bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Prioritizing Physical Determinants of International Elite Pole Vaulting Performance
Authors: Gross Micah , Büchler Greeley Nicole , Hübner Klaus
Published: January 2019

Gross, M, Büchler Greeley, N, and Hübner, K. Prioritizing physical determinants of international elite pole vaulting performance. J Strength Cond Res 34(1): 162–171, 2020—The pole vault is a complex track and field discipline requiring speed, strength, and efficient technique. Strength is a fundamental physical requirement, which facilitates general sprinting ability; this in turn represents the exploitable potential during the approach, where kinetic energy for the subsequent vault is generated. This study investigated the relationships between pole vault height, approach speed, sprint-speed potential, and indicators of both explosive and reactive strength in 20 international female pole vaulters. Furthermore, changes in step characteristics between flying sprints and approach runs were analyzed. Data were collected during and after an international pole vault competition. The correlations between approach speed and vault height, between sprint speed and approach speed, and between explosive strength indicators and sprint speed were large or very large. However, the correlation between reactive strength and sprint speed was small. Differences in speed during the vault approach compared with the flying sprint are mainly due to reduced step length rather than lower step frequency. With the help of a flow chart and regression equations, sound decisions can be made regarding the prioritization of various training components of pole vaulters. With this tool, coaches and athletes can easily evaluate whether or not a facilitator ability is sufficient for improving a more specific performance measure on the way to the central criterion: pole vault height. Furthermore, the results of this study suggest that maintaining step length should be emphasized during approach drills to best exploit sprint-speed potential during the pole vault approach.
Strength and Conditioning Considerations for Racquetball Athletes
Authors: Anthony Chantel C. , Baghurst Timothy M.
Published: January 2019

RACQUETBALL IS A COMPLEX SPORT THAT INVOLVES MULTIFACETED MOVEMENT PATTERNS AND MUSCULAR INVOLVEMENT. ANALYZING THE UNIQUE DEMANDS OF THE SPORT AND THE NEEDS OF THE ATHLETE PROVIDES STRENGTH AND CONDITIONING SPECIALISTS WITH THE REQUIREMENTS NEEDED TO OPTIMIZE PERFORMANCE AND PREVENT INJURY. TO DATE, THERE IS NO MODEL THAT IDENTIFIES NOR PROVIDES SPORT-SPECIFIC PROGRAMMING FOR RACQUETBALL. THEREFORE, THE AIMS OF THE ARTICLE ARE TO EVALUATE THE PHYSIOLOGICAL DEMANDS OF RACQUETBALL, IDENTIFY THE UNIQUE NEEDS OF RACQUETBALL ATHLETES, AND DEVELOP SPORT-SPECIFIC TRAINING METHODS THAT WILL MAXIMIZE PERFORMANCE AND REDUCE RISK OF INJURY.
Physical Preparation for Elite-Level Squash Players: Monitoring, Assessment, and Training Practices for the Strength and Conditioning Coach
Authors: Gibson Neil , Bell Paul , Clyne Alan , Lobban Greg , Aitken Lisa , Gibbon Katrina
Published: January 2019

SQUASH IS AN INTERMITTENT, HIGH-INTENSITY RACQUET SPORT THAT IS PLAYED GLOBALLY; HOWEVER, LITTLE IS KNOWN ABOUT THE PHYSICAL REQUIREMENTS OF MATCH PLAY AND TRAINING FOLLOWING RECENT RULE CHANGES. IN THIS ARTICLE, WE REVIEW THE CURRENT LITERATURE REGARDING THE DEMANDS OF COMPETITION, HOW TRAINING LOAD IS MONITORED, AND ASSESSMENT PROTOCOLS USED TO QUANTIFY PHYSICAL CAPACITY IN ELITE-LEVEL PLAYERS. USING DATA FROM THIS POPULATION, WE IDENTIFY APPROACHES TO THE MONITORING OF TRAINING LOAD AND PHYSICAL CAPACITY ALONG WITH IDENTIFYING ON-COURT PHYSICAL PREPARATION TRAINING OF USE TO THE STRENGTH AND CONDITIONING COACH.
Biased Attention to Facial Expressions of Ambiguous Emotions in Borderline Personality Disorder: An Eye-Tracking Study
Authors: Kaiser Deborah , Jacob Gitta A. , van Zutphen Linda , Siep Nicolette , Sprenger Andreas , Tuschen-Caffier Brunna , Senft Alena , Arntz Arnoud , Domes Gregor
Published: January 2019

Preliminary evidence suggests that biased attention could be crucial in fostering the emotion recognition abnormalities in borderline personality disorder (BPD). We compared BPD patients to Cluster-C personality disorder (CC) patients and non-patients (NP) regarding emotion recognition in ambiguous faces and their visual attention allocation to the eyes. The role of comorbid posttraumatic stress disorder (PTSD) in BPD regarding emotion recognition and visual attention was explored. BPD patients fixated the eyes of angry/happy, sad/happy, and fearful/sad blends longer than non-patients. This visual attention pattern was mainly driven by BPD patients with PTSD. This subgroup also demonstrated longer fixations than CC patients and a trend towards longer fixations than BPD patients without PTSD for the angry/happy and fearful/sad blends. Emotion recognition was not altered in BPD. Biased visual attention towards the eyes of ambiguous facial expressions in BPD might be due to trauma-related attentional bias rather than to impairments in facial emotion recognition.
Women With Borderline Personality Disorder Show Reduced Identification of Emotional Facial Expressions and a Heightened Negativity Bias
Authors: Vestergaard Martin , Kongerslev Mickey T. , Thomsen Marianne S. , Mathiesen Birgit Bork , Harmer Catherine J. , Simonsen Erik , Miskowiak Kamilla W.
Published: January 2019

Individuals with borderline personality disorder (BPD) frequently display impairments in the identification of emotional facial expressions paralleled by a negativity bias. However, it remains unclear whether misperception of facial expressions is a key psychopathological marker of BPD. To address this question, the authors examined 43 women diagnosed with BPD and 56 healthy female controls using an emotion face identification task and a face dot-probe task together with measures on psychopathology. Compared to controls, women with BPD showed impaired identification of disgusted and angry faces concurrent with a bias to misclassify faces as angry, and a faster preconscious vigilance for fearful relative to happy facial expressions. Increased severity of borderline symptoms and global psychopathology in BPD patients were associated with reduced ability to identify angry facial expressions and a stronger negativity bias to anger. The findings indicate that BPD patients who misperceive face emotions have the greatest mental health issues.
A Simplified Bioenergetics Model of a Hammerhead Shark for Teaching Natural Selection
Authors: Hodgson Jay Y. S.
Published: January 2019

Students often have difficulty understanding the underpinning mechanisms of natural selection because they lack the means to directly test hypotheses within the classroom. Computer simulations are ideal platforms to allow students to manipulate variables and observe evolutionary outcomes; however, many available models solve the scenario for the users without revealing the evolutionarily significant calculations. I developed a simplified bioenergetics model of a hammerhead shark for teaching natural selection that allows the users to manipulate variables and see the impacts of modeling while solving for the evolutionary consequences. Students generate variation within the population by controlling cephalofoil widths and swimming speeds of an individual, which affect its ability to detect and capture prey at the expense of energy lost as drag from swimming. The trade-off between energy gained from successful predation and energy lost from metabolic expenditures dictates rates of reproduction. By manipulating a subset of factors that influence differential reproductive success, students gain an improved understanding of natural selection.
Comparative effects of sex hormone deprivation on the brain of insulin-resistant rats
Authors: Sripetchwandee Jirapas , Pintana Hiranya , Sa-nguanmoo Piangkwan , Boonnag Chiraphat , Pratchayasakul Wasana , Chattipakorn Nipon , Chattipakorn Siriporn C
Published: January 2019

Obese-insulin resistance following chronic high-fat diet consumption led to cognitive decline through several mechanisms. Moreover, sex hormone deprivation, including estrogen and testosterone, could be a causative factor in inducing cognitive decline. However, comparative studies on the effects of hormone deprivation on the brain are still lacking. Adult Wistar rats from both genders were operated upon (sham operations or orchiectomies/ovariectomies) and given a normal diet or high-fat diet for 4, 8 and 12 weeks. Blood was collected to determine the metabolic parameters. At the end of the experiments, rats were decapitated and their brains were collected to determine brain mitochondrial function, brain oxidative stress, hippocampal plasticity, insulin-induced long-term depression, dendritic spine density and cognition. We found that male and female rats fed a high-fat diet developed obese-insulin resistance by week 8 and brain defects via elevated brain oxidative stress, brain mitochondrial dysfunction, impaired insulin-induced long-term depression, hippocampal dysplasticity, reduced dendritic spine density and cognitive decline by week 12. In normal diet-fed rats, estrogen deprivation, not testosterone deprivation, induced obese-insulin resistance, oxidative stress, brain mitochondrial dysfunction, impaired insulin-induced long-term depression, hippocampal dysplasticity and reduced dendritic spine density. In high-fat–diet-fed rats, estrogen deprivation, not testosterone deprivation, accelerated and aggravated obese-insulin resistance and brain defects at week 8. In conclusion, estrogen deprivation aggravates brain dysfunction more than testosterone deprivation through increased oxidative stress, brain mitochondrial dysfunction, impaired insulin-induced long-term depression and dendritic spine reduction. These findings may explain clinical reports which show more severe cognitive decline in aging females than males with obese-insulin resistance.
External Factors of System Transformation in Poland
Authors: Holubiak Nataliia
Published: January 2019

The author analyzed e a new perspective on democratization processes, by analyzing the role of external dynamics in the transformation Poland. The academic research only recently started to focus on the external factors, and the influenced agents were mainly the political elites and institutions. The first part examines the theoretical foundations of transformation, a combination of external and internal factors that have influenced the processes in Central and Eastern Europe. For example, the model, presented by the researcher Edmund Wnuk-Lipiński shows the sequence of five phases of transition from the old system to the new one in Poland. In the next part, author describes “transformation through integration” and analyzes the effect of the overlap of the systemic transformation process on accession processes. In conclusion, membership in the EU is considered as an opportunity to further develop, the factor of increase foreign direct investment and the choice of civilization for Polish society
The Violence Based on Religion as a Factor of the Distribution of the World Political Process
Authors: Mykhalskyi Ihor
Published: January 2019

The article deals with the role of political violence in the modern world through the prism of exacerbation of cultural-religious contradictions. Based on the analysis of statistical data, the tendencies of the spread of confrontation on religious grounds have been revealed, such as discrimination and impairment of the rights of religious communities, ethnic-confessional conflicts, and the spread of transnational religious terrorism. It is concluded that the politicization of religions is a significant factor of social and political destabilization both at the regional and global levels
Essential Strategic Management Accounting Tools Used for Making Investment Decisions at Enterprises in EU
Authors: Pylypiv Nadiya , Pіatnychuk Iryna
Published: January 2019

Slow current modernization reforms in the economic sector have significantly weakened the competitiveness of enterprises in EU; therefore, there is a great need for new tools in the managerial decision-making process. Information provision of the decision-making process on expediency of investment activity in the form of capital investments is formed within thelimits of strategic management accounting. In the research except for various analytical methods (analysis, synthesis, comparison, grouping, etc.) a “decisions tree” method is used for choosinga reasonable solution. In the study, strategic management accounting has been defined as a separate kind of management accounting, which involves generation of high-quality information. Certain tools may be applied within it for the decisions made by managers, based on established business partnership with successful implementation of business strategy. Five most widespread groups of tools of strategic management accounting are cost accounting; planning, monitoringand evaluation of effectiveness; strategic decisions; competitor accounting; customer accounting.It is recommended to complete the list of instruments integrated within the five groupsby a separate group – a specific category of supplier accounting that would contribute to the generation of more complete and qualitative information provision for the process of making managerial decisions on the appropriateness of capital investments in the investment activityof the enterprise in EU. The research made it possible to reach the following conclusions. Important components should be taken into account in order to fulfil strategic management accountingof the company in a proper way. Those are data sources choice, collecting and processing of information, choice of instruments of strategic management accounting, formation of internal regulation of strategic management accounting, development and supply of accountingand analytical information; process of solutions development, and the choice, which canprovide generation of necessary information for competitive managerial decisions made by managers. Application of advanced tools for strategic management accounting, which give information to meet issues related to the characteristics of consumers, competitors, suppliers, project costs, assessment of investment feasibility in the project, is caused by the necessity of competitive decision-making with the help of the above-offered decisions tree tool usage
Western Ukraine in the Context of Disintegration and Integration Processes During the 1930s-1940s (historical and legal aspect)
Authors: Redko Andriy
Published: January 2019

In this article the disintegration and integration processes in Central and Eastern Europe and their influence on the legal status of Western Ukraine are researched. Disintegration correlates with the Soviet occupation of Western Ukraine, and integration correlates with the process of its joining the USSR. The historical and legal dimension of Ukraine in the European context is conceptualized by distinguishing the stages of these processes
Characteristics of opening in the ice cover formed by the gas vents
Authors: Bordonskiy G. S. , Krylov S. D. , Gurulev A. A. , Orlov A. O. , Tsyrenzhapov S. V.
Published: January 2019

«Proparina» (russ) is a small hole in the ice cover formed by steaming of the ice by the gas vents. Some characteristics of this phenomenon were studied by the example of formation of one proparina found in March 2015 in the ice cover of the shallow eutrophic Lake Shakshinskoye (Trans-Baikal Region). The interest in this object is due to the fact that a proparina, unlike a polynya (small water opening in ice), is formed after the establishment of the ice cover and it can appear in those parts of a reservoir where there is no clearly expressed inflow or outflow of water. Although proparinas do often occur on some water bodies, e.g. Lake Baikal, a detailed description of their structure and process of formation is not available. Research on features of the proparina in the ice of the Lake Shakshinskoye and adjacent areas of this reservoir was carried out on March 25 and 28 in 2015. Melting at the lower and upper ice cover boundaries started at that time, and it was found that the proparina under investigation was formed in the center of a dome-shaped area where the ice thickness decreased compared to the adjoining parts within a distance of 200 meters. Gradient of the lower surface in the dome was on average 5 centimeters per 100 meters at a distance from the center. We found a narrow channel in the ice through which gas came into the proparina in the form of separate portions. The maximum recorded volume of gas that came into the open proparina reached 10 l/min. The channel is supposed to be formed at the end of winter period due to the release of gas during the melting of the lower layers of the ice cover and the subsequent movement of gas bubbles into the center of the dome. To study the ice cover structure, we measured thermo-microwave self-radiation of the “ice-water” system in the centimeter range. Such measurements allow detecting changes in ice thickness with an accuracy of 1 cm. It is assumed that the accumulation of gases under the ice causes the instability of the water column due to warming by the heat fl w from the bottom layers and initiates the circulation and, thus, formation of proparina.
Visuomeninės-politinės minties istorijos Lietuvoje problemų tyrimas
Authors: Macevičius Jonas
Published: January 2019

Apžvelgiama Lietuvos filosofijos istorijos tyrimų padėtis tarybinėje Lietuvoje. Išvardijami filosofijos mokslų kandidato disertacijas iš minėtos tyrimų srities apgynę mokslininkai, nurodomi filosofijos daktaro disertacijas apie Lietuvos filosofiją rašantys tyrėjai. Aptariant šios srities publikacijas konstatuojama, kad tik dalis tyrinėjimų paskelbiama spaudoje. Atskirai minimi Romano Plečkaičio atlikti scholastinės logikos Lietuvoje tyrinėjimai, kurie vertinami kaip labai aukšto mokslinio lygio darbai. Teigiama, kad visuomeninės-filosofinės minties istorijos Lietuvoje tyrimų darbų tematikoje daugiau ar mažiau apimti visi etapai, bet daugiausia vietos skiriama marksistinės filosofinės bei sociologinės minties raidai ir buržuazinės filosofijos analizei.
Moterys visuomeninėje gamyboje (Kai kurių sociologinio tyrimo duomenų analizė)
Authors: Panova Nina
Published: January 2019

Straipsnyje analizuojama moterų darbinio užimtumo problemos remiantis 1966 m. atliktu dviejų įmonių (Vilniaus „Lelijos“ susivienijimo ir „Audėjo“ kombinato) dirbančiųjų sociologiniu tyrimu. Pateikiami, apibendrinami ir interpretuojami statistiniai duomenys apie įmonėse dirbančiųjų moterų amžių, stažą, išsilavinimą, kvalifikaciją, darbo efektyvumą. Teigiama, kad tobulinant socialistinius gamybinius santykius, iškyla moterų darbo specifinių problemų, kurioms spręsti būtina imtis atitinkamų socialinio reguliavimo priemonių. Autorės teigimu, svarbiausia problema yra ta, kad moterų įtraukimo į visuomeninę gamybą tempų neatitinka tie tempai, kuriais plečiamos gyventojų materialinių-buitinių poreikių tenkinimo visuomeninės formos. Straipsnyje pateikiamos konkrečios rekomendacijos įmonių vadovybei dėl dirbančiųjų moterų darbo sąlygų gerinimo, kvalifikacijos kėlimo, darbo režimo ir buitinio aptarnavimo.
Dinaminio atomizmo teorija Lietuvos mokyklose antrojoje XVIII a. pusėje
Authors: Plečkaitis Romanas
Published: January 2019

Straipsnyje analizuojama dinaminio atomizmo teorija, dėstyta Lietuvos mokyklose antrojoje XVIII a. pusėje. Teigiama, kad Vilniaus trinitorių kolegijos filosofijos profesorius Dionyzas (pavardė nenustatyta), būdamas R. Boškovičiaus sekėjas, 1763–1765 m. fizikos kurse dėstė dinaminio atomizmo teoriją. Jis daugiausia dėmesio skyrė jėgų dėsnio aiškinimui. Sekdamas R. Boškovičiumi, Dionyzas padarė reikšmingų fizikinio ir filosofinio pobūdžio išvadų. Materiją, judėjimą, erdvę ir laiką jis traktavo kaip sudarančius visumą, pabrėžė jų santykinumą. Materija esanti diskrečios struktūros, jos elementai yra nedalomi ir netįsūs, nekūniški. Judėjimo greitis tuo didesnis, kuo didesnė erdvė, kurią kūnas pereina per tam tikrą laiko tarpą. Dionyzas teigė judėjimo absoliutumą (suprantamą kaip visuotinumas) ir rimties santykinumą. Savo kosmologijoje Dionyzas gynė pasaulių daugio idėją (kiti pasauliai gali būti apgyvendinti) ir ryžtingai palaikė Koperniko sistemą. Studijuojantįjį jaunimą jis supažindino su nauja fizikine-filosofine pasaulėžiūra, kuri daugeliu aspektų buvo artima šiuolaikinei.
Dėl praeities idealizavimo XIX a. pradžios Lietuvoje
Authors: Genzelis Bornislovas
Published: January 2019

Straipsnyje teigiama, kad XIX a. Lietuvos socialinėje, istorinėje ir grožinėje literatūroje buvo ryškios lietuvių tautos praeities idealizavimo tendencijos. Savo tautos praeitį idealizavo daugelio politinės nepriklausomybės neturinčių šalių ideologai. Švietėjai rūpinosi liaudies švietimu gimtąja kalba, didėjo lietuviškų leidinių skaičius, lietuvių kalba ir kultūra tapo mokslinių tyrimų objektu. Romantikai domėjosi liaudies papročiais, jos poezija, nacionaliniu charakteriu ir visa tai išaukštino, romantizmas pradėjo dominuoti ir Lietuvos istoriografijoje. Praeities idealizavimas reiškė siekimą išsivaduoti iš nacionalinės ir socialinės priespaudos. Drauge reiškėsi neapykanta didikams, kurie buvo įvairių sutarčių, lėmusių politinės nepriklausomybės praradimą, autoriai. XIX a. pradžioje kilusio nacionalinio atgimimo teoretikai laikė savo pareiga saugoti kraštą nuo tolesnės demoralizacijos – blogos svetimųjų įtakos. Manydami, kad lietuviškumo tvirtovė yra kaimas, jie idealizavo buvusį patriarchalinį kaimą.
XIV Tarptautinis filosofų kongresas
Authors: Minkevičius Jokūbas
Published: January 2019

Apžvelgiamas 1968 m. rugsėjo 2–9 dienomis Vienoje (Austrija) vykęs XIV Tarptautinis filosofų kongresas. Šiuos kongresus organizuoja Tarptautinė filosofinių draugijų federacija kas penkeri metai. Kongrese įvyko penki plenariniai posėdžiai, aštuoni koliokviumai, veikė trylika sekcijų su daugeliu grupių ir būrelių. Buvo svarstomos visos svarbiausios filosofinės problemos: žmogaus, kultūros, visuomenės, religijos, kalbos, pažinimo, mokslo klausimai ir kt. Kongresas pademonstravo nepaprastai didelį filosofijos vaidmenį dabarties gyvenime ir žmonijos istorijoje, jos mokslinės bei ideologinės funkcijos svarbumą, ideologinės kovos tarp dviejų socialinių-politinių sistemų aštrumą.
Bažnyčios skelbiamos dorovės kritika Lietuvos ateistinėje 1940-1965 m. literatūroje (Kai kurie aspektai)
Authors: Ažubalis Juozas
Published: January 2019

Apžvelgiami Lietuvos ateistų 1940–1965 m. darbai, nagrinėjantys religijos ir moralės santykį, kritikuojantys bažnyčios skelbiamą religinę etiką. Tarybų Lietuvos ateistinėje literatūroje ši etika ir ja grindžiami moralės principai bei normos vis nuosekliau buvo kritikuojami iš istorinio materializmo pozicijų, tačiau ilgą laiką buvo jaučiamos kai kurios buržuazinės Lietuvos laisvamanių klaidos – bažnyčios skelbiamos moralės kritikos suvedimas į dvasininkijos ir tikinčiųjų amoralaus elgesio kritiką, neanalizuojant, kiek tas elgesys išplaukia iš pačios religijos esmės ir pan. Daugelis ateistų nukrypo nuo ideologinio dorovės normų pagrindimo (religinės etikos) kritikos.
Individo sąmonės socialinio sąlygotumo klausimu
Authors: Lazauskas Justinas
Published: January 2019

Tarybinėje filosofijoje, ypatingai akcentuojant socialinį žmogaus sąmonės sąlygotumą, iki šiol nepakankamai dėmesio buvo skiriama individo sąmonės specifikai, jos aktyvumui. Straipsnyje teigiama, kad individo sąmonė formuojasi jo kintančioje sąveikoje su aplinka. Giliau suprasti aktyvų individo santykį su aplinka galima tik teisingai aiškinant tikrovės atspindėjimo ir atkūrimo santykį. Tikrovės atkūrimas vyksta atspindėjimo pagrindu. Nagrinėti individo sąmonės socialinio sąlygotumo mechanizmą reikia tikslingos, aktyvios žmogaus veiklos (socialinės praktikos) pagrindu, nes tas sąlygotumas ir slypi jo veikloje – materialybės ir idealybės sudėtingos sąveikos procese. Daroma išvada, kad materialybės idealizacija (idealybės atsiradimas, kai daikto, įtraukto į darbo procesą, forma atspindėjimo pagrindu atkuriama individo galvoje minčių pavidalu) ir idealybės materializacija (jos įsikūnijimas žmogaus veiklos procese) yra tarpusavyje susiję idealybės raidos etapai.
Asmenybės koncepcija neotomistinėje filosofijoje
Authors: Kuzmickas Bronius
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjamos žmogaus ir asmenybės sampratos neotomistinėje filosofijoje. Neotomistų požiūriu, asmenybė yra individuali racionalios prigimties substancija. Asmenybės substancialumas siejamas su nematerialios, nemirtingos sielos idėja. Ši siela ir galutinis jos tikslas bei paskirtis – absoliučios, dieviškos vertybės – sudaro žmogaus esmę. Žmogus turi pastovią esmę, kuri nėra izoliuota nuo pasaulio: asmenybė tampa pačia savimi, realizuoja savo galimybes tik nuolatinėje veikloje, sąveikoje su pasauliu. Tarp asmenybės subjektyvumo ir išorinio pasaulio objektyvumo esąs nesutaikomas prieštaravimas. Moralės srityje ši antinomija pasireiškia kaip prieštaringas asmenybės santykis su visuotinai būtinomis moralės normomis. Daroma išvada, kad neotomistai visuomeninius santykius laiko antriniais, išplaukiančiais iš pastovios žmogaus esmės. Visuomenė yra žmonių pastangų, skirtų bendriems tikslams, vienybė.
Ignas Danilavičius ir Lietuvos teisinė mintis XIX a. pradžioje
Authors: Vansevičius Stasys
Published: January 2019

Straipsnyje aptariama Igno Danilavičiaus (1787–1843) teisės teorija. Jis buvo žymus Lietuvos teisės istorijos tyrinėtojas, pažangios lietuvių teisinės minties kūrėjas. I. Danilavičiaus darbuose ryški prigimtinės ir istorinės teisės teorijų įtaka. Sekdamas prigimtine teisės teorija jis teigė, kad teisė yra gerų įpročių šaltinis, kiekvienam visuomenės nariui nurodo jo vietą, elgimosi būdą, užtikrina nuosavybę. Teisė turi būti aiški ir visiems vienoda, paremta protu ir teisingumu – tik tada piliečių interesai derės su viešuosius interesus reiškiančia nustatyta tvarka. Veikiamas istorinės teisės teorijos I. Danilavičius tvirtino, kad kiekvienos šalies ar tautos teisė yra kilusi iš tautos dvasią reiškiančių papročių, todėl tobulą teisyną galima parengti tik tyrinėjant buvusius įstatymus. Teisės atsiradimą jis lygino su kalbos atsiradimu. Tyrinėtojas pasisakė už buržuazinę teisę, už baudžiavos panaikinimą. Santuokos teisėje I. Danilavičius pasisakė už vyro ir žmonos teisių lygybę.
Kas yra Vėdai
Authors: Mironas Ričardas
Published: January 2019

Publikacija skirta supažindinti skaitytojus su Indijos religine, mitologine, filosofine ir moksline literatūra, autoriaus vadinama Vėdais. Tai yra brahmanų (aukščiausiosios kastos – kunigų luomo) kūrinys. Juos sudaro: samhitos – himnų, magiškųjų formulių, liturginių melodijų ir maldų-burtų rinkiniai; brahmanai – religinių apeigų komentarai, suteikiantys daug žinių ir apie indų mitologiją; aranjakai – „apmąstymai giriose“ ir upanišados – „slaptieji apreiškimai“. Vėdais siaurąja prasme yra vadinamos samhitos. Tai Rig-Vėdas, Jadžur-Vėdas, Sama-Vėdas ir Atharva-Vėdas. Aptariama jų struktūra ir tematika. Seniausias ir literatūriniu požiūriu įdomiausias yra Rig-Vėdas.
Socialinis asmenybės aktyvumas
Authors: Lazauskas Justinas
Published: January 2019

Straipsnis skirtas socialinio asmenybės aktyvumo problemai analizuoti. Pabrėžiama, kad šiai problemai tarybinėje sociologinėje literatūroje skiriamas nepakankamas dėmesys. Aptariami socialinio asmenybės aktyvumo esmės, jo kilmės ir reiškimosi mechanizmų klausimai. Teigiama, kad socialinis asmenybės aktyvumas yra kryptingų jos pastangų dinamika, kai atitinkamu mechanizmu pastangos realizuojamos tam tikroje socialinėje sistemoje. Būdamas esminiu asmenybės bruožu, socialinis jos aktyvumas yra procesas. Veiklos struktūroje skiriami motyvo, veiksmo ir operacijos lygiai. Socialinio asmenybės aktyvumo pagrindą sudaro poreikis-interesas-tikslas, kurio suvokimą užtikrina motyvacinė ir vertybinė asmenybės orientacija. Ji atlieka ir asmenybės poelgių bei veiksmų reguliatoriaus vaidmenį. Savimonė, būdama vertybinės orientacijos forma, kaip nusistatymas suponuoja tam tikrą asmenybės autonomiją, o kaip aktyvumo rezultatas ji tampa svarbia savirealizacijos proceso prielaida.
Filosofijos ir istorijos problemos
Authors: Gramsci Antonio
Published: January 2019

Publikuojamas vieno skyriaus iš A. Gramscio knygos „Istorinis materializmas ir B. Croce‘s filosofija“ (1948 m.) vertimas. Šiame skyriuje tyrinėjamos filosofijos istorijos rašymo metodologinės problemos, taip pat aptariami visuomenės, istorijos raidos klausimai. Autorius teigia, kad istorinė filosofijos reikšmė gali būti nustatyta pagal jos praktinį paveikumą. Filosofija yra tam tikros visuomeninės veiklos apraiška, istorinis faktas, ji turi paveikti visuomenę. Filosofas profesionalas labiau priartėja prie visų kitų žmonių nei kitų sričių specialistai. Aptariamos filosofinės kritikos savybės, filosofijos istorinė reikšmė, filosofijos teorinis statusas, filosofo vaidmuo visuomenėje, nagrinėjama sveiko proto, žmogaus, jo prigimties, progreso ir tapsmo, demokratijos, individualizmo sampratos.
Georgas Hėgelis, žmogus ir filosofas
Authors: Rickevičiūtė Kristina
Published: January 2019

Straipsnyje pristatomi vokiečių klasikinės filosofijos atstovo Georgo Hegelio (1770–1831) gyvenimo ir kūrybos svarbiausi bruožai. Teigiama, kad reikia skirti G. Hegelio idealistinę sistemą ir dialektinį metodą. Jo filosofijos išeities taškas yra sąvoka, mintis, protas. Ta sąvoka vadinama absoliutine idėja. Tai sudievinta sąvoka, kuri, reikšdama visos žmonijos protą, žinojimą, yra šalia žmogaus. Egzistuodama objektyviai, idėja yra visos esamybės, gamtos ir dvasios pradžia bei kūrėjas, visų daiktų esmė. Absoliutinę idėją, pažinimą ir protą G. Hegelis supranta dialektiškai. Jų kova lemia tai, kad absoliutinė idėja nuolatos vystosi ir, pereidama daugybę pakopų, palaipsniui artėja prie savo tikslo – absoliučios tiesos arba visiško savęs pažinimo. Pažinimas yra absoliutinės idėjos, proto vystymosi tyrimas. Pažinimas vystosi dialektinėmis triadomis (tezė, antitezė, sintezė). Savo filosofijos sistemą mąstytojas triadų principu suskirstė į logiką, gamtos ir dvasios filosofiją. Valstybė yra dorovės idėjų įsikūnijimas, proto, dieviškosios kūrybos rezultatas. Tautos dvasia yra apibrėžta pasaulio dvasios pakopa.
Hėgelio idėjos XIX a. Lietuvoje
Authors: Genzelis Bronius , Plečkaitis Romanas
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjama vokiečių klasikinės filosofijos (ypač G. Hegelio) idėjų recepcija XIX a. Lietuvoje. Teigiama, kad G. Hegelis šio amžiaus pradžioje Lietuvoje buvo gerai žinomas ir komentuojamas, nors neturėjo nei tiesioginių sekėjų, nei priešininkų. 1863 m. sukilimo Lietuvoje ideologai Z. Sierakauskas ir K. Kalinauskas perėmė tas G. Hegelio idėjas, kuriomis galima būtų pagrįsti sukilimo neišvengiamumą. Z. Sierakauskas manė, kad rytų tautoms būdingas misticizmas ir jos nesugeba filosofiškai apmąstyti savo problemų, todėl Rytų despotizmo dvasia priešinga laisvei. Filosofijai turi būti keliami praktiški uždaviniai, ji turi padėti sukurti naujus visuomeninius santykius. Daroma išvada, kad XIX a. pabaigoje susidomėjimas G. Hegeliu sumenko, jo filosofinė sistema Lietuvoje didesnės įtakos nepadarė, tačiau vystymosi idėja tvirtai įėjo į mūsų kultūrą ir buvo laikoma savaime suprantamu dalyku (J. Šliūpas, J. Adomaitis, V. Dembskis, S. Matulaitis).
Visasąjunginė sociologų konferencija Vilniuje
Authors: Damidavičius Matas , Lazauskas J. , Lempertas Izraelis
Published: January 2019

1970 m. sausio mėnesį Vilniaus Valstybiniame V. Kapsuko universitete įvyko visasąjunginė V. Lenino 100-osioms metinėms skirta konferencija, nagrinėjusi socialines industrinio darbo problemas. Buvo perskaityta daugiau kaip šimtas pranešimų, nagrinėtos metodologinės valdymo problemos ir vadovaujančiojo darbo socialiniai aspektai, socialinės darbo mokslinio organizavimo problemos, pramonės įmonių kolektyvų socialinio vystymosi planavimas, kadrų judėjimo pramonėje socialinės problemos. Konferencijos dalyviai aptarė socialinio planavimo metodikos klausimus, pagrindinius socialinio plano elementus, jo rodiklių sistemą, diskutavo apie sunkumus, su kuriais įmonėse susiduria socialinis planavimas. Buvo parengtos rekomendacijos planavimą vykdančioms organizacijoms.
V. Lenino idėjos - mūsų darbo gairės (Tarptautinės filosofų mokslinės konferencijos apžvalga)
Authors: Pulkauninkas Stasys
Published: January 2019

Pažymint V. Lenino 100-ąsias gimimo metines, 1970 m. balandžio 18 d. Vilniaus Valstybiniame V. Kapsuko universitete įvyko Lietuvos TSR aukštųjų mokyklų filosofų mokslinė konferencija. Perskaityta dešimt pranešimų. J. Repšys savo pranešime nagrinėjo, kaip V. Leninas suprato marksizmo vietą ir vaidmenį filosofijos istorijoje. S. Rudzevičius nagrinėjo kai kuriuos gamtos mokslų filosofinės analizės momentus, Z. Morkūnas – kai kuriuos socializmą kuriančios visuomenės politinės organizacijos momentus. B. Vaitkutės pranešimas buvo skirtas pirmykštės pasaulėžiūros rekonstravimui, E. Krakausko – materialistiniam visuomenės aiškinimo kriterijui. F. Škliarskaitė analizavo aktualias moterų laisvės ir lygiateisiškumo problemas, E. Meškauskas – V. Lenino atspindėjimo teorijos pobūdį, R. Plečkaitis – V. Lenino logines idėjas ir jų ryšį su šiuolaikine logika, I. Ledas – estetinio vertinimo principus V. Lenino veikaluose.
V. Lenino loginės idėjos ir šiuolaikinės logikos išsivystymas
Authors: Plečkaitis Romanas
Published: January 2019

Straipsnyje analizuojamos V. Lenino loginės idėjos ir jų teoriniai šaltiniai. Vienas jų – XIX a. pabaigos ir XX a. pradžios gamtos mokslų pasiekimų filosofinis apibendrinimas, kitas – jo siekis metodologiškai pagrįsti pačią dialektinio materializmo filosofiją, noras ją paversti efektyvia gamtos ir visuomenės mokslų filosofinių klausimų sprendimo priemone. Teigiama, kad dialektiką, logiką ir pažinimo teoriją traktuodamas kaip vieningą visumą, V. Leninas išsprendė svarbius filosofinio pobūdžio logikos klausimus – klausimą apie loginių struktūrų pobūdį, jų kilmę ir atitikimą tikrovei. Loginėse struktūrose atsispindi bendriausi tikrovės bruožai, su kuriais žmogus susiduria savo praktinėje veikloje. Aptariama tarybinėje filosofijoje vykstanti polemika dėl dialektinės logikos pobūdžio. Viena perspektyviausių šios logikos sampratų yra jos laikymas mokslu apie kitų mokslų vystymąsi, arba metateorija.
F. Engelsas ir gamtos mokslai
Authors: Grigonis Jonas
Published: January 2019

Straipsnyje aptariamos F. Engelso gamtamokslinės pažiūros. Remdamasis dialektiniu materializmu, F. Engelsas siekė apibendrinti tuometinius gamtos mokslus, atskleisti dialektinį vystymosi ir kitimo procesą. Jis išskyrė tris svarbiausius gamtamokslinius atradimus – energijos tvermės ir virsmo dėsnį, augalinės ir gyvulinės ląstelės atradimą bei augalų ir gyvūnų rūšių kilmės ir vystymosi teoriją. Straipsnyje teigiama, kad F. Engelsas pirmasis iš esmės nagrinėjo mokslų klasifikacijos problemas, pateikė dialektika paremtą mokslinę klasifikaciją, atrado objektyvius principus, kuriais remiasi ir dabartinė mokslų klasifikacija. Jis mokslus klasifikavo pagal įvairias materijos, judėjimo formas remdamasis istorinio objektyvaus pasaulio vystymosi vidine logika. F. Engelsas išaiškino žmogaus išsivystymo problemą – pabrėžė darbo vaidmenį beždžionės sužmogėjimo procese, parodė, kad tik darbas ir veikla visuomenėje buvo sąmonės vystymąsi skatinantys svarbiausi veiksniai. F. Engelso teiginius apie materiją ir judėjimą, erdvę ir laiką, priežastingumo sąveikas, priklausomybę patvirtino reliatyvumo ir kvantų teorijos.
V. Leninas apie marksizmo vietą filosofijos istorijoje
Authors: Repšys Jonas
Published: January 2019

Remiantis V. Lenino teoriniu palikimu ir marksizmo-leninizmo filosofijos istorijos koncepcija straipsnyje atskleidžiamos V. Lenino pažiūros į marksizmo vietą pasaulinės filosofinės minties raidoje. Analizuojama, kaip jis suprato marksizmo santykį su praeities filosofinėmis idėjomis ir, kita vertus, su šiuolaikine buržuazine filosofija. Formuluojant ir sprendžiant minėtus klausimus atskleidžiami šiuolaikinės nemarksistinės filosofijos kritikos lenininiai principai. Teigiama, kad marksistiškai suprasta filosofijos istorija gali būti tik viena kitą keičiančių filosofinių koncepcijų istorija, tik tam tikrų filosofijos mokslo problemų kėlimo bei sprendimo istorija. Marksizmas bei jo metodologinė prasmė gali būti suprasti kaip visos ankstesnės filosofinės minties išvada ir tolesnis išvystymas. Straipsnio autorius pasisako prieš marksizmo suabsoliutinimą, dogmatiškumą, teigia, kad marksizmas privalo būti atviras ir neužbaigtas. Laikant marksizmą užbaigta paskutinės instancijos tiesa, filosofijos istorijai suteikiamas finalistinis ir teleologinis pobūdis.
XVI-XVIII a. estetikos istorijos ypatybės
Authors: Ivanjo I.
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjamos XVl–XVIII a. visuotinės ir Ukrainos estetikos istorijos ypatybės. XVI–XVIII a. pasaulinėje estetikoje, patyrusioje aiškią Renesanso epochos estetinių atradimų įtaką, pastebimi prieštaringi procesai, kuriuos sukėlė pažangių ir reakcingų koncepcijų kova. Renesansiškas pasaulio suvokimas pamažu virsta krizės nuojauta, kurios estetinė išraiška yra barokinis menas. A. Baumgartenas pagrindė estetinio mokslo, kaip jausminio suvokimo teorijos, objektą. Analizuojama, kaip šie procesai atsispindi Ukrainos ir kaimyninių tautų estetinės minties raidoje. Teigiama, kad XVI a. pabaigos ir XVII a. pradžios laikotarpį galima laikyti savitu estetinės savimonės vystymosi etapu, kuriam būdingas eilėdarinės poezijos, žodinių priemonių sąmoningas panaudojimas, siekiant estetiškai paveikti tuos, kuriems skirtas kūrinys. Šiuo laikotarpiu Ukrainoje estetinė savimonė reiškiama ne tik literatūros ir meno kūriniuose, bet ir filosofijos, logikos, retorikos bei poetikos darbuose, todėl apie šį laikotarpį galima kalbėti kaip apie estetinės minties vystymosi iš pirminio daiktiško, jutiminio mąstymo sinkretizmo į abstraktų loginį pažinimą naują etapą.
Visuomeninės J. Basanavičiaus pažiūros „Aušros“ leidimo laikotarpiu
Authors: Ziniauskas J.
Published: January 2019

Straipsnyje pristatomos visuomeninės J. Basanavičiaus pažiūros „Aušros“ leidimo laikotarpiu. Teigiama, kad pradėjus leisti „Aušrą“, J. Basanavičius ėmė taikstytis su carizmu. Šis taikstymasis neišvengiamai vedė jį prie minties apie „tautybės idealą", kuriame slypėjo buržuazinis klasių vienybės principas. Vieningosios tautos principas atsispindėjo J. Basanavičiaus iš esmės klaidingame ne tik nūdienos, bet ir praeities istorijos vertinime. Vadovaudamasis naivia idėja apie gerą monarchą, jis tikėjosi caro malonės lietuviškajai spaudai ir mokyklai lietuvių kalba atgauti, todėl siekė spausdinti „Aušroje“ nuolankius prašymus bei pageidavimus. Savo politines pažiūras J. Basanavičius plačiausiai išdėstė „Apšvietoje“ – Amerikos lietuvių mokslo draugijos laikraštyje. J. Basanavičiaus politinės programos turinį sudarė socialinės taikos tautos viduje siekimas, lietuvių kalbos atgaivinimas ir jos teisių atstatymas. Jis „Aušros“ leidimo laikotarpiu neatmetė marksistinių idėjų, o tik siūlė laikinai jų atsisakyti, kaip neatitinkančių jo paties iškeltos tautinės vienybės programos. J. Basanavičius visuomeninius, politinius ir ekonominius klausimus sprendė liberalinės buržuazijos ir tam tikra dalimi dvarininkų požiūriu.
Kultūrinio palikimo vertinimo problema V. Kapsuko raštuose
Authors: Mureika J.
Published: January 2019

Straipsnis skirtas V. Kapsuko pažiūroms į kultūrą ir jos vertinimo principams aptarti. Apžvelgiamos K. Marxo, F. Engelso, V. Lenino mintys apie kultūrą. Teigiama, kad mokslinio socializmo kūrėjų pažiūrose yra ryški dialektinė socialistinės kultūros interpretacija, nuoseklus laikymasis kultūrinio perimamumo dėsnio ir proletariato interesų vertinant kultūrinį palikimą. Šiomis marksizmo klasikų mintimis vėliau rėmėsi V. Kapsukas. Iš pradžių jam, dar nesusipažinusiam su mokslinio socializmo teorija, nemažą įtaką darė rašytojai J. Biliūnas bei P. Višinskis. V. Kapsukas, savo revoliucinėje veikloje susidūręs su kultūros problema, pirmiausia formulavo funkcionalinę socialistinės kultūros problematiką. Svarbiausią vietą kultūrinių vertybių tarpe tuo metu jis pripažino mokslui, ypač mokslui apie visuomenę. Socialistinę kultūrą V. Kapsukas suprato kaip dėsningą reiškinį, procesą, kuris prasideda dar buržuazinės santvarkos sąlygomis, turėdamas idėjinę, vertybinę ir socialinę bazę bei konkrečius istorinius uždavinius.
J. Vabalas Gudaitis apie valios laisvę ir atsakomybę
Authors: Cemeckis V.
Published: January 2019

Straipsnyje pristatomi psichologijos profesoriaus J. Vabalo-Gudaičio samprotavimai apie valios laisvę ir atsakomybę. Dorovės srityje valios laisvę jis suprato kaip galimybę laisvai pasirinkti poelgius. Aptardamas valios sąlygotumą, J. Vabalas-Gudaitis nagrinėjo įvairių varžymų įtaką, kurie siaurina valios laisvę. Jie yra dvejopi: išoriniai ir vidiniai. Išoriniai varžymai priklauso nuo kitų žmonių valios, o vidiniai – nuo pačio žmogaus fizinės ir dvasinės struktūros. J. Vabalas Gudaitis pirmiausia pabrėžė socialinį valios sąlygotumą. Valios laisvę jis traktavo kaip istorijoje besikeičiantį reiškinį: tobulinant gamybos įrankius ir apvaldant gamtą, žmogaus laisvė vis labiau didėja. Analogiškai ir dorovės srityje žmogus turi pažinti ir apvaldyti pats save ir tuo pagrindu vadovauti savo poelgiams. Valios laisvės klausimą glaudžiai siejo su atsakomybės problema, nes pastaroji kaip tik ir grindžiama valios laisve. J. Vabalas-Gudaitis nurodo tris būtinas sąlygas pagrindžiant moralinę atsakomybę: tarp subjekto ir jam keliamos atsakomybės turi būti priklausomybės bei priežastingumo ryšys; subjektą turi sieti pareiga su tuo, už ką jam keliama atsakomybė; subjektas turi būti pajėgus tas pareigas atlikti.
A. Maceinos filosofinių pažiūrų socialinės prielaidos ir idėjinės ištakos
Authors: Gaidys A.
Published: January 2019

Straipsnis skirtas A. Maceinos filosofinių pažiūrų socialinėms prielaidoms ir idėjinėms ištakoms aptarti. Emigracijoje jis toliau tęsė A. Jakšto-Dambrausko ir S. Šalkauskio idėją apie Vakarų ir Rytų kultūrų sintezę. Greta Vakarų filosofų, jis remiasi ne tik V. Solovjovo, bet ir N. Berdiajevo bei kitų rusų idealistų idėjomis. Siužetus savo darbams dažnai ima iš rusų rašytojo F. Dostojevskio kūrybos. Iš įvairių šiuolaikinės Vakarų buržuazinės filosofijos srovių A. Maceinai didžiausią poveikį daro egzistenciaĮizmas. A. Maceinos filosofinių pažiūrų pobūdį sąlygojo ne tik buržuazinės Lietuvos socialiniai veiksniai, bet ir lietuvių buržuazinių emigrantų klasiniai interesai, jų padėtis imperialistinėse šalyse, tėvynę praradusių žmonių pasaulėjauta. A. Maceinos ir kitų lietuvių buržuazinių emigrantų filosofų darbai panaudojami reakcinei antikomunizmo ideologijai pagrįsti. Tačiau šie darbai neretai pakyla virš primityvių ir grubių daugelio buržuazinių nacionalistų šmeižtų prieš Tarybų Lietuvą iki šiuolaikinės buržuazinės idealistinės filosofijos lygio.
Lietuvių inteligentijos kryptys XIX a. pirmojoje pusėje
Authors: Lukšienė Meilė
Published: January 2019

Remdamasi gausia archyvine medžiaga autorė konstatuoja, jog A. Baranauskas poemoje „Pasikalbėjimas Giesminyko su Lietuva“ pagrįstai išskyrė tris kryptis XIX a. vidurio Lietuvos kultūriniame gyvenime. Tačiau iš esmės jų buvo dvi – progresyvioji ir reakcingoji. Straipsnyje keliami klausimai apie būtinybę akcentuoti iš liaudies kilusios inteligentijos formavimąsi, liaudies kultūrinės veiklos iniciatyvas, liaudies požiūrį į gimtosios kalbos ir tautinės mokyklos vaidmenį visuomenės gyvenime. Teigiama, kad valstietis, pradėjęs inteligento kelią, patekdavo į lenkiškos, bajoriškos ir katalikiškos kultūros įtaką. Mokyklų mokymo turinys buvo tolimas liaudies kultūrai. Savosios nacionalinės kultūros specifiškumą ir skirtingumą stipriau jautė vakarinės Lietuvos sritys. Liaudiškos kilmės inteligentijos pasaulėžiūra brendo domėjimosi nacionalinėmis kultūromis ir kovų už savo teises atmosferoje.
Religijos socialinio vaidmens klausimu
Authors: Ažubalis Juozas
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjama religijos padėtis ir vaidmuo visuomenėje įvairiais istoriniais laikotarpiais. Pirmykščiam žmogui religija, kaip tam tikros pažinimo pakopos, sąlygojamos primityvių gamybinių jėgų, objektyvus rezultatas padėjo paaiškinti daugelį gamtos ir visuomenės reiškinių. Padėjusi griauti atgyvenusią vergovinę santvarką, krikščionybė vėliau virto svarbiausia ideologine priemone kitų išnaudotojų – feodalų – viešpatavimui stiprinti ir išlaikyti. Pradėjus formuotis naujai būsimajai kapitalistų klasei, formavosi ir naujos religinės pažiūros, kurios, atspindėdamos naujų visuomenės sluoksnių opoziciją senajai visuomeninei santvarkai, buvo priešingos nusistovėjusioms religinėms dogmoms. Vienas svarbiausių ateistinio darbo tikslų yra išlaisvinti žmones nuo religinių įsitikinimų, kurį greičiau pasiekti padėtų teisingas dialektinis socialinio religijos vaidmens supratimas ir aiškinimas.
B. Raselas ir jo filosofija
Authors: Kuzmickas Bronislavas
Published: January 2019

Pristatomi anglų filosofo Bertrando Russello (1872–1969) gyvenimo ir kūrybos svarbiausi bruožai. Jis yra vienas žymiausių loginės analizės filosofijos atstovų, vienas iš loginės matematikos teorijos kūrėjų, daug prisidėjęs prie simbolinės logikos raidos. Nagrinėjo pažinimo, istorijos, etikos, pedagogikos ir kitas problemas, taip pat yra apdovanotas Nobelio literatūros premija. Siekdamas visapusiškai pagrįsti empiristinę analitinę pažinimo koncepciją, paremtą prielaida apie išorinio pasaulio kaip pažinimo objekto ir šaltinio realumą, B. Russellas plėtojo pliuralistinį tikrovės supratimą, priešpriešindamas jį idealistiniam monizmui. Jutimai aprašomi elementariaisiais suvokimo sakiniais, vadinamaisiais atominiais sakiniais, iš kurių logiškai sudaromi platesni molekuliniai sakiniai. Neigė galimybę pažinti moralines ir kitokias vertybes. Visuomenę suprato itin abstrakčiai, kaip individų visumą, judinamą elementarių žmonių poreikių, jausmų, aistrų. Laikėsi ateistinių pažiūrų.
Nacijos psichinė sandara
Authors: Smirnovas Anatolijus
Published: January 2019

Analizuojamos kai kurios metodologinės problemos, kylančios tyrinėjant nacijos psichinę sandarą. Kritiškai apžvelgiami tarybinių autorių pateikti šios sandaros apibrėžimai, konstatuojama, kad visiems jiems bendras bruožas – nacijos psichinės sandaros materialaus pobūdžio akcentavimas: ši sandara yra nacijos socialinio gyvenimo atspindys. Pastebima metodologinė klaida nacijos psichinę sandarą apriboti tik nacionaliniais, specifiniais bruožais, neatsižvelgiant į bendrus su kitomis nacijomis bruožus. Kiekvienos konkrečios nacijos psichinė sandara yra bendrybės (internacionalaus) ir ypatingybės (nacionalaus, specifinio) dialektinė vienybė. Pabrėžiamas tyrimo istoriškumo principas: šią sandarą galima analizuoti tik tam tikru istorinio vystymosi laikotarpiu, konkrečiomis istorinėmis sąlygomis. Buržuazinė nacija turi klasiniu požiūriu prieštaringą psichinę sandarą, kuri atspindi dialektinę nacionalinės psichologijos išraiškos klasinių formų vienybę. Teigiama, kad socializmas sudarė sąlygas nacijos psichinei sandarai tapti vieninga, įveikti klasinio antagonizmo išraiškos formas, pašalino kliūtis internacionaliniam suartėjimui, sukūrė visoms socialistinėms nacijoms bendrus bruožus.
V. Solovjovo filosofinis idealios visuomenės modelis
Authors: Šliogeris Arvydas
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjamos rusų filosofo Vladimiro Solovjovo žmonijos istorijos raidos, visuotinybės sampratos. Aptariama XIX a. socialinių politinių idėjų įtaka filosofo mąstymui. Teigiama, kad V. Solovjovas jaunystėje studijavo Europos socializmo teoretikų veikalus, tačiau buvo nusistatęs prieš revoliucinius visuomenės pertvarkymo metodus. Jis pasisakė prieš reakcingą carinio režimo politiką, nacionalinę priespaudą, cenzūrą ir kitas patvaldinio despotizmo apraiškas. Sekdamas slavofilais, V. Solovjovas kūrė savitą ateities visuomenės modelį kaip kapitalizmo antipodą. Teigė, kad žmonijos istorijos vystymąsi lemia trys jėgos: vienijanti ir niveliuojanti, skaldanti ir pliuralistinė bei jėga, sutaikanti aukščiausiojo prado vienybę su laisvu atskirų formų ir elementų daugeriopumu. Visuotinybė yra idealaus, tobulo visuomeninio ryšio atspindys – dvasinės prigimties realybė, besąlyginė būtis ir kartu Dievo karalystė žemėje. Visuotinybės turinys nesiskiria nuo jos konkrečių apraiškų visuomeniniame gyvenime, gamtoje ir žmogaus dvasiniame gyvenime. Žmogus, kaip visuomeninė būtybė, yra individuali visuotinybės reiškimosi forma.