bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A Situational Analysis of, Use of Face Masks, and Social Distancing, in Srinagar District - A Descriptive Study from a Red Zone District of Jammu & Kashmir
Authors: Jan Yasmeen , Bhat Ashfaq Ahmad , Mushtaq Beenish , Lateef Esbah , Mir Ashiq Rasheed , Saleem Sheikh Mohammad
Published: September 2021

BACKGROUND COVID-19 a disease caused by SARS CoV-2 virus ever since its emergence as a pandemic in March 2020 has taken a toll on human race. Social distancing and use of face masks in public places, are globally recognized as two vital components of the preventive strategy for slowing down the transmission of SARS CoV-2. The purpose of the current study was to quantify the behaviour of wearing masks and practice of social distancing amongst general population and also observing the same in one of the red zones of Jammu and Kashmir. METHODS A cross-sectional study, was conducted by the Department of Community Medicine, SKIMS Medical College, Srinagar [red zone] of UT Jammu & Kashmir during the 2nd lockdown announced from 15th April 2020 to 5th May 2020 that had made provision for relaxation of essential services. One hundred randomly selected locations [wards] within the city especially around the food outlets, bank, grocery stores, mohalla centres within the red zone which could operate during the lock down were included in the study to get the requisite sample. RESULTS From randomly chosen locations, 895 persons available for observation were taken up for the study. Mask use was seen in 67.3 % of population. Majority were wearing woven fabric masks (33.6 %) followed by 23.2 % (all women) using dupatta [head cover] as mask & 19.5 % using surgical masks. Reasons for not wearing the masks were that necessity of wearing them was not perceived in 68.4 % whereas 20.5 % reported discomfort on wearing masks. Social distancing was least observed by majority of 65 % (N = 582). CONCLUSIONS Despite awareness generation, use of mask and social distancing was not being practised. Robust behaviour change communication efforts with frequent reinforcement about the preventive measures can avert large morbidity & mortality from COVID-19 till vaccine becomes available and accessible to masses at large. KEYWORDS COVID-19, Masks, Social Distancing
Impact of Aesthetic Intervention of Discoloured Teeth on Mental Health - A Cross Sectional Study in Guntur
Authors: Tammineedi Sravanthi , Tammineedi Sandeep , Basam Lakshman Chowdary , Basam Ram Chowdary , Harish Abhishek
Published: September 2021

BACKGROUND Tooth discoloration, which is often considered as a deviation from the beauty standards, is one of the significant factors that can affect an individual's mental health and well-being. Therefore, determining the relationship between tooth discoloration, its aesthetic treatment and mental health can provide answers for the improvement of treatment services. METHODS The present study is a cross sectional study. 96 participants meeting the inclusion criteria were assessed via demographic characteristics form and a standardized Goldberg’s general health questionnaire (GHQ) - 28 before starting the treatment. Following the assessment, a standard bleaching protocol was followed. Two weeks after the completion of the treatment, the patients were re-assessed using the same questionnaire. The data obtained were analyzed using the statistical package for social sciences (SPSS) software. The analysis was performed using descriptive statistics and chi square test for correlation analysis. Wilcoxon sign rank test was used to compare the scores before and after the intervention. RESULTS Higher GHQ scores were associated with younger age groups, females, unmarried persons, and lower education levels. The participants mainly showed higher mean social dysfunction scores (17.7), followed by anxiety scores (12.2) compared to somatic (7.7) and depression scores (4). The mean total GHQ scores were significantly decreased after aesthetic intervention. The mean GHQ scores were reduced from 42.5 before the bleaching treatment to 21.4 post-treatment. CONCLUSIONS Tooth discoloration showed a significant impact on mental health, mainly affecting the social functioning and the anxiety of the individuals. Tooth discoloration has a significant impact on the mental health in younger age groups, females, unmarried persons, and education status. The aesthetic intervention had significantly improved the overall mental health of the individuals. KEYWORDS GHQ, Mental Health, Tooth Discoloration
A Prospective Study to Compare the Effects of General Anaesthesia and Regional Anaesthesia among Patients Posted for Laparoscopic Appendicectomy, in SV Medical College, Tirupati, Andhra Pradesh
Authors: B Nirmala Devi , Rao Surisetty Sreenivasa , Bhukya Raju
Published: September 2021

BACKGROUND We wanted to compare the effects of general anaesthesia and regional anaesthesia in cases posted for laparoscopic appendicectomy and also compare various parameters like hemodynamic changes, postoperative analgesia, and postoperative complications in both the techniques. METHODS After obtaining permission from scientific and ethical committee of SVMC, Tirupati, we conducted the study on 60 patients attending SV Medical College, Tirupati from September 2018 to August 2019, who were in ASA GRADE 1 & 2, and posted for laparoscopic appendicectomy. We divided them into two groups Group - S – those who received spinal anaesthesia & Group - G – those who received general anaesthesia. RESULTS 60 patients of ASA 1 and 2 were taken up for laparoscopic appendicectomy from September 2018 to August 2019. Out of 60 patients, 30 patients were grouped under Group - S, Other 30 patients grouped under Group - G. Intraoperative vitals, including blood pressure, heart rate, oxygen saturation, and respiratory rate and end-tidal CO2 levels, were within baseline values, whereas postoperative analgesia was better in Group - S than Group - G. There were 3 patients in the spinal group who developed postoperative hypotension and were managed with injection mephentermine sulphate. Out of 30 in each group, 11 patients in spinal, and 22 patients in GA group developed postoperative nausea and vomiting, which subsided with antiemetics. There were 4 patients in spinal, and 3 patients in the GA group who complained of shoulder tip pain in the postoperative period. Patients had minimal pain and no requirement of analgesia in the initial 3 hours of the postoperative period in the spinal group. CONCLUSIONS Patients who underwent laparoscopic appendicectomy under spinal anaesthesia (Group - S) showed significant postoperative analgesia (P - value < 0.05) and better haemodynamic stability than the patients who underwent laparoscopic appendicectomy under general anaesthesia (Group - G), But alertness for any emergency by anaesthesiologist was more needed in spinal anaesthesia than general anaesthesia because airway was not protected, and patient was taking spontaneous respirations. KEYWORDS RA - Regional Anaesthesia, SA - Spinal Anaesthesia, GA - General Anaesthesia, PONV (Postoperative Nausea & Vomiting)
Determination Of The Effect Of Cooling Rate And Strontium Amount On Eutectic Si Modification Performance Of A356 Alloy Via Casting Simulation
Authors: DOĞDU Batuhan , ERTUĞRUL Onur , AYBARÇ Uğur , GÜNDOĞDU Serkan
Published: September 2021

It is well-known that strontium addition into molten metal as a eutectic modifier increases the elongation and toughness values of the cast parts by refining the eutectic phases. However, when over-modification occurs, porosity increases due to some unwanted physical and chemical reactions that develop within the structure. On the other hand, it has been seen that high cooling rates tend to reduce the porosity of the alloy, decrease grain size and secondary dendrite arm spacing and refine eutectic silicon phase on Al-Si casting alloys. Within the scope of this project, it is aimed to investigate the effects of the cooling rate of cast part and the addition amount of strontium on the silicon modification behavior of Al A356 (AlSi7Mg) alloy parts using casting simulation environment. In order to examine the effect of strontium addition, 150, 250, 350 and 450 parts per million of strontium additions were chosen based on thermodynamic calculations. After the casting session of each Al A356 composition with different strontium amount by using special designed 5-spoke mold on casting simulation, thermal analysis was done by obtained thermocouple data from casting part’s each spoke. Obtained thermal analysis data was interpreted with the casting simulation outputs. Within all aspects, the 150 parts per million strontium addition on Al A356 alloy has been identified as the most useful simulation model in terms of casting performance.
Experimental and response surface methodology investigation of cast material obtained by melting and recycling of chips
Authors: AKKUŞ Harun , YAKA Harun
Published: September 2021

In this study, it is aimed to draw attention to the new materials and recycling produced by the melt-casting process of chips in industry. For this purpose, the aluminum 5000 series material with 90 HB hardness was turned. The chips obtained by turning were melted in our own melting furnace and molded as a cylinder. The hardness value of the material obtained by casting method was measured as 95 HB. Materials were examined by surface microscopy. Experimental design, analysis of surface roughness values of normal and cast material, regression equations, coefficients of determination, optimum point, cutting parameters interaction graphs were carried out with response surface methodology (RSM). It was concluded that the surface roughness values decreased in the casting material. In order to determine this reduction, the surfaces of the chips and materials were examined. In prediction experiments, it was observed that the RSM model yielded 90% reliability.
ДОСЛІДЖЕННЯ СТРАТЕГІЇ ПЕРЕКЛАДУ: ДО ПРОБЛЕМИ МЕТОДОЛОГІЇ
Authors: МИЛЕВИЧ Інга
Published: September 2021

Мета статті — описати результати комплексного аналізу методів дослідження в наукових статтях, присвячених стратегіям перекладу. Об’єкт аналізу — 325 наукових статей у науковій електронній бібліотеці Cyberleninka. Предмет дослідження — формулювання методів дослідження стратегій перекладу в зазначених статтях. У роботі використані методи суцільної вибірки, а також контекстуального, дискурсивного аналізу, метод статистичного підрахунку. Результат дослідження: виявлено основні тенденції використання і формулювання методів дослідження стратегії перекладу. Визначено деякі закономірності у статтях, присвячених стратегіям перекладу художнього тексту. Висновки. У наукових статтях, присвячених дослідженням стратегії перекладу, з 325 статей у 178 (тобто 54,7 %) метод дослідження вказано вкрай розпливчасто або імпліцитно (метод дослідження може матися на увазі разом із визначенням об’єкта та / або предмета дослідження, у реалізації тематичного напрямку конференції або збірки наукових статей і под.). Метод дослідження прямо вказано лише у 147 статтях (тобто 45,25 %). Практичне застосування результатів дослідження є можливим у дослідженнях наукового філологічного дискурсу, а також у навчанні методів дослідження в перекладознавстві і порівняльному мовознавстві.
ВИКОРИСТАННЯ ЦИФРОВИХ ТЕХНОЛОГІЙ ДЛЯ ВИПРАВЛЕННЯ ГРАМАТИЧНИХ ПОМИЛОК: СИНТАКСИЧНІ N-ГРАМИ ТА МЕТОДИ ГЛИБИННОГО НАВЧАННЯ
Authors: ПОЖАРИЦЬКА Олена Олександрівна , ТРОЇЦЬКИЙ Кирило Володимирович
Published: September 2021

Об’єкт статті — автоматизоване виправлення граматичних помилок як галузь лінгвістики. Предмет статті — різноманітність методів та технологій, які використовуються у виправленні граматичних помилок, а також можливості їх використання та оцінка. У статті розглянуто найбільш продуктивні методи, що застосовуються у галузі виявлення та виправлення граматичних помилок в комп’ютерній лінгвістиці. Мета статті полягає у маніфестації ефективності застосування комп’ютерних програм задля виявлення граматичних помилок в англомовному тексті. Дослідницькі методи, використані у статті: аналіз данних, опис абстрактних комп’ютерних моделей та спостереження над їх продуктивністю. У статті розглянуто комп’ютерну модель для виявлення та визначення граматичних помилок, засновану на синтаксичних n-грамах, дано її визначення, описано шляхи її реалізації та етапи попередньої обробки даних, необхідні для роботи моделі. Встановлено, що конкретними типами помилок, які залучена комп’ютерна модель може виявити, є помилки підмето-присудкового узгодження, помилки у виборі прийменника, числа іменників, а також деякі типи помилок, пов’язані з використанням артиклю. Також у статті проаналізовано іншу модель, засновану на архітектурі трансформера — GECToR (Grammatical Error Correction: Tag, Not Rewrite). Ця модель глибинного навчання спрямована на виявлення та виправлення набагато складніших помилок, у тому числі тих, що пов’язані з екстралінгвістичними реаліями. Крім того, вона є доволі корисною, оскільки, на відміну від інших моделей, які просто коригують неправильні слова без пояснень, GECToR призначає теги, які можна додатково інтерпретувати для навчальних цілей. У процесі аналізу зроблено висновок про переваги та недоліки розглянутих моделей та методів, що були виявлені після їх практичної реалізації. Під час оцінки продуктивності вищезазначених моделей на основі спільного завдання BEA 2019 були отримані наступні результати: модель, заснована на синтаксичних n-грамах, отримала показник F0,5 7,6 %, а оцінка F0,5 моделі GECToR визначила її ефективність як 66,7 %. Отримані дані свідчать про майже дев’ятикратну перевагу ефективності методів глибинного навчання (типу GECToR) порівняно з методами, заснованими на правилах (типу методу синтаксичних n-грамів).
ЛІНГВОКУЛЬТУРНА ПРИРОДА КОНЦЕПТУ «ВІДЬМА» В ЕТНОГРАФІЧНИХ ЗАПИСАХ ВОЛОДИМИРА ГНАТЮКА (до 150-річчя від дня народження)
Authors: ВІЛЬЧИНСЬКА Тетяна Пилипівна , БАЧИНСЬКА Галина Василівна , ВЕРБОВЕЦЬКА Оксана Степанівна , ВІЛЬЧИНСЬКИЙ Олександр Казимирович
Published: September 2021

Стаття присвячена актуальній проблемі сучасної лінгвістики – аналізу лінгвокультурної природи концептуальних одиниць в українській народно-мовній традиції. Метою запропонованої розвідки є визначення лінгвокультурної специфіки одного з важливих репрезентантів демонологічного простору, а саме етнокультурного сакрально-хтонічного концепту «відьма», предметом дослідження – його семантико-аксіологічні особливості. Робота виконана на матеріалі етнографічних записів про демонологію В. Гнатюка. У результаті дослідження виявлено основні концептуальні смисли та аксіологічні характеристики аналізованого концепту. Висновки. Встановлено, що концепт «відьма» в українській етнолінгвокультурі є полісемантичним, когнітивно багатогранним, більшою мірою негативно маркованим. Констатуємо, що осмислення подібних мовно-ментальних величин посідає важливе місце в сучасній лінгвістиці, оскільки актуалізує подальші наукові зацікавлення сакрально-хтонічними концептами, представленими в етнографічних джерелах. Потужним матеріалом у цьому плані вважаємо записи про демонологію В. Гнатюка, які ще потребують ґрунтовного аналізу. Водночас поліаспектний опис українського демонімікону може також стимулювати вивчення інших етнокультурних концептів у контексті ментальності і духовної культури українців.
ЛІНГВОКУЛЬТУРНА ДОМІНАНТА «ВОДА — САКРАЛЬНА СТИХІЯ» В ПОЕЗІЇ А. АХМАТОВОЇ ТА М. ЦВЄТАЄВОЇ
Authors: ЖАДЛУН Маргарита Ігорівна
Published: September 2021

Мета статті — дослідити поетичні тексти А. Ахматової та М. Цвєтаєвої з позиції виявлення в них лінгвокультурної домінанти «вода — сакральна стихія». Об’єктом вивчення послугували вірші і поеми А. Ахматової та М. Цвєтаєвої, що містять концепт «вода». Предмет розгляду — семантичні наповнення лінгвокультурної домінанти «вода — сакральна стихія» в поезії А. Ахматової та М. Цвєтаєвої. У роботі було застосовано описовий метод дослідження та прийом культурно-фонової інтерпретації тексту. Результатом вивчення зазначеної проблеми вважаємо виявлені в творах А. Ахматової і М. Цвєтаєвої смислові наповнення лінгвокультурної домінанти «вода — сакральна стихія», а саме: 1) вода — творіння Бога; 2) вода — одна з чотирьох першостихій; 3) вода — атрибут хрещення; 4) вода — атрибут вінчання; 5) вода — атрибут ритуально-магічних дій; 6) вода — цілюща субстанція. Висновки. Відтворена семантика лінгвокультурної домінанти «вода — сакральна стихія» підтверджує «священне» сприйняття води обома поетами, дублює міфологічний (ототожнення з Богом; сприйняття першоелементом світу), релігійний (атрибут хрещення, вінчання, зцілення) і ритуально-магічний (атрибут ворожінь, замовлянь, закликань) погляд на воду. Практична цінність статті полягає в тому, що її матеріал та отримані результати можуть бути використані в рамках вузівських курсів з лексикології російської мови, лінгвокультурології, а також при вивченні і зіставленні ідіостилів А. Ахматової та М. Цвєтаєвої.
РЕКЛАМНИЙ ТЕКСТ ЯК НОСІЙ КУЛЬТУРНОЇ ІНФОРМАЦІЇ СХІДНОСЛОВЯНСЬКИХ НАРОДІВ ТА АРАБСЬКОГО СВІТУ
Authors: ЗІРКА Віра Василіївна
Published: September 2021

Предметом обговорення статті є рекламний текст як носій інформації арабського світу, культурних цінностей, ментальності народу. Мета статті — ідентифікація арабських найменувань в рекламних текстах східнослов’ янських мов з позиції лінгвокультурології. У разі правильної розстановки лексичних засобів, з використанням арабізмів, текст стає переконливим, впливовим, маніпулятивним. Об’єкт дослідження — національно-культурна своєрідність арабізмів — російськомовних найменувань арабського походження, що функціюють у рекламних текстах. Результатом дослідження стало виявлення різноманітних арабізмів у рекламі, що відбиває лінгвокультурну картину світу запозичень у рекламному дискурсі. У роботі використано описовий метод, а також методи семантичного і лінгвокультурологічного аналізу. Висновок: у створенні рекламного тексту найважливіша роль належить лексиці залучення уваги, а також соціокультурному компоненту для правильного світосприйняття і світорозуміння реклами. Практичне значення: арабські найменування є складовими частинами семантичних і лінгвокульторологічних концептів, вони відіграють значну роль у рекламній картині світу носіїв східнослов’янських мов, відображають культуру та світогляд арабського світу, беруть участь у створенні впливового рекламного тексту.
ПРО ПОЧАТОК БОЛГАРСЬКОЇ ЛІТЕРАТУРНОЇ НОРМИ В РЕСПУБЛІЦІ ТУРЦІЯ
Authors: Ілієв Іван Георгієв
Published: September 2021

Об’єктом дослідження у статті є перші прояви болгарської літературної мови в Турецькій Республіці, робота болгарсько-магометанського автора Хасана Уйгуна, видавця за фахом. Це дуже важлива тема, оскільки про існування літературних творів на діалектній болгарській мові в Туреччині нічого не відомо. Мета — ознайомити читачів з його прозаїчними та поетичними творами (оповідання «Кривавочервоні» та вірш «Я помак»), написаними на болгарському діалекті, та правописом, використаним в них. Був застосований філологічний метод, заснований на текстовому аналізі творів. Стаття є серйозним науковим досягненням, а результатом є відкриття нових даних. Практична цінність роботи полягає в тому, що це перша спроба експортувати інформацію про таку діяльність представника болгарської меншини в Туреччині, хоча подібні дослідження вже тривалий час проводилися у Греції, Албанії, Румунії (Банат) і в Північній Македонії.
РОЛЬ ЛЕКСЕМ, ЩО ПОЗНАЧАЮТЬ ОДЯГ, У СТВОРЕННІ ОБРАЗІВ ЦИКЛУ І. О. БУНІНА «ТЕМНІ АЛЕЇ»
Authors: МУРАДЯН Ірина Владимирівна
Published: September 2021

Метою цієї статті є дослідження лексем, що входять до опису І. О. Буніним одягу, в різних оповіданнях циклу «Темні алеї». Об’єктом служать лексеми, використані письменником в описі одягу героїв. Предметом вивчення є механізм створення образу за допомогою такої значимої деталі, як одяг. Матеріалом послужили описи одягу героїв і використані в цих описах лексеми у всіх текстах циклу. Для аналізу залучено лексеми, що сприяють протиставленню персонажів. У результаті дослідження автор приходить до наступних висновків. У циклі оповідань «Темні алеї» І. О. Бунін використовує звичайні лексеми, які називають предмети одягу. Зменшувальні форми він часто використовує в поєднанні з лексемою дешевий, що надає цим формам значення чогось бідного і жалюгідного, відповідаючи створюваним образам. У циклі представлені різнопланові персонажі. Вони часто протиставлені один одному. Це позначається і на їх одязі, за допомогою чого І. О. Бунін формує образ. В описах одягу І. О. Бунін подає лексеми, що сприяють символічному сприйняттю героїв і подій. Незвичайні лексеми, які називають одяг, дані І. О. Буніним в описі національного одягу народів інших культур і країн.
КОНЦЕПТУАЛІЗАЦІЯ ПЕРЦЕПТИВНОЇ ОЗНАКИ «ВОЛОГІСТЬ» (ЗА ДАНИМИ РОСІЙСЬКОЇ ДІАЛЕКТНОЇ МОВИ)
Authors: ПЕДЧЕНКО Людмила Вадимівна
Published: September 2021

Мета статті — виявити характер концептуалізації перцептивної ознаки «вологість» у російській діалектній мові і чинники, що його детермінують. Об’єкт дослідження — семантика лексем мокрий, вологий, сирий і їхніхареальних опозитів і дериватів у говірках російської мови. Предметом дослідження є когнітивні ознаки, актуалізованів семантичній структурі цієї групи лексем. У роботі використано методи семантичного, етимологічного, компонентного аналізу, історичний та описовий методи. У результаті аналізу семантики номінацій перцептивної ознаки «вологий»в російській діалектній мові було встановлено, що характер мовної інтерпретації вказаної ознаки детермінований нетільки емпіричними, а й власне лінгвістичними факторами. Номінативний потенціал лексем мокрий, вологий, сирийі їх дериватів демонструє неізоморфність їхніх семантичних структур, яка може бути зумовлена як відмінностями їхвнутрішніх форм, первісної семантики, так і різними векторами подальшого семантичного розвитку. Етимологічні данідають підстави припустити, що досліджувані номінації актуалізували різні аспекти концепту «вологість»: прикметникмокрий і його похідні співвідносилися з уявленням про «природну» вологу (пор. первісні значення «калюжа, бруд,болото»), дериваційне гніздо з коренем волог- / волож- маніфестувало інтерпретацію рідини як людської їжі, а лексеми,висхідні до праслов. *syr, позначали вологу, що міститься всередині необроблених або не до кінця оброблених, недосушених предметів. Висновки. Гетерогенність первісних смислів і зумовлені нею різні напрямки семантичного розвитку лексем, які є вербалізаторами ознаки «вологість» у російській діалектній мові, дають змогу говорити про складнуструктуру відповідного концепту, про необхідність виокремлення в цій структурі субконцептів, що актуалізують різніаспекти інтерпретації такої перцептивної ознаки.
МЕТОДОЛОГІЧНІ ПРОБЛЕМИ ДОСЛІДЖЕННЯ ПОЛІСЕМІЇ В КОНТЕКСТІ ЗМІНИ НАУКОВИХ ПАРАДИГМ
Authors: ПОВЄТКІНА Олександра Вікторівна
Published: September 2021

Мета статті — проаналізувати та зіставити методологічні принципи дослідження семантики та полісемії лексичних одиниць, якими керуються різні лінгвісти та які зумовлені парадигмою наукового знання — порівняльно-історичною, системно-структурною, антропоцентричною. Об’єктом дослідження став зміст праць лінгвістів-представників різних наукових парадигм. Предметом дослідження — методологічні принципи вивчення лексичної полісемії. У роботі використано методи аналізу, узагальнення, а також зіставний та гіпотетико-дедуктивний. У результаті вивчення наукових праць Є. Куриловича, Р. Якобсона, В. В. Виноградова. Ю. Д. Апресяна, А. Вежбицької, А. А. Залізняк, О. С. Кубрякової, І. М. Кобозевої було простежено, як парадигма — домінуючий дослідницький підхід до мови — впливає на методи вивчення лексичної полісемії, а також виявлено основні риси сучасного когнітивно-дискурсивного підходу до лексичної семантики та полісемії. Зроблено такі висновки. Оскільки основоположними постулатами когнітивної лінгвістики є уявлення про мову як частину пізнавальної діяльності людини, ідеї про те, що саме мова дає змогу вивчати когнітивні процеси, які знаходять, здебільшого, іконічне відображення у мовних структурах, то перед лінгвістами постає задача вивчати співвідношення когнітивних і мовних структур. На сучасному етапі розвитку науки виявляється недостатність наявних словникових тлумачень. Від завдань щодо класифікації різних типів лексичних значень лінгвістика перейшла до аналізу когнітивних засад формування мовних значень. У новій парадигмі актуалізована установка на розвиток і доповнення класичної теорії полісемії дослідженням семантики багатозначного слова у когнітивному та дискурсивному аспектах. Становлення когнітивно-дискурсивної парадигми призвело також до усвідомлення необхідності залучення знань суміжних наукових дисциплін.
ВЕРБАЛЬНА МЕРЕЖА КЛЮЧОВИХ АД’ЄКТИВІВ У СТРУКТУРІ МОВНОЇ ОСОБИСТОСТІ НАТАЛКИ ДІДЕНКО
Authors: РОМАНЧЕНКО Алла Петрівна
Published: September 2021

Мета пропонованої розвідки – розкрити семантико-функційну специфіку стрижневих слів (кліматичний, метеорологічний, прогностичний, синоптичний), що репрезентують метеорологічний дискурс і відбивають фрагмент його вербальної мережі. Об’єктом дослідження є вербально-семантичний рівень мовної особистості синоптика Наталки Діденко, а його предметом – вербальна мережа відсубстантивних ад’єктивів. Джерельною базою дослідження послугували тексти прогнозів погоди, представлені всоцмережі «Фейсбук» на персональній сторінці Наталки Діденко – головного медіасиноптика країни. У роботі використано компонентний, контекстуально-інтерпретаційний, граматичний аналіз як основні методи дослідження особливостей функціювання базових ад’єктивів. Результатом вивчення описуваної проблеми є доведення, що семантична структура відсубстантивних ад’єктивів у метеорологічному дискурсі зазнає розширення завдяки нашаруванню семантико-стилістичних відтінків на атрибутивну семантику. Висновки. Вербальна мережа метеорологічного дискурсу містить стандартні ад’єктивно-субстантивні словосполучення, що є ядром прогнозу погоди, та авторські утворення, котрі організовують його периферію. Останні створюють неповторну атмосферу спілкування, віддзеркалюють творчу натуру мовної особистості синоптика в метеородискурсі, слугують маркером, що привертає увагу читачів. Найбільшу частотність використання в прогнозах погоди має ад’єктив синоптичний, який є активним у фразеотрансформах. Ад’єктив метеорологічний функціює переважно як елемент складних іменників, що й становить його специфіку. Ад’єктиви кліматичний та прогностичний обмежено поширені в метеодискурсі з огляду на їхню вузьку сполучуваність і більшу затребуваність у складі терміносполук. Вербальна мережа досліджуваного дискурсу Наталки Діденко охоплює стандартні та оказіональні словосполучення, де кожен тип виконує відповідну функцію (номінативну, емоційну, прагматичну).
СОМАТИЧНІ ФРАЗЕОЛОГІЗМИ З КОМПОНЕНТОМ «РУКА» (НА МАТЕРІАЛІ УКРАЇНСЬКОЇ, ТУРЕЦЬКОЇ ТА АНГЛІЙСЬКОЇ МОВ)
Authors: ЧАЄНКОВА Оксана Костянтинівна
Published: September 2021

У статті розглядаються фразеологічні одиниці із соматичним компонентом «рука» в українській, турецькій і англійській мовах. Людина пізнає навколишнє середовище за допомогою органів тілесності. Cоматичний компонент «рука» як частина людського тіла, виконує найважливіші функції людського організму у християн та мусульман.
Мета дослідження – продемонструвати дані зіставного аналізу фразеологізмів із соматизмом «рука» у вказаних мовах. Об’єктом вивчення виступають українські, турецькі та англійські фразеологічні одиниці на позначення емоційних рис людини. Матеріал вивчення вибрано із фразеологічних і тлумачних словників української, турецької та англійської мов. Предметом вивчення є особливості культурологічного аспекту функціювання таких фразеологічних одиниць у зазначених мовах та їх структурно-семантичні особливості. Результатом проведення зіставного аналізу турецьких, англійських та українських відповідників кількох груп фразеологічних одиниць стала їх класифікація за семантичними групами. Дослідження соматичних фразеологізмів з компонентом «рука» в зазначених мовах дає змогу виокремити чотири семантичних групи, що характеризують позитивні і негативні риси людини: 1) здійснення якоїсь дії чи роботи; 2) допомога та повага, взаємні стосунки; 3) користь і невдячність, нечесний спосіб життя; 4) жадібність, необережність, відсутність здорового глузду. Особливості світосприйняття різних народів впливають на кількість фразеологізмів у семантичних групах та на структуру соматизмів у мовній картині світу. Соматичні фразеологізми з компонентом «рука» в українській, турецькій та англійській мовах віддзеркалюють традиції, культуру та історичний  розвиток вказаних мов. Вони рідко характеризуються повним збігом з огляду на різні граматичні та синтаксичні структури, але часто збігаються з осмисленням довкілля, поглядами на стосунки між людьми, розумінням законів всесвіту.
СУГЕСТОЛОГІЯ ЯК ОДИН ІЗ МЕТОДІВ ВИВЧЕННЯ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ ЯК ІНОЗЕМНОЇ: ЩОДО ЗАСТОСУВАННЯ СУГЕСТОЛОГІЧНОГО МЕТОДУ Г. К. ЛОЗАНОВА
Authors: ТРУБА Ганна Миколаївна
Published: September 2021

Стаття актуалізує проблему вивчення української мови як іноземної та шляхи оптимізації цього процесу. Вивчення методів викладання іноземних мов дозволяє лінгвістам, оцінюючи переваги та недоліки кожного з них, використовувати найбільш зручну й ефективну основу для формування граматичної та лексичної бази з метою створення навчальних матеріалів. Сугестивний метод Г. К. Лозанова дає змогу оптимізувати процес навчання у всіх аспектах. Основна теза цього методу – невимушена атмосфера під час занять, яка сприяє природному способу засвоєння матеріалу без особливих зусиль та примусу. Саме відсутність психологічного тиску на учня у форматі “вчитель-учень” звільняє додаткові запаси пам’яті. Мета дослідження – виявити сугестивні особливості вивчення української мови як іноземної, висвітлити сугестивний метод вивчення української мови як іноземної, а також спробувати реалізувати його відповідно до потреб курсу. Об’єктом вивчення є сугестивний підхід, а предметом – його впровадження в процес навчання. Серед методів дослідження при вивченні цієї теми можна виокремити аналіз визначень словникового запасу, описовий метод, метод інтерпретації з використанням прийомів спостереження й узагальнення. Результати теоретичного й експериментального дослідження доводять до висновку про можливість застосування у сучасному навчанні української мови як іноземної сугестологічного методу Г. К. Лозанова. Практична цінність роботи полягає в тому, що її матеріали та висновки можуть бути використані в процесі читання лекцій та проведення семінарів з курсів «Методи вивчення іноземних мов», «Українська мова як іноземна», у практиці вивчення української мови як іноземної.
Ефективність сепарабельного програмування в задачах оптимізації інформаційно-вимірювальних систем
Authors: Альошин Г.В. , Панченко С.В. , Приходько С. І.
Published: September 2021

Відомо, що інформаційно-вимірювальні системи (ІВС) будь-якого призначення існують на множинах структур, сигналів і технічних параметрів, які потрібно отримати за єдиними тактико-технічними вимогами. Але спроби створити узагальнювальні методи розрахунку та оптимізації систем [10] стикаються з комплексом невирішених проблем, з некоректністю функціонала правдоподібності (ФП), невизначеністю теорії вимірів, нечіткістю множини вартості та ін. [1 – 9].

Не підтримують згаданий ФП такі факти [2, 3]: 1) спостережні вимірювачі взагалі необов’язково використовують автокореляційну функцію сигналу; 2) цифрові вимірювачі також працюють за іншими принципами; 3) багатошкальні вимірювачі взагалі не вкладаються у ці теорії; 4) підвищення точності вимірів затримки сигналу, напевне, залежить від ширини спектра, але це випливає не з цієї теорії потенціальної точності, а з факту підвищення крутизни фронтів сигналу на виході приймача.

Також показано шлях виходу з цієї ситуації і роль узагальненого підходу до задач оптимізації ІВС з послідовним з’ясуванням факторів: 1) що таке радіовимірювання; 2) як за функцією обміну визначати показники якості ІВС; 3) які шляхи розвитку теорії вимірювання та основ оптимізації ІВС; 4) визначення найкращого методу їх оптимізації.
Розробка процедури формування схеми маршрутів поїздів для автоматизованої системи управління швидкісними пасажирськими перевезеннями
Authors: Пархоменко Л.О. , Прохоров В.М. , Калашнікова Т.Ю. , Галуцька А.О. , Шешеня І.І.
Published: September 2021

Конкурентоспроможність швидкісних пасажирських перевезень в Україні цілком залежить від швидкості впровадження компаніями-операторами логістичних принципів управління, які спираються на сучасні цифрові технології. Вирішення однієї з найважливіших тактичних задач управління швидкісними залізничними системами – задачі планування маршрутів швидкісних поїздів на полігоні, який являє собою розгалужену залізничну мережу, з метою максимізації пасажиропотоків і одночасної мінімізації експлуатаційних витрат, пов’язане зі значною обчислювальною складністю. Дослідження присвячено розробленню процедури оптимізації математичної моделі, яка становить собою цільову функцію, що відображає оптимізаційні критерії, та систему технологічних обмежень.

Сформована процедура базується на застосуванні сучасного евристичного методу оптимізації – методу генетичних алгоритмів, який є складовою частиною таких сучасних напрямів, як штучний інтелект та м’які обчислення. Застосування генетичних алгоритмів надало можливість вирішення складної задачі планування маршрутів швидкісних поїздів на залізничному полігоні, яку можна класифікувати як задачу комбінаторної оптимізації великої розмірності. Сформовану процедуру було реалізовано у вигляді програмного забезпечення у середовищі Matlab. Ефективність цієї процедури було перевірено в ході моделювання, в результаті якого було отримано оптимальну схему маршрутів швидкісних поїздів на залізничному полігоні
COVID-19 E INFORMALIDADE URBANA: diálogos entre Moçambique e Brasil
Authors: Bordignon Gabriel Barros , Dias Jacinta Francisco , Santos Alefe Abraão da Silva dos
Published: September 2021

O presente artigo investiga a questão da informalidade urbana no contexto da pandemia de COVID-19 em Moçambique e Brasil através de um diálogo entre as cidades de Pemba (Cabo Delgado) e Duque de Caxias (Rio de Janeiro), que revela a grande disparidade socioeconômica, política e conjuntural entre os dois países. A pesquisa se apoia em revisão bibliográfica e documental de produções científicas, relatórios nacionais e internacionais, dados censitários governamentais e institucionais, entrevistas informais e cobertura midiática a respeito da questão da informalidade urbana e da pandemia de COVID-19 nos dois países. O trabalho reflete sobre as condições de cumprimento das recomendações hegemônicas, centradas na OMS; apresenta cenários atuais e dados gerais;eanalisa discursos oficiais e ações governamentais no que se refere às posturas frente à pandemia.Por fim,demonstracomo a presença da informalidade urbana histórica, dadas as condições socioeconômicas e posturaserráticasdos poderes públicos,são questões determinantes para a situação da saúde pública e das vidas das populações em Moçambique e Brasil no contexto pandêmico, apontando para a necessidade de políticas públicas integradas, abrangentes, e que contemplem, também, especificidades locais.COVID-19 AND URBAN INFORMALITY: dialogues between Mozambique and BrazilAbstractThe present article investigates the urban informality in the context of the COVID-19 pandemic in Mozambique and Brazil through a dialogue between the cities of Pemba (Cabo Delgado) and Duque de Caxias (Rio de Janeiro), which reveals the great socioeconomic, political and conjuncture disparity between the two countries. The research is supported by bibliographic and documentary review of scientific productions, national and international reports, government and institutional census data, informal interviews and media coverage on the issue of urban informality and the COVID-19 pandemic in both countries. The work reflects on the conditions of compliance with the hegemonic recommendations, centered on the WHO/OMS(PT); presents current scenarios and general data; and analyzes official speeches and governmental actions with regard to the attitudes to the pandemic. Finally, it demonstrates how the presence of historic urban informality, given the socioeconomic conditions and erratic postures of public authorities, are decisive for the situation of public health and the lives of populations in Mozambique and Brazil in the pandemic context, pointing to the need for integrated, comprehensive public policies that also include local specificities.Keywords: COVID-19. Informality. Mozambique. Brazil
SARS-COV-2: pandemia, negacionismo científico populista de extrema direita e a utilização off label de medicamentos
Authors: Bassani Ana Taís , Fabris Gabriela , Simoni Junior Sergio
Published: September 2021

A pandemia do SARS-CoV-2, conhecido como novo coronavírus, é uma das maiores crises sanitárias da história. Alguns governos, caracterizados como populistas de extrema direita, adotaram discursos e políticas públicas em prol de um kit de medicamentos que supostamente retardariam a piora clínica de pacientes infectados com o vírus. Este artigo combina análises do âmbito da farmacologia, virologia e ciências humanas para ressaltar a ausência de comprovação científica da eficácia desses medicamentos e as interpretações para o comportamento destas lideranças, notadamente Bolsonaro e Trump, bem como alguns indícios de que esta forma de politização do combate à pandemia implica, direta ou indiretamente, no descumprimento de medidas protetivas e aumento do número de casos de infecção e mortes pela COVID-19.SARS-CoV-2: pandemic, extreme right-wing populist scientific negationism and the offlabel use of medicinesAbstractThe SARS-CoV-2 pandemic, known as the new coronavirus, is one of the biggest health crisis in history. Some governments characterized as far-right populists, have adopted speeches and public policies in favor of a drug kit that is supposed to slow the clinical worsening of patients infected with the virus. This article combined analyses from the scope of pharmacology, virology and human sciences to highlight the lack of scientific proof for these drugs effectiveness and the interpretations for these leaders behavior, notably Bolsonaro and Trump, as well as some evidence that this kind of politicization in combating the pandemic implies, directly or indirectly, failure to comply with protective measures and an increase in the number of infection cases and deaths by COVID-19.Keywords: Coronavirus. Populism. Negationism. Hydroxychloroquine. Ivermectin
POLÍTICAS PÚBLICAS EDUCACIONAIS À LUZ DA TEORIA DA JUSTIÇA DE JOHN RAWLS
Authors: Lima Rafael Soares de , Vilarinho Murilo Chaves
Published: September 2021

Segundo John Rawls, uma sociedade justa é aquela em que há garantia da liberdade individual e da promoção e distribuição equitativa de oportunidades e recursos. O presente artigo objetiva abordar os princípios da justiça como equidade, em Rawls, enquanto instrumentos para a reflexão acerca das políticas públicas educacionais no Brasil, em especial o Plano Nacional de Educação (PNE). Metodologicamente, o estudo se baseia em pesquisa exploratória, bibliográfica e análise documental. Como resultados,  identifica correlações entre os objetivos do PNE, a manutenção das liberdades iguais e a maximização das expectativas dos menos favorecidos, bem como limitações em relação à distribuição equitativa de oportunidades de ocupação, no âmbito da estrutura básica da sociedade, com atenção especial para a educação.EDUCATION POLICY ACCORDING TO JOHN RAWLS’ THEORY OF JUSTICEAbstract According to John Rawls, a just society is one in which individual freedom and the promotion and equitable distribution of opportunities and resources are guaranteed. The present article aims to address the principles of justice as equity, in Rawls, as instruments for reflection on educational public policies in Brazil, especially the National Education Plan (PNE). Methodologically, the study is based on exploratory research, literature and document analysis. As a result, it identifies correlations between the objectives of the PNE, the maintenance of equal freedoms and the maximization of the expectations of the less fortunate, as well as limitations regarding the equitable distribution of occupation opportunities, within the basic structure of society, with special attention to the education.Keywords: Education. Public Policies. Theory of Justice. John Rawls.
СОДЕРЖАНИЕ МАГНИЯ, СЕЛЕНА И СТРОНЦИЯ В КОМПОНЕНТАХ КРОВИ У НОВОРОЖДЕННЫХ И ИХ МАТЕРЕЙ
Authors:   Казанский государственный медицинский университет, Софронов В.В. , Волошин А.В. ,   Казанский (Приволжский) федеральный университет, Скворцова Г.Ш. ,   Казанский (Приволжский) федеральный университет, Гареев Б.И. ,   Казанский (Приволжский) федеральный университет, Баталин Г.А. ,   Казанский (Приволжский) федеральный университет
Published: September 2021

Цель исследования – выявление отличий концентрации элементов магния, селена и стронция в сыворотке и эритроцитах периферической крови, а также соответствующих индексов клеточно-мембранной проницаемости матерей и их новорожденных с патологией центральной нервной системы (ЦНС) от показателей матерей и условно здоровых новорожденных. Полученные результаты свидетельствуют о том, что увеличение магния и селена у рожениц не влияет на патогенез перинатальной патологии ЦНС у новорожденных. Снижение концентрации внутриклеточного стронция и функциональной активности мембраны у новорожденного позволяет предположить участие данного элемента в развитии перинатальной патологии ЦНС у новорожденных. Результаты исследования могут быть использованы при проведении коррекции элементного состава при патологии ЦНС перинатального периода.
СУТОЧНЫЕ РИТМЫ МАКРО- И МИКРОЭЛЕМЕНТОВ СЛЮНЫ У ДЕТЕЙ С РЕЦИДИВИРУЮЩИМИ РЕСПИРАТОРНЫМИ ЗАБОЛЕВАНИЯМИ
Authors:   ФГОУ ВО «Ивановская государственная медицинская академия» Министерства здравоохранения Российской Федерации, Мандров С.И. , Жданова Л.А. ,   ФГОУ ВО «Ивановская государственная медицинская академия» Министерства здравоохранения Российской Федерации, Шишова А.В. ,   ФГОУ ВО «Ивановская государственная медицинская академия» Министерства здравоохранения Российской Федерации
Published: September 2021

Представлены данные суточных колебаний макро – и микроэлементов смешанной слюны у детей с рецидивирующими респираторными заболеваниями (РРЗ). Установлено, что у детей, редко болеющих острыми респираторными заболеваниями и детей с РРЗ максимальная концентрация Cu, Zn, Mn, Ca, K наблюдалась в дневные часы, а Na – ночью. У часто болеющих детей происходит сдвиг максимума экскреции Cu на утренние часы. У детей с РРЗ среднесуточные значения концентраций и амплитуд колебания в слюне Cu, Zn повышены по сравнению с детьми, редко болеющими острыми респираторными заболеваниями (p < 0,05), а амплитуды колебания Ca и Na снижены (p < 0,05), что отражает процессы поиска оптимального временного режима функционирования циркадианной системы, обеспечивающих механизмы компенсаторно-приспособительных реакций. Исследование общих и индивидуальных особенностей биологических ритмов макро- и микроэлементов позволит выявить новые ресурсы в плане уточнения причин частой заболеваемости.
ВЛИЯНИЕ ОБОГАЩЕНИЯ РАЦИОНА КРЫС ИНУЛИНОМ НА УСВОЕНИЕ НЕКОТОРЫХ ВИТАМИНОВ И МИНЕРАЛЬНЫХ ВЕЩЕСТВ
Authors:   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,, Бекетова Н.А. , Коденцова В.М. ,   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,, Леоненко С.Н. ,   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,, Кошелева О.В. ,   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,, Вржесинская О.А. ,   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,, Сото С.Х. ,   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,, Сокольников А.А. ,   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,, Шевякова Л.В. ,   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,, Жилинская Н.В. ,   ФГБУН «Федеральный исследовательский центр питания, биотехнологии и безопасности пищи»,
Published: September 2021

Исследовано влияние введения в рацион растворимых пищевых волокон (5% инулина) на коррекцию дефицита витаминов D и группы В и его последствий у растущих крыс-самцов Wistar (масса тела 51,4±0,5 г) после возникшего у них дефицита, вызванного уменьшением содержания витаминов D и группы В в витаминной смеси полусинтетического рациона в течение 23 сут. Обогащение рациона крыс инулином не влияло на усвоение витаминов А и D дефицитными животными в ходе 7-дневной коррекции витаминного статуса, несколько замедляло восстановление нормальной обеспеченности витаминами В1 и В6 (по экскреции с мочой), В2 (по содержанию в мозге). При этом содержание витамина Е в печени было снижено в 1,48 раза по сравнению с контрольной группой, концентрация железа в плазме крови повышена на 32,7%, в печени  на 42,6%, содержание марганца в головном мозге повышено в 1,5 раза, что не выходит за пределы физиологической нормы. Это свидетельствует о целесообразности обогащения инулином рациона лиц с железодефицитными состояниями при одновременном обогащении витаминами Е и группы В.
CASE HR 010144 INCREASED HAIR K/NA RATIO OF CYSTIC FIBROSIS
Authors:   Institute for Research and Development of the Sustainable Eco Systems (IRES), Momčilović Berislav
Published: September 2021

A case of cystic fibrosis in a six years old girl was considered. Hair sodium, potassium concentrations in the patient were found long term tending to group at their low adequate reference values or beyond them. However, the K/Na ratio was dramatically increased being eight and six times above normal in 2017 and 2021, respectively. This condition is probably associated with the loss of body electrolytes with sweat, which is characteristic of cystic fibrosis. Considering the fact that diagnosing cystic fibrosis is a complex problem, the results suggest that measuring hair K, Na and the K/Na ratio may provide a noninvasive and widely accessible initial screening test for cystic fibrosis.
MEMÓRIA E IMAGINAÇÃO NA PRODUÇÃO DE ARTE: RELATOS E OBRAS DO ARTISTA PEDRO CORRÊA, DE TUBARÃO, SANTA CATARINA
Authors: Moraes Heloisa Juncklaus Preis , Bressan Luiza Liene , Fernandes Ana Caroline Voltolini
Published: September 2021

A presente pesquisa busca apresentar a história de Pedro Antônio Corrêa, artista tubaronense cujas obras retratam espaços próprios do município de Tubarão e demais cidades a ele contíguas, registrando sua maneira de observar estes locais coletivamente compartilhados. Apresentamos, também, as relações entre Arte e Imaginário e propomos identificar as recorrências de imagens nas produções do mencionado artista e o processo por meio do qual elas foram concebidas, estabelecendo uma relação com o regime de imagem que mobiliza a produção de um artista sobre o seu local. Verificamos que as imagens produzidas por Pedro Corrêa suscitam a atmosfera de recolhimento, inversão e tranquilidade, atmosfera própria das imagens relacionadas ao Regime Noturno na teoria do Imaginário (DURAND, 2002). Refletimos, ainda, sobre o fato que as mencionadas obras tiveram como origem a memória e a imaginação doreferido artista, dispositivos do Imaginário que modulam as nossas representações e permitem uma discussão sobre Imaginário e Arte.
O JOGO DISCURSIVO ENTRE LITERATURA E FOTOGRAFIA EM MÃO NA LATA E BERRO D’ÁGUA
Authors: Koch Karina , Ribero Rueda Laura , Conte Daniel
Published: September 2021

Este artigo tem como objetivo apresentar uma análise da intertextualidade e do jogo discursivo entre literatura e fotografia presentes no fotolivro Mão na Lata e Berro D’Água, um ensaio fotográfico produzido em 2006 por um grupo de adolescentes da Favela da Maré, organizado pela fotógrafa Tatiana Altberg e fundamentado na obra de Jorge Amado intitulada A morte e a morte de Quincas Berro D’Água. O fotolivro reúne texto e imagem, palavra e fotografia, em uma ressignificação das memórias do personagem Quincas é do universo onírico presente na narrativa original, representado pela plástica das fotografias pinhole, técnica escolhida pelo grupo para esta releitura. Para esta análise, nos apoiamos nas teorias de autores que versam sobre a hibridização das artes contemporâneas (BRIZUELA, 2014) e a intertextualidade (FIORIN, 2016, NITRINI, 2015 e REIS, 2003), de forma a identificar a relação entre texto e imagem no fotolivro Mão na Lata e Berro D’Água.