bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
ПОРІВНЯЛЬНІ ХАРАКТЕРИСТИКИ КОНСТРУКЦІЙ «CAN/COULD + INFINITIVE» ТА «MAY/MIGHT + INFINITIVE» (НА МАТЕРІАЛІ ТЕКСТІВ НАУКОВОГО ДИСКУРСУ)
Authors: Борисенко Т. І. , Цінова М. В. , Гродська Є. Б.
Published: June 2021

У статті розглядаються граматичні, лексико-семантичні та статистичні характеристики модальних конструкцій із “may/might + infinitive” й “can/could + infinitive” для їх подальшого порівняння. Матеріалом для роботи послугували текстові корпуси технічних спеціальностей «теплотехніка», «електротехніка» й «автомобільна промисловість». Вони складені на основі статей із наукових журналів у відповідних галузях знань, опублікованих у Великобританії та США. Загальний обсяг становив 300 тис. слововживань. Найбільш частими конструкціями з дієсловами may/might були моделі з другим складником в інфінітиві в дійсній заставі – may V, яка в загальній частоті представляє більше ніж половина всіх конструкцій з активним інфінітивом у другому складнику. Дієслова can/could – у них пріоритет мають дієслівні конструкції, які використовуються у формі пасивного інфінітиву. Найбільш частою є модель can be Ven, яка також охоплює більше ніж половину загальної частоти всіх моделей із can/could. Отже, поряд із абсолютно різними граматичними характеристиками в конструкціях із may/might і can/ could вони (конструкції) мають статистичні збіги, крім того, є лексичні та стилістичні збіги в других складниках модальних конструкцій: вони (складники) належать до тих самих лексичних шар – загальновживаної та загальнонаукової. У конструкціях, що посідають друге місце за частотою використання, також можна спостерігати певні збіги. У конструкціях, що посідають друге місце за частотою використання, також можна спостерігати певні збіги. На другому місці за частотою використання в текстах у конструкціях із модальним дієсловом may/might знаходяться моделі, у яких другий складник використовується в пасивному заставі (33% від загальної частоти всіх моделей із цим дієсловом), і найбільш високочастотною конструкцією є модель may be Ven. У модальних конструкціях із can/could на другому місці з’являються ті, де інфінітив зустрічається в дійсному заставі, і знову 33% від загальної частоти всіх моделей із цим дієсловом. Отже, набір граматичних зразків з обома модальними дієсловами абсолютно однаковий. У менш частих конструкціях другі складники здебільшого також належать до загального й загальнонаукового шарів. Детальний огляд прикладів показав, що основним значенням обох дієслів є «здатність щось робити». Збіг усіх вищезазначених характеристик у конструкціях із модальними дієсловами may/might і can/could дає змогу дійти висновку, що дієслова may й can у них можуть бути функціональними замінниками й використовуватися в текстових корпусах наукового дискурсу з тією самою функцією.
НАЦІОНАЛЬНІ ЗАСОБИ ТВОРЕННЯ МУЗИЧНОЇ ТЕРМІНОЛОГІЇ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ
Authors: Булик-Верхола С. З.
Published: June 2021

Статтю присвячено аналізу власне мовних ресурсів для поповнення музичної термінології української мови, які сприяють збереженню автентичности національної наукової мови. Питомими засобами творення музичних термінів є використання наявних в українській мові моделей: вторинної номінації, морфологічного, морфолого-синтаксичного й аналітичного способів. Вторинна номінація має в основі один із лексико-семантичних засобів – метафору (вождь, ключ) або метонімію (веснянка, гучність), унаслідок відбувається звуження та розширення семантики, зміна обсягу поняття, перенесення назв за різноманітними асоціаціями. Одним із найзначніших джерел збагачення української музичної термінології є морфологічний спосіб творення: найширше представлене суфіксальне творення (оркестрування, співак), незначну кількість термінів утворено префіксальним (відголос), префіксально-суфіксальним (приструнник), безафіксним (заспів) способами, композицією (одноголосся), юкстапозицією (комедія-балет), абревіацією (ДТК), адже в морфологічній структурі термінів, утворених шляхом афіксації, слово- й основоскладання, закладені основи структурної систематизації термінів. Морфолого-синтаксичний спосіб творення широко використовували в церковно-музичній термінології ХV–ХVІІ ст. (владна, херувимська), а в сучасній музичній терміносистемі непродуктивний (колискова). Засвідчено процес субстантивації прикметників (трисвяте, півчий) в українській мові та запозичення субстантивованих прислівників: анданте, алегро, лярґо (назви темпів і творів). Аналітична деривація є одним із найпродуктивніших шляхів поповнення музичної терміносистеми (висхідний увідний тон, розмір такту). Складені терміни передають належність до класифікаційного ряду, що ґрунтується на гіперо-гіпонімічному зіставленні понять, а це сприяє широкому використанню цього способу творення в музичній термінології. Негативним явищем у сучасній українській музичній термінології є значний спад активності дериваційних процесів, що призводить до дисбалансу між термінотворенням і входженням запозичень. Позитивним процесом уважаємо міграцію діалектної лексики до периферії музичної терміносистеми, що сприяє самоутвердженню української культури та збереженню її національного колориту.
МІКРОСЕГМЕНТ ФРАКТАЛЬНОЇ ПОЕТИЧНОЇ МОДЕЛІ СВІТУ У ЛІНГВОКОГНІТИВНОМУ ВИМІРІ
Authors: Москвичова О. А.
Published: June 2021

Екстраполюючи методологію лінгвопоетичного аналізу, методологію когнітивної лінгвістики та когнітивної поетики, враховуючи здобутки методології фрактального моделювання у математиці, фрактальній геометрії, синергетиці й теорії систем, окреслимо методику конструювання фрактальної поетичної моделі світу, яка характеризується складною структурою у лінгвокогнітивному вимірі. Вказана складність структури зумовлена когерентністю між складовими сегментами фрактальної поетичної моделі світу, тобто узгодженням дифузійних і дисипативних процесів, котрі уможливлюють когерентну зв’язність складної хаотичної структури у єдине фрактальне ціле. Структурування фрактальної поетичної моделі світу у лінгвокогнітивному вимірі шляхом упорядкування художніх концептів і концептів та концептуальних тропів із подальшим фреймовим моделюванням і конструюванням концептуальних блендів із урахуванням методологічного інструментарію конструювання образ- схем концептуальних тропів дозволяє упорядкувати зазначені аспекти в єдиній фрактальній і лінгвокогнітивній моделі світу. У такий спосіб здійснюємо перехід когнітивної лінгвістики та когнітивної поетики на новий топологічний рівень, котрий ознаменовано можливістю графічного кодування лінгвокогнітивних постулатів у складній ієрархічній фрактальній моделі, що складається із самоподібних мікро- та макросегментів, а також із фреймової мережі та мережі концептуальних смислів. Так, запропоноване моделювання фрактальної поетичної моделі світу відкриває нову галузь у сучасній когнітивній лінгвістиці та когнітивній поетиці з опорою на сукупність методологій точних і гуманітарних наук. Висновуємо, що такою новою ланкою постає когнітивна графіка, або, точніше, когнітивна фрактальна графіка, оскільки репрезентована методика дослідження поетичних текстів із подальшим конструюванням фрактальної поетичної моделі світу враховує декілька аспектів когнітивної лінгвістики, когнітивної поетики, математики, геометрії, теорії систем, синергетики.
ПРОФЕСІЙНИЙ ТЕКСТ ЯК ОСНОВА ДЛЯ ФОРМУВАННЯ КОМПЕТЕНТНОСТЕЙ СТУДЕНТІВ ЕКОНОМІЧНИХ СПЕЦІАЛЬНОСТЕЙ (НА МАТЕРІАЛІ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ)
Authors: Просяник О. П. , Тарасенко С. Є.
Published: June 2021

Професійна вища освіта в останні роки переживає кризу, яка полягає в зниженні затребуваності економічних спеціальностей у випускників шкіл. Причинами такої ситуації є відсутність або недолік необхідних для роботодавців професійних компетентностей у випускників економічних ЗВО та економічних факультетів і, як наслідок, невідповідність очікувань випускників економічних спеціальностей щодо перспектив кар’єрного зростання. Професійні компетентності включають лінгвістичний складник, опанування якого має демонструвати адекватність до конкретних подій у професійній діяльності. Одним із засобів набуття такої компетентності є навчання іноземним мовам за допомогою професійних економічних текстів. Метою дослідження є виявлення специфічних характеристик професійних текстів із менеджменту, маркетингу та фінансів. Об’єктом дослідження обрані професійні тексти англійською мовою з маркетингу, менеджменту і фінансів. Предметом дослідження є цілеспрямованість і прагматичні установки професійних текстів як основа для формування компетентностей студентів економічних спеціальностей. Метод дослідження – контент-аналіз професійних текстів із маркетингу, менеджменту і фінансів. У статті представлено контент-аналіз професійних текстів у сфері менеджменту, маркетингу, фінансів, що дало підставу для виявлення специфічних характеристик цих текстів, таких як цілеспрямованість і прагматична установка. Обидві характеристики по-різному втілені у різних професійних дискурсах. Сукупність таких характеристик сприяє формуванню професійних компетентностей. Контент-аналіз показав, що в текстах із менеджменту переважають модальні дієслова та їх еквіваленти як індикатори установок комунікативної поведінки. Прагматична установка у фінансах – це забезпечення об’єктивності фактів і аргументів. На відміну від текстів із менеджменту та маркетингу в текстах із фінансів наявний низький відсоток фразеологізмів, а також складних граматичних форм. Для професійних текстів цієї направленості характерні лаконічність, точність, переважання простих речень.
СТИЛІСТИЧНЕ АРАНЖУВАННЯ НІМЕЦЬКОМОВНОЇ ПОЛІТИЧНОЇ ПРОМОВИ
Authors: Соколова О. В.
Published: June 2021

У статті текст публічної промови трактується як соціальна дія суб’єкта, який формулює свої комунікативні інтенції відповідно до ситуації і соціокультурних умов спілкування, а також до загальної стратегії мовної поведінки та тактики взаємодії з адресатом. Сучасний стан лінгвістичної парадигми характеризується антропоцентричним підходом, сутність якого полягає у зверненні до ролі людини у процесі породження та сприйняття мови. Особливу роль відіграє виявлення та вивчення найбільш ефективних засобів оптимізації вербального впливу на слухача, що є значним внеском у розвиток культури мовлення та політичної комунікації. У статті стверджується, що динаміка суспільного розвитку спричиняє зміни в області політичної комунікації і постійно висуває нові вимоги до мови. Створюється нове поле для формування відносин між державою та суспільством, між політиками та громадянами. У контексті таких зрушень на перший план виходить не тільки лінгвістичний аналіз публічних промов Гельмута Коля як окремого жанру політичного дискурсу, а й аналіз соціально-політичних обставин, за яких вони створюються. Теоретичну основу дослідження становлять праці українських та закордонних фахівців у галузі: політичної лінгвістики та політичного дискурсу (В.З. Демьянков, Н.М. Попова), теорії риторики (І.Ю. Ковальчук, Л.І. Мацько), жанру публічної промови (М.О. Діденко, М.С. Дорофеєва, Х. Шойрле), теорії стилістичних фігур (Н.М. Разинкіна, І.І. Радченко, К.А. Киянова), функціональної стилістики (І.Ю. Ковальчук, А.П. Сковородніков). Вказується на те, що кожний із проаналізованих образних мовних засобів має значні можливості для уточнення прагматичних інтенцій мовця і для посилення впливу оратора на слухацьку аудиторію. Обґрунтованість отриманих результатів забезпечується значною кількістю проаналізованих німецьких прикладів (понад 400 мовних одиниць), а також застосуванням комплексної методики аналізу, із залученням сучасних комунікативно- прагматичних, дискурсивних методів, їх поєднанням із традиційними описовими прийомами.
ЗОБРАЖЕННЯ ПСИХОЛОГІЧНОЇ АЛІЄНАЦІЇ В РОМАНІ СИЛЬВІЇ ПЛАТ «ПІД СКЛЯНИМ КОВПАКОМ»: ОСОБИСТІСНИЙ ПІДХІД
Authors: Соловій С. Р. , Гриців Н. М.
Published: June 2021

Стаття присвячена дослідженню поняття алієнації в єдиному романі Сильвії Плат «Під скляним ковпаком», а також порівнянню оригіналу з його українським перекладом. Стаття містить узагальнену інформацію про автора, дослідження терміна «алієнація», її складових частин, окрему увагу звернено на психологічний аспект цього поняття та погляди на відчуження з різних галузей наукової діяльності. Стаття прагне надати тлумачення контексту та обставин конкретного твору, загальну схему аналізу оригіналу та перекладу текстів. Мета і предмет статті полягають у дослідженні алієнації із психологічного погляду, з’ясуванні найбільш критичних симптомів відчуження, виявленні цих станів в оригінальному тексті, з’ясуванні симптомів та станів, виражених в обох порівнюваних версіях роману. Поняття алієнації є досить розмитим, що залишає багатьох науковців і психологів без задовільного визначення. Зазвичай поняття алієнації стосується суб’єкта й об’єкта, які природно співіснують. Окрім самоалієнації, феномен алієнації передбачає стосунки між суб’єктом і окремим аспектом контексту або оточення і, навіть у разі самоалієнації (інтроспективна алієнація), можна простежити відношення між суб’єктом і, наприклад, його недосяжним «Я». Загалом алієнація поділяється на такі п’ять стадій, або складових частин: спустошення, злість, ненависть до інших, самовідмова, страх самотності. Вибрані цитати проаналізовано за критерієм наявності характерних ознак алієнації і за достовірним переданням цих ознак у перекладеному тексті. Особлива увага приділяється відмінностям між двома текстами та тому, як переклад твору відрізняється від оригіналу за тоном і окремими фразами, метафорами, іншими особливостями мови перекладу. Результати статті спрямовані на те, щоб побачити, як в оригіналі та перекладі твору передані стани, пов’язані з алієнацією, та які зміни й лінгвістичні трансформації здійснено в українському варіанті тексту, який знайомить українську аудиторію з такою письменницею, як Сильвія Плат, і, безумовно, оживляє цей твір в українському книжковому просторі.
ОСОБЛИВОСТІ ОНОМАСІОЛОГІЧНОЇ БАЗИ ДВОКОМПОНЕНТНИХ СКЛАДЕНИХ НАЗВ ІЗ СЕМОЮ «ВОДА»
Authors: Теглівець Ю. В. , Теглівець О. В.
Published: June 2021

У будь-якій мові виникнення нових назв відбувається здебільшого за певними моделями. З погляду ономасіології всі семантичні деривати є наслідком вторинної номінації, оскільки до зовнішньої оболонки лексеми додається новий об’єкт номінації. Процес номінації показує, як у свідомості людини сформувався певний досвід щодо фрагментів картини світу. Ономасіологічні дослідження спрямовані від поняття до слова, коли одне поняття пов’язане з кількома словами. Дослідження мови в ономасіологічному аспекті допоможе з’ясувати специфіку мовної картини світу, нові етнолінгвальні питання. Для ономасіологічного підходу характерно те, яким чином слово закріплюється за певною сутністю. Поняттєвий клас входить в ономасіологічну структуру як означене (ономасіологічна база), а ознака – як означуване (ономасіологічна ознака). Актуальність дослідження полягає в тому, що ономасіологічний аналіз тісно пов’язаний зі словотвірним, а творення складених назв тісно пов’язане з їхньою структурою. Ономасіологічна база фіксує належність терміна до класу предметів, ознак, дій, а ономасіологічна ознака уточнює, конкретизує ономасіологічну базу. Мета статті – виявити особливості ономасіологічної бази у двокомпонентних складених назвах із семою «вода» на основі аналізу найбільш продуктивних моделей. Серед аналізованих термінів виявлено такі моделі: 1. Іменник + прикметник. У цій моделі ономасіологічна ознака представлена: а) загальнонауковим терміном (водна гігієна, басейн річковий); б) загальнотехнічним терміном (фаза парова, радіатор водяний) в) загальновживаною лексемою (візерунок річковий, сорочка водяна). 2. Модель іменник + іменник може мати: а) безприйменникову конструкцію: рух рідини, проба води, витрати води, б) прийменникову конструкцію: міграція з водою, гартування у воді, відбиття від дощу. Ономасіологічне вивчення мовного матеріалу дозволяє встановити причини найменування спеціальних понять загальновживаними знаками. Упорядкування екстралінгвального змісту відповідно до способів називання відбувається за допомогою так званих ономасіологічних категорій, які утворюють основу назви.
СОЦІОЛІНГВАЛЬНИЙ ПОТЕНЦІАЛ БРЕНД-СТОРІТЕЛІНГУ
Authors: Ущаповська І. В. , Шовкопляс Ю. О.
Published: June 2021

Статтю присвячено аналізу соціолінгвального й емотивного потенціалу, яким наділений бренд-сторітелінг – інструмент маркетингу з використання оповідання для побудови іміджу бренду, пояснення його цінностей та створення емоційного зв’язку зі споживачем. Сторітелінг як форма комунікації, у якій використовується оповідання для опису подій або речей, є трансляцією історій зі «змістом». Оповідання бренду зберігає автентичність і специфіку мови зазначеного бренду, складається з фактів, почуттів та інтерпретацій. Сторітелінг несе імпліцитне повідомлення, яке має вплинути на емоції споживачів. Бренд- сторітелінг дозволяє споживачам будувати смисли таким чином, щоб це відповідало їхньому особистому досвіду життя. У сторітелінгу бренд постає в контексті наративу, а не у традиційній торговій формі, де основна увага приділяється продажу. Таким чином у свідомості споживачів він набуває нового значення. Замість отримання економічних характеристик бренду споживачі мають змогу дізнатися про нього за допомогою оповідання. Згідно з маркетинговими дослідженнями, харчові бренди посідають друге місце з використання сторітелінгу. У статті проаналізовано вибірку сторітелінгу англомовних харчових брендів. У сучасному розумінні брендингу продукт або послуга стають брендом тільки тоді, коли про них можна розповісти історію. Лінгвальний потенціал сторітелінгу сприяє розвитку образного мислення, породжує емпатію, таким способом зміцнює взаємини між продавцем і покупцем. Бренд-сторітелінг є емоційно навантаженими розповідями- монологами, значний вплив на комунікативну структуру яких здійснюють дейктичні елементи. Ядром розповіді стають предикати, що становлять лінію розповідних дій адресанта. Бренд-сторітелінг надає продукту культурного значення, опосередковує та сприяє споживанню, діє як постійний діалог між компанією та споживачем, а також слугує для диференціації від конкурентів. Визначено типи сторітелінгу харчових брендів, а саме: традиційні, сучасні, художні, оповідання-легенди, персоніфіковані та спеціалізовані оповідання.
ОСОБЛИВОСТІ ЛЕКСИКО-ТЕМАТИЧНОЇ ГРУПИ «ПОБУТОВА ЛЕКСИКА» У ТВОРЧОСТІ М.В. ГОГОЛЯ
Authors: Хортюк Д. О.
Published: June 2021

Стаття присвячена вивченню й аналізу особливостей лексико-тематичної групи «Побутова лексика», яка функціонує у творчості видатного письменника та світового класика М.В. Гоголя. Актуальність розвідки зумовлена тим, що нині значна частина слів, що становлять групу найменувань побутової лексики, ідуть на периферію мовної лексичної системи і зовсім забуваються носіями сучасної мови. У дослідженні розглядаються деякі особливості використання автором цієї лексичної групи, усередині якої виділяються такі підгрупи, як адміністративні відносини, відносини за родом діяльності, родинні стосунки, назви видів одягу, предмети господарського вжитку, найменування страв та напоїв. Пропонується пояснення того, чому письменник акцентує увагу на вживанні побутової лексики. Надаються характеристика та детальна оцінка кожній підгрупі основної лексико-тематичної групи «Побутова лексика». Аналізуються основні підходи та доцільність уживання «побутової лексики» у творчості М.В. Гоголя. Встановлено, що дослідження мови творів та їхніх художніх мовних образів одне з найбільш складних і трудомістких завдань у науці про мову. Художній твір багатогранний. Мова в цьому разі виступає як форма словесного мистецтва, як цілісна словесно-художня єдність, особливий тип естетичної, стильової, словесної структури, його вивчення тісно пов’язане не тільки з лінгвістикою, але і з літературознавством і естетикою. Доведено, що письменник прагнув до об’єктивності зображення дійсності, він розкривав суспільне життя, соціальне середовище і внутрішній світ людини в їхніх взаємних зв’язках і в гармонійній пропорційності. Склад лексико-тематичних підгруп вкотре підтверджує, що М.В. Гоголь намагався передати у своїй творчості дивовижний колорит народного життя. М.В. Гоголь, коли малював картини побуту, детально описував портрети своїх героїв, прагнув до всебічного зображення життя, звичаїв і характеру людини. Через мальовниче відображення реального побуту автор вдало поєднує гумор і романтичне ставлення до світу. Багатство змісту, чудова виразність художніх образів, неповторна своєрідність поетичного стилю роблять його твори глибоко оригінальними та самобутніми.
ЕВОЛЮЦІЯ КОНЦЕПТУ “LOVE” В АНГЛІЙСЬКІЙ МОВНІЙ КАРТИНІ СВІТУ (НА МАТЕРІАЛІ РОМАНІВ «ІСТОРІЯ КОХАННЯ» ЕРІКА СІГАЛА ТА «ДЕЛІРІУМ» ЛОРЕН ОЛІВЕР)
Authors: Христич Н. С. , Заболотна Т. В.
Published: June 2021

У статті викладено результати порівняльного аналізу концепту LOVE у романах американських письменників. Лінгвістичний аналіз було здійснено на матеріалі романів «Історія кохання» Еріка Сігала та «Деліріум» Лорен Олівер. На думку автора, концепт LOVE слугує актуальним об’єктом наукового дослідження тому, що кохання в лінгвокультурному просторі є передусім нестійким вербальним вираженням, що із часом змінюється. Підтверджується думка, що концепт LOVE є базовим емоційним концептом мовної картини світу людини та вербалізується лексемою “love”; має три аспекти: понятійний, ціннісний і образний. Автор зосереджує своє дослідження на понятійно-образному змісті концепту LOVE. Досліджується той факт, що лексеми, які маніфестують почуття між закоханими, вступають одна з одною в тісні системні відношення, які розглядаються як синонімічні. Такі синонімічні ряди у класичному романі «Історія Кохання» створено лексемами “love”, “intimacy”, “likeness”, “sociality”, “friendship”, “support”, “reconciliation”, “understanding”. У романі-дистопії (антиутопія) «Деліріум» концепт LOVE вербалізується лексемами “sickness”, “stress”, “heart disease”, “anxiety”, “depression”, “insomnia”, “disorientation”, “distraction”. Концепт LOVE зображується як складне структурно-смислове, ментальне утворення, що базується на понятійній основі та втілюється в семантиці мовних одиниць, що позначають захворювання. Автор уважає, що такі засоби вербалізації є деформацією традиційного понятійно-образного змісту концепту LOVE, пояснює це особливостями роману-дистопії, який належить до жанру літератури, створеної за принципом негативності. Автор досліджує рухливість та семантичну ємність вербального наповнення концепту LOVE, у яких яскраво виражена оцінна конотація, що забезпечує можливість будувати мовну картину світу. Матеріал дослідження засвідчив, що із часом концепти змінюють свій понятійно-образний зміст, проте саме поняття лексеми “love” залишається більш стійким; воно зафіксоване в лексикографічних джерелах. Вивчення концепту LOVE у царині лінгвокульторологічних студій виявило потребу системного підходу до їх дослідження як складного базового емоційного явища – з виявленням ядерних та периферійних зон.
МОВНА ЗДОГАДКА ЯК ІНСТРУМЕНТ ПЕРЕКЛАДУ АНГЛОМОВНИХ КОНТАМІНАНТІВ
Authors: Швець Н. В.
Published: June 2021

Стаття присвячена розгляду прийомів мовної здогадки та динаміки їх використання під час перекладу слів-контамінантів з англійської мови українською. Актуальність запропонованої теми визначається необхідністю формування потенційного словника перекладача. Потенційний словник у статті визначено як необмежений лексичний шар, який включає не вивчені раніше лексичні одиниці, про значення яких можна здогадатися, проаналізувавши словотворчі елементи, подібність з рідною чи іншими іноземними мовами (тобто інтернаціональні слова), конверсію, контекст. Саме цей словниковий шар необхідно постійно розширяти перекладачам для здійснення якісного перекладу. У статті доведено, що одним із дієвих інструментів розширення потенційного словника є мовна здогадка. Мовну здогадку в цій роботі інтерпретуємо як наслідок евристичного пошуку в опорі на контекст та структурно-семантичні ознаки лексичних одиниць, їх графічну чи звукову форму. Матеріалом статті є англомовні контамінанти – лексичні одиниці, утворені із двох слів з усіченням щонайменше одного з них у місці з’єднання, а також із можливим накладенням i вставками морфів. Водночас відбувається збереження акцентно-складової структури одного з вихідних слів, взятого за морфологічний зразок. Контамінацiю у статті розуміємо як результат взаємодії двох або більше вихідних лексем, які проходять процес усічення i об’єднуються в єдину лексичну одиницю, мають подібні фрагменти у своїй структурі, водночас комбінуються шляхом накладення. Висвітлено історію появи та розвитку контамінантів в англійській мові. Розглянуто суміжні терміни, як-от блендинг, словозлиття, телескопи, стягнення та різницю між ними. Виявлено відмінності між словами- каламбурами та контамінантами. У статті доведено та проілюстровано на прикладах, що незнайомі перекладачеві англомовні контамінанти можуть мати структурно- семантичні відповідності з відомими базовими словами англійської мови і семантичну схожість із відповідними одиницями в українській мові. Зроблено висновок, що за допомогою використання мовної здогадки й аналізу вищезазначених елементів можна перекласти англомовний контамінант без використання словників чи інших довідкових засобів.
РЕКОНСТРУКЦІЯ ПРАСЛОВ’ЯНСЬКОГО ТЕЗАУРУСА ЕПІЧНИХ ПОЕТИЧНИХ ФОРМУЛ: КОРПУСНИЙ ПІДХІД
Authors: Назаров Н. А.
Published: June 2021

У статті пропонується новий підхід до історико-порівняльних досліджень індоєвропейської поетики. Він поєднує традиційні етимологічні методи з корпусним підходом. Для реконструкції основного тезауруса спільнослов’янських епічних поетичних кліше розглянуто п’ять незалежних корпусів слов’янських епосів (російських билин, українських дум, болгарських, сербських та хорватських, а також словенських героїчних пісень). Кожна з традицій має певний набір основних формул, що мають спільну клаузулу (закінчення рядка). Слова в клаузулах є найважливішою частиною фольклорного словникового запасу, оскільки вони, як правило, є найбільш стійкими. Їх стабільність у часі посилюється повторюваними метричними схемами співу, які зосереджуються в кінці рядка. Раніше було доведено, що слова-клаузули становлять серцевину формульних виразів однієї традиції (Б. Лорд), і врешті-решт Левінтон показав, що таке порівняння може бути здійснено між кількома спорідненими традиціями, такими як сербська, хорватська та східнослов’янські. Тим не менше суцільне фронтальне порівняння кількох епічних традицій слов’ян за цими параметрами ще не було здійснено. Ця стаття пропонує таке порівняння, яке може мати важливі результати для вивчення загальнослов’янської і навіть спільноіндоєвропейської поетики. Кількісний аналіз показав, що кожна з окремих слов'янських традицій має багато спільних основних формул. Цей набір формульних гнізд (близько 40) можна розглядати як ядро загальнослов’янської епічної традиції, що зберігається в дочірніх традиціях. Список включає не лише терміни спорідненості, частини тіла та природні об’єкти, а й культурні предмети та теми (як-от *gordъ, *slovo, *vino, *dvorъ, *vorto). Подальше етимологічне порівняння з формулами інших індоєвропейських традицій має показати міру інновацій та архаїзмів у праслов’янському поетичному тезаурусі.
МІЖКУЛЬТУРНА КОМУНІКАЦІЯ ЯК ХУДОЖНИЙ ЗАСІБ ВИКЛАДАННЯ АНГЛІЙСЬКОЇ
Authors: Штепа А. Л.
Published: June 2021

Стаття присвячена опису спілкування студентів на міжнародному рівні. Іноземній мові належить особливе місце в загальній культурній підготовці молоді до життя та діяльності в суспільстві. Це єдиний предмет, який включений у плани всіх підсистем освіти. Саме цей предмет, орієнтований переважно не на здобуття знань, а на формування навичок діяльності, має величезний потенціал для всебічного розвитку особистості. Можливість брати участь є важливою в міжкультурному спілкуванні для професіоналів, що займаються міжнародним бізнесом. З настанням століття глобалізації й інтеграції англійська мова посіла провідне місце в міжнародних переговорах. Ось чому знання цієї мови має велике значення. Однією з основних відповідей на запитання – вирішення нагальної проблеми вивчення іноземних мов як наповнення спілкування між представниками різних народів та культур. Позитивне ставлення є запорукою успішного навчання іноземної мови, оскільки іноземна мова – це не просто навчальна дисципліна, а ціле освітнє поле, яке створює умови для засвоєння знань із багатьох інших предметів: історії, географії, літератури тощо. Отже, неможливе навчання конкурентоспроможних спеціалістів із міжкультурного спілкування без опанування іноземних мов. Адже лише володіння мовою відкриває можливості для повноцінної професійної діяльності в усіх сферах. Знання повинні стати обов’язковою професійною якістю, яка забезпечить розуміння іноземних мов усіма спеціалістами, незалежно від їхнього профілю, ефективне ухвалення рішень та співпрацю. Отже, проблема потребує подальшого розвитку культурологічної та лінгвістичної підготовки майбутніх фахівців із погляду її методичного забезпечення.
ДЕЯКІ АСПЕКТИ ЛІНГВІСТИЧНОГО АНАЛІЗУ ПОЕТИЧНОГО КОНЦЕПТУ
Authors: Оверчук О. Б.
Published: June 2021

З огляду на антропоцентричну спрямованість сучасної лінгвістичної науки, в статті порушено коло питань, пов’язаних з особливостями вивчення способів концептуалізації позамовної дійсності, дослідженням принципів реконструкції культурної інформації на тлі символічного контексту поезії. У роботі теоретично узагальнено наукові уявлення про концепт як форму пізнавальної діяльності людини, поетичний концепт, як особливу ментальну категорію; описано й систематизовано дійсні принципи та підходи до концептуального аналізу, охарактеризовано прийоми його ефективного використання під час дослідження поетичного дискурсу. З’ясовано лінгвістичні параметри понять «концепт» і «поетичний концепт», виявлено й простежено відмінності між концептом та образом, запропоновано процедуру лінгвістичного аналізу поетичного концепту. Представлений у статті підхід до поетичного тексту з позицій когнітивної лінгвістики й лінгвопоетики дозволяє говорити про нього не тільки як про спосіб вербалізованого опанування світу, а і як про результат складної міжконцептуальної взаємодії. Поетичний концепт розглядається як особливе ментальне утворення, в якому відбивається комплекс уявлень індивідуума про певний культурний відрізок і яке характеризується, з одного боку, орієнтацією на реальну дійсність, а з іншого – на образну парадигму, що є узагальненою системою ідеальних уявлень про світ. Будучи результатом творчої уяви поета, його ціннісних орієнтирів та світоглядних позицій, він одночасно є засобом реалізації культурної теми в мові та концептуальній системі автора, елементом поетики його творів. З’ясовано, що концепти (як складники поетичного дискурсивного простору) характеризуються специфічною й дещо «розмитою» структурою, у якій, окрім типових, стандартних смислів, актуалізуються індивідуально-авторські й виникають нові. Тому для експлікації ділянки, охопленої поетичним концептом, пропонується використовувати особливий алгоритм їх аналізу.
ЖАНРОВА ТАКСОНОМІЯ ВІДЕОІГОР
Authors: Пожарицька О. О.
Published: June 2021

Представлена стаття концентрується на понятті відеоігор, які є популярним заняттям як для дітей, так і для дорослих. У роботі розглядається проблема класифікації відеоігор в аспекті їх ієрархії та активності геймерів. Автор досліджує гру як особливе заняття людини з точки зору її філософського розуміння та комунікативної спрямованості. Автор концентрується на позалінгвістичних факторах популярності відеоігор з акцентом на їх походженні, еволюції та перспективах розвитку. Робота дає детальний критичний огляд дійсних підходів до гри та її розуміння в різних галузях знань, включаючи лінгвістику та психологію. Актуальність дослідження випливає із загального інтересу сучасної лінгвістики до досліджень, присвячених мультимодальній комунікації, з одного боку, та мотивується відсутністю досліджень, що аналізують комунікативний зміст та потенціал відеоігор, – з іншого. Метою цієї статті є розробка нової жанрової таксономії відеоігор на основі окресленої пізнавальної сутності гри як специфічної форми людської діяльності. Автор зосереджує увагу на понятті гри в цілому та відеоігор зокрема, аналізує основні особливості комп’ютерних ігор, розглядає їх різні жанрові класифікації та вибудовує власну жанрову таксономію відеоігор, яка б компенсувала недоліки тих, що були запропоновані раніше. Нова таксономія відеоігор ґрунтується на таких двох основних принципах побудови комп’ютерних ігор, як інтерактивність та можлива наративність. Так, усі відеоігри можуть бути позначені як наративні (що розповідають певну історію та мають певний сюжет) або ненаративні (що не розповідають гравцям жодної історії). У межах кожної з цих груп виокремлюємо кінетичні ігри, ментальні ігри, ігри змішаного типу залежно від форми та ступеня їх інтерактивності. Запропонована таксономія дозволяє концентруватися на наративних іграх із метою подальшого аналізу людонаративу. Перспективи нашого дослідження вбачаємо у порівняльному аналізі вербальних та невербальних компонентів у трьох типах наративних відеоігор, а також у визначенні їх ролі у сюжетній побудові комп’ютерної гри.
Terrorism as a Major Threat to Societal Peace: The Case of Pakistan
Authors: Ashraf Tahir , Fatima Bushra
Published: June 2021

Purpose: The central objective of this research is to look at causes behind the phenomenon of terrorism faced by Pakistan. In the contemporary era, Pakistan is facing and suffering from the destructive and gravest issue of terrorism. It has become a major problem not only for the federation as well as for the citizens of Pakistan. Terrorism has made the Pakistani society, where people do not feel secure, a society that lacks a responsible system. The factors that caused terrorism are societal despotism, economic inconsistency, political uncertainty, religious dogmatism as well as foreign intervention or international stratagem.

Design/Methodology/Approach: Qualitative method has been used in this study. Secondary sources including newspapers and research articles have been used to evaluate reasons as well as the dynamics of the phenomenon of terrorism which has severely damaged social fabric of the Pakistani society.

Findings: The article has evaluated the major causes of multiple societal dimensions of terrorism and found that unsystematic government set-up, non-democratic system, absence of law and order and frustration and collapse of law enforcement organizations, incursion, and ingress of refugees, weaponization as well as talibanization. It has also revealed that role of religious institutions, madrassas and religious sermons delivered on the occasion of daily life religious rituals are major reasons of the extremism prevailing in the Pakistani society.

Implications/Originality/Value: So, it is concluded that the major causes of multiple societal dimensions of terrorism are religious institutions, hate-speeches delivered at different ceremonies of religious and social rituals.
Parliamentary Democracy in Developing Countries: Comparative Study of Pakistan and Bangladesh (2008 to 2013)
Authors: Mustafa Ghulam , Javed Aysha , Arsalan Muhammad
Published: June 2021

Purpose: Parliamentary democracy is one of the unique forms of democracy. It is practiced in various countries of the world successfully. Like Australia, Canada exercises it in very effective manner. Pakistan and Bangladesh both countries are practicing parliamentary democracy. This research paper made comparison between Pakistan and Bangladesh and also find out reasons that weakened the democratic system in both developing countries like non democratic attitude of their political leaders, poverty, corruption, injustices, lack of education, dictatorship and terrorism that destabilized the parliamentary system in both countries.

Design/Methodology/Approach: Historiography serves as an ideal approach here, given the subjects of the cases being used in this study. It employs a critical, selective reading of sources that synthesize particular bits of information into a narrative description or analysis of a subject.

Findings: In Pakistan parliamentary democracy restores in 2008 and eighteen amendments is the good initiate to strength the democratic trend. In fact, in the first time in the history of Pakistan a democratic government complete it tenure. Politics of reconciliation play very vital role in Pakistan. In contrast, in Bangladesh parliamentary democracy restore since 1991but the political leaders highly mistrusted each other and involve in corruption activities. Abolishment of caretaker government is another critical issue in Bangladesh.

Implications/Originality/Value: Both countries tried to achieve the parliamentary democracy but both countries should struggle more for institutionalization of parliament for strong the parliamentary democracy in both countries.
Psychological structure of the officer's intelligence: theoretical review and system analysis
Authors: Naumov P. Yu.
Published: June 2021

Introduction. The task of forming of the personality of an officer who possesses not only the sum of knowledge, skills and abilities, but a developed system of values, and, ultimately, intelligence is relevant for modern higher and military schools. To solve this problem, it is necessary not only to properly organize and direct teaching and educational activities, but also to establish the psychological structure of the intelligence of the future officer, as well as the peculiarities of its functioning. The author tackles the issues of researching the concept and structure, as well as identifying the features of the mental functioning of intelligence, based on the use of systemic and interdisciplinary analysis, by studying the array of literature from various areas of social and humanitarian knowledge, while revealing the psychological laws of the real life of intelligence.The study presents the main scientific results of the theoretical and systemic analysis of the psychological structure of the officer's intelligence, in which the formal, meaningful as well as functional and activity aspects are revealed.Materials and Methods. As the main research methodology, the authors use axiological, historiographic, systematic, cultural-historical and activity approaches adapted for solving problems. The main research methods were: hypothetical-deductive method; analysis, synthesis, comparison, analogy and abstraction; systematic analysis and modeling.Results. The main scientific results of the research are the systematic conclusions about the psychological structure of intelligence, generalized by the author, revealed on the one hand, on the basis of the analysis of literary sources, and on the other hand, through the study of its real functioning and being in the mental activity of the individual.Discussion and Conclusions. The mind of a military intellectual is the functioning of complex mental formations in the structure of the personality, which makes it possible to correlate events and facts of activity with the general life-meaning problems of his subjective being; he is characterized by a developed intellect and the constancy of the application of critical thinking.
Evolution of approaches to the problem of the influence of ancient philosophy on christianity
Authors: Peshkov A. A.
Published: June 2021

Introduction. The article analyzes various views expressed in domestic and foreign criticism on the problem of the boundaries and the degree of influence of ancient thought on the Christian tradition. The article analyzes the question not only about the distortion of the ancient philosophy of Christianity, but also about the legitimacy of the influence of the "Hellenic" Christianity itself on the cultures of other peoples. Special attention is paid to the analysis of similarities and differences in approaches to this issue in philosophical thought in the West and in Russian philosophy.Materials and Methods. The main material for this article is the monograph of G. V. Florovsky's "Christianity and Civilization: Selected works on theology and Philosophy", as well as an extensive article by P. B. Mikhailov – "The concept of Hellenization of Christianity in the history of theology". In addition, the research material is the works of other domestic and foreign authors analyzing the problem under consideration. The article uses the methods of comparative analysis, generalization and historical and philosophical analysis.Results. The analysis shows that the concept that arose in Protestantism, the substitution of evangelical preaching in the late Christian thought with alien ideas of ancient philosophy, has undergone an evolution. Modern criticism emphasizes that the accusation itself is based on the German philosophy of history, which does not accept the phenomenon of the Gospel as a Tradition, i.e., Traditions. In this way, it divides the Gospel and Tradition and closes the Gospel in a specific historical moment. According to the scholars, it is necessary to distinguish between the declaration of the substitution of the gospel by philosophy as a theoretical assumption, and historical reality, as a process of realization of the Good News that took place in the second century and in subsequent time. At present, the idea of the identity of the internal content of the confessional faith and the diversity of external, cultural forms of its expression is becoming relevant.Discussion and Conclusions. The author of the study managed to conduct a comparative and systematic analysis of the approaches that determine the strength and scope of the influence of ancient philosophy on Christian theology, in the works of both domestic and foreign thinkers. As a result, the author managed to carry out a comprehensive analysis of various approaches in assessing the degree of influence of ancient philosophy on Christian theology, as well as to trace the evolution of these ideas.
Research of the readiness of university teachers to implement inclusive educational practice with students with disabled hearing opportunities
Authors: Fomina M. V.
Published: June 2021

Introduction. This article discusses the problems of the readiness of university teachers to implement inclusive educational practice with the students with hearing disabilities.Materials and Methods. We used questionnaire on diagnostics of teachers' readiness for inclusion; "Scale of emotional response" (Ваlаnced Emotional Empathy Scale - BEES), (A. Mehrabien, N. Epstein); the questionnaire "Diagnostics of teachers' orientation towards the educational-disciplinary or personal model of interaction with children" (VG Maralov).Results. Thus, the results of the ascertaining experiment make it possible to identify the problems of personal readiness that arise among higher school teachers who have different experience of “implementing” an inclusive culture and practice, and on the basis of this to build programs of psychological (methodological, educational) support in accordance with their request. However, 80.8% of respondents do not see themselves as the center of changes in the educational space of higher education. Only 17.6% of the respondents demonstrate awareness in the aspect of psychological and physiological characteristics of development, the specifics of the communicative and cognitive activity of the deaf and hard of hearing people. 88.2% of the respondents could not name any special educational needs in means of adaptation and rehabilitation of the latter.Discussion and Conclusions. Problems were identified that hinder the development of teachers' readiness to work in an inclusive education. There was a fragmentation of knowledge in the aspect of psychological and physiological characteristics of development, a lack of understanding of the specifics of the communicative and cognitive activity of the deaf and hard of hearing people, pedagogical technologies of working with the hearing-impaired, special educational needs for means of adaptation and rehabilitation. The problems of implementation by teachers of a personality-oriented approach in education, which is a prerequisite for inclusion, have been diagnosed. Thus, the results of the ascertaining research make it possible to identify the problems of personal readiness that arise among higher school teachers who have different experience of “implementing” an inclusive culture and practice, and on the basis of this to build programs of psychological (methodological, educational) support in accordance with their request.
Analysis of Factors Affecting the Results Student Learning in Accounting Students Accounting Expertise Program
Authors: Ngampo M. Yusuf A.
Published: June 2021

The research is aimed to determine the factors of interest in learning, and learning disciplines that affect student learning outcomes accounting expertise. This type of research is qualitative research using qualitative descriptive analysis tools and multiple regression analysis to determine how much these factors influence. The sample is 76 students using proportional random sampling technique. This study means that the interest variable (X1) has a positive effect on learning outcomes (Y). This indicates that if the interest variable increases one unit, while the student learning discipline variable is considered constant it will cause an increase in learning outcomes by 0.480. This indicates that when the learning discipline variable has increased by one unit and the interest variable is considered constant it will cause an increase in learning outcomes. learning outcomes of 0.477. The results of the correlation coefficient analysis obtained a value (r) of 0.640, which means that the relationship between student learning outcomes and student learning interest and student learning discipline is in the strong category. Where the correlation value is in the coefficient interval 0.60 - 0.799. While the coefficient of determination (r2) is 0.410 or 41 percent, which means that the effect of student interest in learning and learning discipline on student learning outcomes is 41 percent, while the remaining 59 percent (100% - r2) is determined by other factors not included in this study. The results of the t-test show that the significant value is smaller than the alpha value, where the significant value = 0.002 <alpha = 0.05, which means that it is significant, so the hypothesis proposed is that: "It is assumed that interest in learning and student learning discipline has a significant effect on learning outcomes. students in the Accounting Skills Program of SMK Negeri 1 Pangkep are declared "accepted".
Conflict Management on Employee Performance in Public Organizations
Authors: Hasim Djamil , Dahlan Dahlan , Iriawan Hermanu
Published: June 2021

Conflicts that occur will cause two consequences: conflicts that can be profitable and conflicts that can harm public organizations. Therefore, in the Local Government of Barru Regency, conflict management is needed to overcome everything. The purpose of the research is to determine the level of conflict management and performance of the Regional Government of Barru Regency employees, using quantitative research methods. In this study, there were 97 respondents. Data collection used include questionnaires, interviews, and documentation. The present study applied product-moment correlation analysis using SPSS software. The results of the study showed that the indicators used in each variable showed conflict management conducted in the Barru District Government obtained a result of 77.86 percent with a good category, for the performance level of employees obtained a result of 79.78 percent with a good category.