a változáskövetés és a trajektóriaelemzés módszerével elemeztük. Az egyes élőhelyfoltok stabilitását térképen is ábrázoltuk. A felszínborítási kategóriák domináns nyomvonalait a nemzetközi szakirodalomból ismert ábrázolástechnikával szerkesztettük meg. Eredményeink szerint a vizsgált mintegy 150 év alatt megfigyelhető legmarkánsabb átalakulások a tájban az utolsó 45 évben bekövetkezett szántó-gyep átalakulások. A szántók területe összesen közel 70%-al csökkent ebben az időszakban. A trajektóriaelemzés alapján látható az erdők helyén kialakított gyep-erdő mozaikok (fáslegelők és fáskaszálók) területének kezdeti növekedése, majd közelmúltbeli csökkenése. Az összes erdő egynegyedét alakították át fáslegelővé 1865 és 1940 között. Az állatlétszám utóbbi évtizedekben bekövetkezett csökkenése miatt a gyep-erdő mozaikok mintegy egyharmada erdősödött be 1970 óta. A vizsgált kalotaszegi táj mintegy felén a 19. század közepétől napjainkig nem volt változás a felszínborításban. A táj további egyharmada az 1970-es évekig volt stabil, csak utána változott meg.
Fásszárú növekmény detektálása landsat felvételek elemzésével az invazív fafajok kiszűrésének érdekében
Authors: Bakó Gábor , Fülöp Györk
Published: February 2023

A fás szárú betolakodók kiszűrésére a légi felmérés bizonyult a leggyorsabb és leghatékonyabb megoldásnak, mert a műholdfelvételek felbontása általában, néhány speciális esettől eltekintve nem teszi lehetővé a faji szintű vegetáció-térképezést. Kidolgoztunk egy olyan költséghatékony módszert, amely ingyenesen beszerezhető műholdfelvételek és szoftverkörnyezet segítségével leválogatja a 3600 m2-nél nagyobb területű gyorsan kialakuló fás szárú növekményt. A módszer elsősorban az aktív növényi biomassza termelésre érzékeny, így kevéssé tárja fel a munkaterületen régóta jelenlevő fás növényzetet. Kifejezetten az adott év gyorsnövekedésű és új megjelenésű cserje illetve fa jellegű borítására érzékeny.
Intercepciós vizsgálatok homokhátsági erdőállományokban
Authors: Bolla Bence
Published: February 2023

Az erdei vízháztartás egyik fontos eleme az intercepció (koronaintercepció, avarintercepció, törzsi lefolyás). Az intercepció mértékére az erdőállomány jellemzőinek döntő hatása van. A kiskunsági homokhátságon lévő telepített erdőállományok vízháztartásának vizsgálata erdőgazdálkodási, mezőgazdálkodási és természetvédelmi kezelési szempontból egyaránt fontos. Vizsgálatom két egykorú, egymás mellett elhelyezkedő, azonos erdészeti technológiával létrehozott, bócsai erdőrészlet koronaintercepciós veszteségének meghatározására irányult. Méréseimet egy elegyetlen erdei fenyves és egy elegyetlen szürke nyáras faállományban végeztem, 2013. március 15. és 2014. augusztus 4. közötti időszakban. Kontrollvizsgálataimat a kiválasztott erdőrészletek közvetlen közelében lévő erdei tisztáson folytattam. Az erdei fenyvesben mért intercepciós veszteség 23%, a törzsi lefolyás aránya 6%, szürke nyáras faállományban az intercepciós veszteség 19%, a törzsi lefolyás 15% volt. A koronaintercepció, a törzsi lefolyás és a szabadfelszíni csapadék méréséből származó eredmények a jövőben jól felhasználhatóak lesznek a homokhátsági erdőállományok vízháztartásának modellezéséhez, valamint megfelelő természetvédelmi-erdészeti kezelésükhöz is.
A hortobágyi Ecse-halom tájtörténete
Authors: Bede Ádám , Csathó András István , Czukor Péter , Sümegi Pál
Published: February 2023

A hortobágyi Ecse-halmot alapvetően szikes legelők és mocsarak veszik körül. A késő rézkorban–kora bronzkorban a keleti eredetű nomád népek (Jamnaja-kultúra) által emelt kurgánt két felhordási szint alkotja. Két település, Karcag és Kunmadaras határpontján áll, a határvonal mentén középkori eredetű földút vezet keresztül, mely a több évszázados használat miatt gyakorlatilag löszmélyútként mélyed a halomtest központi részébe. A 20. század során további torzításon ment keresztül, déli felét felszántották, majd rizsföldként használták, majd katonai megfigyelő tornyot telepítettek rá. A halom felszíne ennek ellenére viszonylag jó állapotú, regionális szinten jelentős, fajgazdag löszpusztagyepet őriz.
Kiválasztott özönfajok gazdasági szempontú értékelése – a fehér akác és a mirigyes bálványfa
Authors: Demeter András , Sarlós Dávid , Skutai Julianna , Tirczka Imre , Ónodi Gábor , Czóbel Szilárd
Published: February 2023

Az özönfajok terjedése napjainkban komoly gazdasági és ökológiai problémákat okoz. Az ellenük való védekezés alapja a károk mértékének becslése, felmérése. Két, igen elterjedt és kiemelkedően veszélyes fás szárú növényfajunk a fehér akác (Robinia pseudoacacia L.) és a mirigyes bálványfa (Ailanthus altissima Mill.). Kutatásunk során a fent említett fajok gazdasági potenciálját, visszaszorításának költségeit, és ezek elemeit vizsgáltuk. Az adatgyűjtés során tematikusan összeállított kérdőívet küldtünk ki az érintett állami intézményeknek (10 nemzeti park igazgatóságnak és 22 állami erdőgazdaságnak). Ezen kívül további, publikus háttér információkat gyűjtöttünk, illetve telefonos interjúkat végeztünk az adatok kiegészítéseként. A kérdőívek a 2009-2013-as időszak bevételeinek és kiadásainak elemeit (összesen 15 tételt) érintettek a vizsgált fajok vonatkozásában. A beérkező adatok jelentős része a nemzeti park igazgatóságoktól származott, az állami erdőgazdaságok döntő többsége többszöri megkeresésre sem adott ki információkat. Az adatok kiértékelése során azt tapasztaltuk, hogy a nemzeti park igazgatóságoknak jelentős, esetenként több százmillió Ft-os költségeket jelentett a fehér akác visszaszorítása, melyeket nem tudtak kompenzálni az értékesítésből származó bevételeik. Az állami erdőgazdaságok esetében viszont minden évben a kiadások többszöröse jelentkezett bevételként. A mirigyes bálványfa minden területen negatív megítélés alá esett. Értékesíteni nem tudták, így bevételek nem származtak jelenlétéből, viszont visszaszorítása hatalmas összegeket emésztett fel.
The industrial waste landfills – challenges regarding the siderurgical slag dumps located in Hunedoara municipality
Authors: Kiss Imre , Vasile Alexa
Published: February 2023

Currently, approximately five percent of Hunedoara county area, Romania (Vajdahunyad [hu], Eisenmarkt [ge]), is occupied by industrial landfills. In case of dumps, such as the siderurgical slag dump located in Hunedoara, the slags can be recycled even for road building. Regarding the slag dumps located in the area of former mines, where the materials (complex ores) cannot be reused, they remained abandoned pending for greening projects. For now, the greening price exceeds the possibilities, and the environmental issues persist in these areas. But, although were repeatedly discussed about the possibility of using the slag, nothing happened on a large scale until now. The paper presents an assessment of wastes recycling potential from siderurgical slag dumps. Therefore, the companies that make highways must include in their projects the option of using tailings if they aim the economic performance, because the alternative of using stone from quarries is more expensive, increasing the price of the works. There are many economic arguments, the most important being the reduction of expenses required for building one kilometre of highway, which impose the use of these type of slags instead of ballast for the construction of highways.
Status assessment of Balatonkeresztúri-rétek (Somogy, Hungary): a landscape history and land use based approach
Authors: Miókovics Eszter , Sutyinszki Zsuzsanna , Bódis Judit
Published: February 2023

The multifaceted study of land-use changes and landscape history helps to understand the actual state of landscapes and habitats. The shore areas of Lake Balaton including the connected marshlands were significantly modified in the last 150 years. The traditional land use has almost completely disappeared from the southern shore areas; however the remnants of valuable wetlands are still represented. Our study area, the Balatonkeresztúri-rétek, is a highlighted nature conservation area and Natura 2000 site. Its land-use changes can represent the shifts of the whole marshland area of the southern shore. In our study the landscape history and the changes in land cover as an indicator of land use were followed up. The changes in land use were analyzed based on the surface covering data of historical maps and recent orthophotos using ArcGIS (ESRI) software. Each habitat of the study area was classified to the appropriate category of ÁNÉR (Hungarian General National Habitat Classification System). The changes in surface cover was compared and rated based on their naturalness status. Our results revealed, that the former, deep situated marshes, which were spotted with open water surfaces were replaced by reed stands characterized with different, mostly degraded status. The remnants of the original marsh vegetation and species have found refuge the pits of canals and peat or clay mines. The terms of existence of the natural vegetation mostly disappeared until nowadays, however some valuable habitats survived in the study area, thanks to the human activities.
Előzetes adatok a Beregszászi-dombság orthoptera faunájához (Kárpátalja, Ukrajna)
Authors: Szanyi Szabolcs , Katona Krisztián , Rácz István András
Published: February 2023

A Beregi-sík Magyarországra eső területe orthopterológiai szempontból a jól kutatott tájak közé tartozik, míg az ukrajnai rész még ma is alulkutatott. A Beregi-síkból számos, a harmadidőszaki vulkanikus eredetű „dombság” és szigethegy emelkedik ki. Bár magán a síkon már 2010 óta folynak kutatások az egyenesszárnyú együttesek meghatározására, a dombvidéki régiók még ma is feltáratlanok. Kutatásunk célja a Beregszászi-dombvidék egyenesszárnyú faunájának a felmérése volt. A vizsgálatokat 2013 nyarán végeztük, összesen nyolc mintaterületen. A mintavételezések minden esetben fűhálózással történtek, ahol szükséges volt, ott egyeléssel egészítettük ki. A dombvidékről eddig 28 faj került elő. A fauna kutatottsága az intenzív gyűjtőmunka ellenére még mindig csekély mértékű, ezért a további vizsgálatok feltétlenül szükségesek.
Gazdálkodó önkormányzat kertészeti mintaprojektje Szigetmonostoron
Authors: Orosz György , Emődi Andrea , Hartman Mátyás
Published: February 2023

A „Szentendrei Ökosziget – Fenntartható életmódra ösztönző komplex térségfejlesztési mintaprogram” című VM-VKSZI megállapodás keretében 2012 tavaszán elkészült a Szentendrei-sziget „Öko-sziget” Stratégiája, mely projektszinten nevesítette az Önkormányzat által, üzemeltetett kertészet kialakítása feladatot. Ennek lehatárolását és részletes kidolgozását végeztük el Szigetmonostor településen. A megvalósíthatósági terv tartalmazza a terület kiválasztását, a közkonyha igényeinek felmérését, a kertészet főbb terveit üzemeltetési, gazdasági számításokkal, valamint a tartósításhoz szükséges beruházási igényeket. A terv készítése során a környezetgazdálkodás és az ökológiai gazdálkodás szempontjaira, az egészséges élelmiszer előállításra és a vízbázis védelmére különösen nagy hangsúlyt fektettünk.
A monyoródi jura mészkő és miocén konglomerátum feltárás értékelése a földtudományi természetvédelem szempontjából
Authors: Hágen András
Published: February 2023

A Máriakéménd–bári vonulatban, a konszolidálatlan üledékkel borított térszínen néhány helyütt mezozoós rétegek bukkannak a felszínre. Ezek az ún. „Baranyai sziget rögök”. Kronosztratigráfiailag ezeknek a „rögöknek” az üledékei a jura kor Aaleni emeletében képződtek. Kőzetanyaguk uralkodóan mészkő és tűzköves mészkő. Az új analógiák alapján az „Aaleni tűzköves mészkő” a Máriakéméndi formációba tartozik. Napjainkban sajnálatosan nagyon kevés kibukkanás látható a felszínen az antropogén természetalakításnak köszönhetően, de Monyoródon a felszíni kibukkanásnak még jobb a helyzete. Egyik fő célom volt a monyoródi mészkő kibukkanás megismertetése, ezért az egykoron terepen járt geológusok feljegyzéseit felhasználtam, továbbá aktualizáltam azokat rétegtani szempontból. A Máriakéménd-bári vonulatot – ezen belül is a monyoródi feltárást – beillesztem a Cirkum-Pannon régió tektonosztratigráfiai térképsorozatába. A jura aaleni emeletében három fácies alakult ki a területen, amelyekben erőteljes gravitációs tömegmozgások voltak megfigyelhetőek. A jura részletes ismertetése után rátérek a miocén bádeni emeletében kialakult konglomerátumra, hogy mi is indokolta kialakulását. A miocénben kezdődött fokozatos süllyedés a monyoródi területre is hatással volt. A karbonátos képződmény magasabb része partfallá alakult, így a tengerjárás erodálta a partfalat, vagyis a hullámmozgás kőzet fragmentumokat, konglomerátumokat hozott létre. A tanulmány utolsó fejezetében tett javaslataim alapján a monyoródi mészkő kibukkanás a túrázó társadalom számára is elérhetővé, megérthetővé válna. A megértés és megismerés két féle módon történhet. Az első módszer a közvetlen terepi úton („In situ”) való ismertetés, ill. a nem terepi úton történő („Extra situm”). Az Extra situm-ot ismeretterjesztő füzetekkel, esetleg kirándulásvezetőkkel lehetne megoldani.
A világ természetvédelmének története 1976 és 1980 között (védett területek alapítása)
Authors: Almási Barnabás , Csákvári Edina , Demeter András , Major Borbála , Molnár Levente , Nagy Enikő , Piszker Zoltán , Poller Emese , Sarlós Dávid , Ursu Dorottya , Vincze Tamara
Published: February 2023

Az előző elemzett időszak (1971–1975) óta 4871 védett terület alapítása történt a világon. A cikkben közölt adatok az IUCN kategóriarendszerébe sorolt védett területekre vonatkoznak. A jelenleg vizsgált időszakban az alapított területek 38,65%-a a IV. IUCN kategóriába tartozik (biotóp/védett fajok területe kezeléssel). Az IUCN adatbázisa szerint a legtöbb területet 1976 és 1980 között Ukrajna alapította (915 területet). Az idő előrehaladtával nem csak a védett területek száma nő, de a nemzeti kategóriák is egyre többfélék. A vizsgált időszakban (1976 és 1980 között) 185 nemzeti kategória létezett. A területnagyságok az átlagtól eltérően alakulnak, többségük a 0 és 99 ha közötti méretű, bár az összes védett terület kiterjedésének ez 0,028%-a. Magyarországról 36 védett természeti terület került fel az IUCN listájára. Ekkor alakult a Bükki Nemzeti Park, ezen kívül 10 tájvédelmi körzet és 25 természetvédelmi terület. Megállapíthatjuk, hogy az előző öt évhez képest 1976 és 1980 között ismét növekedett az alapított védett területek száma: 3908-ról 4871-re. Ebben az időszakban a természetvédelem történelmi eseményei közül kiemelkedik a tigrisvédelmi törekvéseiről ismert indiai Ranthambore Nemzeti Park, a jelentős geológiai és spirituális emlékként is híres ausztrál Uluru Kata-Tjuta Nemzeti Park.
A putnoki szőlőhegy tájváltozásai
Authors: Oszkocsil Zoltán
Published: February 2023

A Putnoki-dombság és a Sajó-völgy kistájak határán fekvő putnoki szőlőhegy tájtörténeti folyamatait tártam fel történeti térképek elemzése, terepi bejárások és a lakosság elbeszélései alapján. A szőlőtermesztés Kárpát-medencei fejlődésének tükrében elmondható, hogy a putnoki szőlőtermesztés történetének első írásos emlékei a XIII. századból valók, azonban szinte biztosra vehető, hogy a szőlőhegy kialakulása korábban, már a X. században, a zárt erdőtömb irtásával megkezdődött. A történelmi időkben a szőlőhegy központi szerepet töltött be a város és a környék életében. Hanyatlása a filoxéravésztől kezdve folyamatos. Történetitérkép-sorozatot készítve szemléltetem a szőlőműveléshez köthető tájváltozásokat, amelyek eredményeként kialakult másodlagos élőhelyek napjainkra védett természeti értékek hordozóivá váltak. A mintaterületekről kiderült, hogy nem mindenhol művelték annyi ideig a szőlőt, mint ahogy azt a történeti térképek jelölik. Az elmúlt húsz évben felhagyott szőlőkben jelentős a gyomosodás és esetenként az inváziós fajok megjelenése. A régebben felhagyott szőlőkben a növényzet betelepülése és a gyep fokozatos záródása lassú, de folyamatos, eredményeként védett növényfajok telepedtek meg: Orchis morio, Linum tenuifolium, Diantus collinus, Pulsatilla pratensis subsp. nigricans, P. p. subsp. zimmermannii, P. grandis, Polygala major, Echium maculatum Iris variegata.
Cserháti települések szőlőhegyeinek tájváltozásai
Authors: Dedák Dalma , Sulyán Péter Gábor
Published: February 2023

Lucfalva, Nagykeresztúr, Sámsonháza és Tar településeken vizsgáltunk felhagyott szőlőket. A felsorolt települések külterületén hat olyan mintaterületet jelöltünk ki, ahol a 20. században még folyt szőlőtermelés, azonban mára ezek művelését felhagyták. A mintaterületek kijelölésekor elsősorban levéltári térképek és légifotók adatait, valamint az aktuális területhasználatot vettük figyelembe. A térképi adatokat és a terepi vizsgálatok során gyűjtött információkat térinformatikai módszerekkel dolgoztuk fel, így egy adatforrástól függetlenül értelmezhető, egymással összehasonlítható és számszerűsíthető adatsort nyertünk a területhasználatok változásáról. Ennek eredményét tematikus térképeken ábrázoltuk, a mintaterületeken bekövetkező változásokat egyedileg, idősorosan elemeztük. A területek aktuális állapotának vizsgálata mellett törekedtünk a botanikai értékek felkutatására: 12 védett növénytaxont (Adonis vernalis, Erysimum odoratum, Sorbus domestica, Linum hirsutum, L. tenuifolium, Polygala major, Gentiana cruciata, Aster amellus, Centaurea scabiosa subsp. sadleriana, Ornithogalum brevistylum, Stipa tirsa, Orchis purpurea) dokumentáltunk a mintaterületeken.
Sámsonháza község egyedi tájérték kataszterének elkészítése
Authors: Tóth Enikő
Published: February 2023

Az egyedi tájértékek fogalmát a természet védelméről szóló 1996. évi LII- törvény 6. § (3) bekezdése határozza meg. Ezt a definíciót veszi át az „MSZ 20381: 2009 Természetvédelem. Egyedi tájér- tékek kataszterezése” című magyar szabvány is. A definíció egyik lényeges eleme, hogy mind a természe- ti jellegű, mind az emberi tevékenységgel létrehozott tájalkotó elemek is egyedi tájértéknek minősíthetők. Tanulmányomban a többszörösen hátrányos helyzetű, Magyarország északi részén, a Kis-Zagyva völgyében fekvő, Nógrád megyei Sámsonháza község egyedi tájértékeinek kataszterbe gyűjtését végeztem. Ezzel célom, hogy a település közigazgatási területén található, a közösség számára fontos kultúrtörténeti, természeti és táji értékeket összefoglaljam, majd az egyedi tájértékké nyilvánításukat előkészítsem, valamint fenntartásuk, fennmaradásuk módját javasoljam. Jelentőségük abban rejlik, hogy ezen értékek is hozzájárulnak Magyarország egyedi arculatához, a vidék versenyképességének fokozásához. Emellett természetvédelmi szempontból egy egységes, az egész országra kiterjedő kataszter létrehozását támogatja, amely segítséget nyújt a tájvédelmi szakhatósági ügyek megoldásához, a tájvédelmi szempontból jelentős természeti és kultúrtörténeti értékek védelméhez, megőrzéséhez, valamint ezen értékek turisztikai célú bemutatásához.
The ecological restoration of mountain habitats by artificial regeneration
Authors: Kiss Imre , Vasile Alexa
Published: February 2023

The monitoring of alpine habitats showed that they are some of the most threatened habitats in Romania. In order to restore and maintain the mountain pine shrubs of this area to a favourable conservation status, fully in line with the existing EU and national legislation and environmental requirements, some management measures are proposed. To achieve the protection and preservation of the habitats from the Retezat National Park, certain general management measures are required to maintain the habitats at an optimal level. In the paper, the assessment of the alpine habitats found in Retezat National Park, located in Meridional Carpathians (Romanian Southern Carpathians), and the conservation management activities used to halt the alpine habitats destruction in the Retezat Mountains are presented. The current state of mountain pines in the Retezat National Park, under the action of subalpine and alpine grazing degradation, is also explained. Additionally, the study offers details concerning methods for restoration of degraded habitats, using the mountain grassland regeneration technique. Developing grazing regulations for maintaining livestock according to the current conditions of the grasslands, as well as promoting the natural regeneration of forest habitats, are both important measures in this regard.
Táji- és talajvízszint-változások Kunfehértó térségében
Authors: Baics Tamás
Published: February 2023

A régi idők során számos természetes terület megváltozott, eredeti élőhelye degradálódott vagy megszűnt. Ezek oka vélhetőleg igen sokrétű, azonban az biztos, hogy ez a folyamat az elmúlt évtizedekben, utóbbi két-három évszázadban felgyorsult. Ez arra enged következtetni, hogy ezek a változások nem természetesek, de ha azok is voltak, akkor azokat nagyban felgyorsította az ember jelenléte, tevékenysége. Ez a probléma globális, így Kunfehértó környékén is jelentkezik. Az egykori érintetlen terület mára teljesen átalakult. Korábban szinte kizárólag a vizsgált terület közepén elhelyezkedő természetes tó, illetve azt ezt körülvevő egy-egy elszórt erdőfolttal tarkított füves puszta volt jellemző a térségre. Ehelyett mára kiépített strandfürdő, telepített faültetvények, üdülőterület veszi körül az erősen lecsökkent, szabályozott tavat. Ezt a változást vizsgáltam egy idősoros elemzéssel, illetve kerestem a változások okait a talajvízszint adatok elemzésével.
Természettudományos módszerek alkalmazása tájtörténeti kutatásokban – kisgombosi esettanulmány
Authors: Saláta Dénes , Pető Ákos , Kenéz Árpád , Geiger Barbara , Horváth Soma , Malatinszky Ákos
Published: February 2023

A biológiai jelenségekkel és tényezőkkel foglalkozó történelemtudományos kutatások során gyakran felmerül a vizsgálati anyag természettudományos értékelésének igénye, illetve a természettudományos vizsgálatok eredményeinek megfelelő értelmezéséhez elengedhetetlen az időbeli változások figyelembe vétele, hiszen adott pillanat csupán egy folyamat köztes állomása, sosem végpontja. Ez a megállapítás határozottan igaz olyan vizsgálati objektumok esetében, amelyek egyed feletti szerveződésűek, esetleg táji szintűek. Esettanulmányunkban a Hatvantól északra található, mintegy 18 hektáros kisgombosi fás legelő történeti feltárásának eredményeit egészítjük ki különböző természettudományos vizsgálatokkal (földhasználati rekonstrukció, talajtani, magbanki- és fitolitvizsgálat, évgyűrűszélességek alapján követett növekedési trend megfigyelése), alátámasztva, illetve további részletekkel látva el azokat. Az írott források alapján a vizsgálati terület első írásos említése csupán a XVII. századból származik, azonban a talajviszonyok, növényi mikro- és makromaradványok arra engednek következtetni, hogy a terület használata jóval messzebbre nyúlik vissza az időben. Birtoklástörténete bonyolult és szerteágazó. A történeti térképek feldolgozása során kiderült, hogy a kisgombosi fás legelő egykori zárt erdő felnyílása révén jöhetett létre, jelenlegi „fás legelő” habitusának pontos kialakulását azonban csak becsülni lehet. A XVIII. században már igen ritka, magas törzsű tölgyfaerdő képről tanúskodnak az archív források. Használatának intenzitását tekintve kiemelendő a XX. század első harmada. Az 1930-as évekből származó fényképanyag bizonyítja, hogy akkor még aktívan legeltetéssel hasznosított terület volt, amelynek intenzitása nyomot hagyhatott a terület fás szárú vegetációjának évgyűrűiben, csakúgy, mint a szomszédos erőmű tevékenysége is a XX. század második felében. A terület használatával fokozatosan hagytak fel, amit a katonai munkatérképek alapján készített felszínborítás-változásokat bemutató ábrák is jól tükröznek, továbbá pontosításokra ad lehetőséget a fás vegetáció fiatalabb egyedeinek kormeghatározása is.
Az énekesmadár-fajok előfordulásának, és az előfordulásra ható tényezők vizsgálata lakott környezetben, Jászfényszarun
Authors: Bőti Szilvia , Heltai Miklós
Published: February 2023

A városok, lakott területek élhetőségének, minőségének fontos indikátorai az énekesmadárfajok, amelyek közül számos adaptálódott az emberi településekhez. Táplálkozásukból és életmódjukból adódóan különösen érzékenyek a bekövetkező élőhelyi (elsősorban a búvóhelyeket és táplálékforrásokat érintő) változásokra. Ezért az énekesmadár-fajok jelenlétének és a jelenlétüket meghatározó tényezők ismerete a városi élőhelyek minősítésének és kezelésének is alapja. Célunk Jászfényszaru madárvilágának, és a fajok előfordulását meghatározó legfontosabb tényezők – a város határától mért távolság és a kertek művelési módja – vizsgálata volt. Az adatgyűjtés kiterjedt a fajok előfordulásának éves és havi gyakoriságára, valamint az egyes fajok becsült egyedszámára. A 2011 júliusától 2012 júliusáig tartó felmérés alatt 23 madárfaj észlelése történt a településen, ebből 18 énekesmadár volt. A város szélétől a közepe felé haladva a felvételi pontok egyre alacsonyabb faj- és egyedszámot mutatnak. A diverzitás (Shannon-diverzitás) a városszéli területeken magasabb, és a központi részeken alacsonyabb. A városszéli és a központi területek madárvilága között a különbség a fajszámban (városszél: ¯x=9,69, s=1,76; központ: ¯x=7,86, s=2,19; twelch=2,044; DF=8; P=0,0752; tkrit=1,86; n=33), egyedszámban (városszél: ¯x=16,05, s=5,38; központ: ¯x=8,87, s=2,44; twelch=5,132; DF=22; P<0,0001; tkrit=1,717; n=33)  és  diverzitásban  (városszél: ¯x=0,73,  s=0,15; központ: ¯x=0,56,  s=0,17;  twelch=2,453;  DF=8;  P=0,0398; tkrit=1,86; n=33) is szignifikáns. Az egyenletességi index szerint (városszél: ¯x==0,46, s=0,07; központ: ¯x=0,43, s=0,11; twelch=0,5886; DF=7; P=0,5746; tkrit=1,895; n=33) nincsenek fajkeveredések a városban. A vegetáció összetétele nem egyértelműen befolyásolja az éves faj- és egyedszámot, illetve az éves diverzitást és az éves egyenletességet. Az éves egyedszám trendvonala látszólag pozitív korrelációt mutat a művelt területek növekvő arányával, bár a lineáris regresszióval vizsgált összefüggés nem mutat szignifikáns kapcsolatot (r2=0,0589; P=0,1737; F=1,939; DF=[1; 31]; n=33).
Egy tipikus közép-magyarországi agrártáj – Pusztaszabolcs és környéke – természetes flórája
Authors: Tamás Júlia , Csontos Péter
Published: February 2023

Jelen dolgozat a Magyar Flóratérképezési Program keretében megvizsgált két Pusztaszabolcs melletti kvadrát (8878/1 és 8878/3) flóráját mutatja be. Az összesen 68,75 km2-nyi terület bejárása 2003.–2004. években történt. A 8878/1-es négyzet fajszáma 260, a 8878/3-asé 321, a két négyzet összfajszáma pedig 366 volt. A Sørensen-index a két négyzet flórájának magas (74%-os) hasonlóságát mutatta, ezért természetességi-degradáltsági értékelésüket az összevont fajlista alapján tárgyaltuk. A fajkészlet természetvédelmiérték kategóriák szerinti megoszlása a terület degradált állapotát jelezte, mivel az erre utaló fajok részaránya megközelítette a 60 százalékot. A szociális magatartás típusok szerinti elemzés ezzel egybehangzó eredményt adott, itt a leromlást indikáló fajok aránya 63% volt. Mindkét elemzési mód esetén tovább növekedett a leromlást jelző fajok csoportjainak részaránya, ha a számításokat csak a nagyobb elterjedésű (mindkét térképezési négyzetben előforduló) fajokra vonatkozóan végeztük el. A természetes vegetáció elszegényedésének elsődleges oka a nagytáblás művelésű szántóföldek uralkodó jelenléte a kistájban, amihez még hozzájárul a megmaradt mezsgyék és más vonalas tájelemek jelentős bolygatottsága is. Az általános leromlottság ellenére nyomokban még fellelhetők voltak a kistáj természetes növényzetét egykor meghatározó löszvegetáció elemei, de a védett löszfajok közül csak a Taraxacum serotinum került elő.
Őszi búza fajták (Triticum Aestivum l.) adaptálhatósága a Mátraalja ökológiai viszonyaihoz
Authors: Bélteki Ildikó
Published: February 2023

A Károly Róbert Főiskola Tass-pusztai Tangazdaságában 1994-től végeztünk őszi búza kisparcellás fajta-összehasonlító kísérletet, véletlen blokk elrendezésben, 4 ismétlésben. Vizsgáltuk többek között a fajták télállóságát, állóképességét, növénymagasságát, mértük a betakarított szemtermés mennyiségét, ezerszemtömeget, Hl-tömeget. Jelen munkámban a 2003-2005. kísérleti években tapasztalt eredményeket dolgoztam fel. A kísérleti évek és a fajták eredményei között szignifikáns eltérések mutatkoznak, mely elsősorban az eltérő csapadék-mennyiségnek, eloszlásnak köszönhető. A fajtákat a tájra jellemző éghajlati és talajviszonyokhoz való alkalmazkodásuk alapján 4 csoportra osztottam. A Mátraalján termesztésre a kedvező és kedvezőtlen feltételek esetén is megbízható termést adó csoportba tartozó fajtákat (Buzogány, GK Élet, Róna, MF Kazal, GK Petur) ajánlom.
A bögölyök (Tabanidae) polarotaktikus viselkedésével kapcsolatos tudományos ismeretek összefoglalása (review)
Authors: Száz Dénes , Herczeg Tamás
Published: February 2023

A bögölyök repülő egyedei, a fejlődésükben a vízhez kötődő más vízirovarokhoz hasonlóan, a vízfelszínről tükröződő vízszintesen poláros fény alapján ismerik föl a víztesteket. A bögölyök 2008-ban fölfedezett pozitív polarotaxisa, azaz a vízszintesen poláros fényhez való vonzódása teremtette meg a fénypolarizációs elven működő bögölycsapdák készítésének alapját. A bögölyök polarotaktikus viselkedésével kapcsolatos legújabb eredmények, mint például a polarizációs gazdafelismerés bizonyítása, egyrészt hozzájárultak új típusú bögölycsapdák kifejlesztésekhez, másrészt pedig lehetőséget adtak olyan évszázados biológiai kérdések megválaszolására, hogy milyen előnyökkel járhatnak az emlősök kültakarójának foltos vagy csíkos mintázatai. Mindezek alapján fontosnak tartottuk, hogy cikkünkben rövid összefoglalást adjunk a bögöly-polarotaxis kutatásának legújabb eredményeiről.
Spontán beerdősülő területek és a nagytestű növényevők hatása: lehetőség a fenntartható gazdálkodásra
Authors: Fehér Ádám , Katona Krisztián
Published: February 2023

A hazai erdőtelepítési programok hatására egyre több területen jelennek meg faültetvények, melyek a természetközeli erdőtársulásokhoz képest több szempontból is sérülékenyebbek a bolygatásokkal szemben. Ezekben a növényevő nagyvadfajok által a főfafajon tapasztalható vadrágás a változatos kínálatú erdőkben tapasztalható érték többszöröse lehet. Vizsgálatunkban egy akác ültetvényt és egy beerdősülő területet hasonlítottunk össze a főfafajra nehezedő „növényevő-nyomás” szempontjából. A fásszárú növénykínálat összetétele és a vadrágás felmérése mellett fitomassza becslést és preferencia vizsgálatokat is végeztünk mindkét területen. Eredményeink igazolták, hogy a változatos és bőséges kínálatot nyújtó cserjeszint valóban képes csökkenteni a főfafajon jelentkező vadrágás mértékét. A jövőben érdemesebb tehát átgondolni az elegyes szerkezetű erdők előnyeit az élőhely-kezelési munkák és az erdőtelepítések során is.
Hazai bükkösök konzervációja: szálaló üzemmód és szelektív vadrágás
Authors: Katona Krisztián , Hajdu Márk , Farkas Attila , Szemethy László
Published: February 2023

A patás növényevők (pl. gímszarvas) szelektív rágása stabilizálhatja vagy destabilizálhatja az erdei életközösségeket, így befolyásolja a biodiverzitás változását. Viszont az élőhely állapota (főleg a cserjeszintben elérhető táplálékkínálat) is visszahat a növényevők populációs változásaira és táplálkozására. A változatos szerkezetű erdők ellenállóbbak lehetnek a növényevők nyomásával szemben is. Ezért azt vizsgáltuk, hogy egy szálaló rendszerben kezelt bükkösben, ami hazánkban még ritkaság, milyen hatása van a vegetációra a nagytestű növényevők rágásának. A pilisszentkereszti vizsgálati területen 2008-2011 között szezonálisan megszámoltuk a cserjeszintben a növényevők számára elérhető fásszárú fajok hajtásait és azt, hogy ezekből mennyit rágtak meg. Becsültük a cserjeszintben elérhető optimális táplálék biomassza mennyiségét és a bükkcsemeték sűrűségét és rágottságát is. A természetes bükkcsemete újulat sűrűsége igen magas volt, míg a rágottságuk elenyésző. A növényevők szelektáltak a magas kőrisre és a szederre, míg a bükköt rendszeresen elkerülték. A bükkerdőkben zajló természetes folyamatokra alapozott erdőgazdálkodás a biodiverzitás konzervációja mellett pénzügyileg is számos előnnyel járhat. A patások szelektív táplálkozása segíti megfékezni a bükk versenytárs fajait, így megtakarítva pl. az ápolási feladatok költségeit. A szelektív vadrágás alapvető fontosságú a bükkerdők hosszútávú dinamikájának fenntartásában, és természetközeli erdőgazdálkodás mellett kihasználhatjuk előnyeit is.
RASIONALITAS PENGGUNAAN OBAT PASIEN ANEMIA INSTALASI RAWAT INAP RUMAH SAKIT UMUM ANUTAPURA PALU 2019-2020
Authors: Mutmainnah Sy Gina , Mutmainnah Sy Gina
Published: February 2023

Anemia adalah kelainan darah yang sering terjadi ketika tubuh memiliki sel darah merah di sebagian kecil dari tingkat normal karena kadar hemoglobin (Hb) darah kurang dari standar. Penelitian ini bertujuan untuk mengkaji penggunaan obat yang meliputi tepat indikasi, tepat obat, tepat dosis. Subjek dalam penelitian ini adalah pasien anemia yang memenuhi kriteria inklusi dan ditentukan dengan rumus Slovin. Metode penelitian yang digunakan adalah observasional cross sectional dengan expedicious sampling dimana penelitian ini mendeskripsikan dan mengkaji rasionalitas penggunaan obat pada pasien anemia. Hasil penelitian menunjukkan bahwa persentase penggunaan obat pada anemia di RSU Anutapura Palu adalah rasional dengan persentase penggunaan obat berdasarkan indikasi tepat 100%, tepat obat 100%, dan tepat dosis 100%.
UJI EFEKTIVITAS EKSTRAK ETANOL DAUN KLUWIH TERHADAP GAMBARAN HISTOPATOLOGI HATI TIKUS PUTIH HIPERKOLESTEROLEMIA DIABETES
Authors: Astari Ni komang Astriani , Astari Ni komang Astriani , Astari Ni komang Astriani
Published: February 2023

Hiperkolesterolemia adalah peningkatan kadar kolesterol di dalam darah melebihi batas yang diperlukan oleh tubuh. Dimana dapat memicu terjadinya komplikasi pada sistem organ didalam tubuh salah satunya yaitu hati. Penelitian ini bertujuan untuk mengetahui kandungan senyawa metabolit sekunder alkaloid, flavonoid, saponin dan tanin pada ekstrak etanol daun kluwih, serta mengetahui efek serta dosis efektif ekstrak terhadap gambaran histopatologi hati tikus putih jantan hiprkolesterolemia diabetes. Penelitian ini menggunakan penelitian eksperimen laboratorium dengan rancangan modifikasi pretest and posttest randomized controlled group design dengan menggunakan 30 ekor hewan uji yang hewan uji yang dibagi dalam 6 kelompok perlakuan, tiap kelompok terdiri dari 5 ekor hewan uji yaitu kontrol normal, kontrol negatif, kontrol positif, dosis 300 mg/kg BB, dosis 350 mg/kg BB, dan dosis 400 mg/kg BB. Hasil penelitian menunjukkan ekstrak etanol daun kluwih positif mengandung senyawa metabolit sekunder alkaloid, flavonoid, saponin, dan tanin. Pada gambaran histotolgi  hati mununjukkan perubahan berupa degenerasi hidropik, nekrotik, dan apoptosis yang meningkat pada kontrol negatif, kelompok dosis 300 mg/kg BB, dosis 350 mg/kg BB, dan dosis 400 mg/kg BB dengan skor rata-rata kerusakan masing-masing 2, 1,8 dan 1,2 dari skor tertinggi rata-rata kerusakan adalah 2. Pada hasil penelitian ini menunjukan pemberian ekstrak etanol daun kluwih belum memberikan hasil yang maksimal terhadap perbaikan gambaran hati tikus putih jantan.
Proximate and antinutritional analysis of locally produced condiment (Cwande) in Zuru Local Government Kebbi State, Nigeria
Authors: Ahmad Abdulrahman , Keta, Jibrin Naka  , Dharmendra Singh  , Hassan, S.R.
Published: February 2023

This study aimed to analyse the proximate and anti-nutritional components of Cwande in Zuru Local Government, Kebbi State. Five (5) samples in four (4) collection areas were collected and transported to Botany Laboratory Kebbi State University of Science and Technology, Aliero for analysis. The proximate and antinutrient parameters were analysed using the recommended AOAC (Association of Official Analytical Chemists) techniques. The results of the study showed that Cwande had high protein content (37.29±0.50%), followed by moisture (32.07±0.58%), fibre (14.80+3.06%), carbohydrate (7.62+0.81%), lipid (5.18+0.52%) and ash (3.02+1.76%). While the results of anti-nutritional composition showed that Cwande had high phytate composition (5.76 + 0.72) followed by saponins (5.51 + 0.61), cyanide (4.76 + 0.28) and oxalate (4.03 + 0.20). From these findings, it was discovered that Cwande condiments locally produced by Zuru people have good nutritional profile levels. However, the level of anti-nutrient contents in Cwande condiments is reduced. Further studies should be carry out to know the incidence of microbial flora of Cwande and also the toxins substances known to cause harmful effects to humans and animals.
Machine Learning for Predicting Students’ Employability
Authors: Muhammad Hadiza Baffa  , Muhammad Abubakar Miyim  , Abdullahi Sani Dauda
Published: February 2023

Graduates' employability becomes one of the performance indicators for higher educational institutions (HEIs) because the number of graduates produced every year from higher educational institutions continues to grow and as competition to secure good jobs increases, it is significant for HEIs to understand the employability of graduates upon graduation and highlight the reasons. To predict students' employability before graduation, machine learning models were employed. These include logistic regression; decision tree, random forest, and an unsupervised clustering (K-Means) algorithm. This research, therefore, aims to predict the full-time employability of undergraduate students based on academic and experience employability attributes – including cumulative grade point average (CGPA), student industrial work experience scheme (SIWES), co-curricular activities, gender, and union groupings before graduation. Primary datasets of 218 graduate students in the last four academic calendar years (2016 – 2021) from the Computer Science Department of Federal University Dutse were rated. The results demonstrate that Random Forest Classifier predict students employability the best with an accuracy of 98% and f1-score of 0.99 compare to logistic regression and decision tree. Furthermore, using more students’ data with more attributes including academics and extracurricular activities can improve the models performance and predict students’ employability.