ОПТИМІЗАЦІЯ ПРОФІЛАКТИКИ ТРОМБОЕМБОЛІЧНИХ УСКЛАДНЕНЬ ПРИ ЛІКУВАННІ ГОСТРОГО КАЛЬКУЛЬОЗНОГО ХОЛЕЦИСТИТУ
Authors: Жилінський А. П. , Павлишин А. В. 
Published: December 2024

РЕЗЮМЕ. Профілактика венозного тромбоемболізму після лапароскопічних операцій має велике значення для збереження здоров’я пацієнтів. Виникнення таких ускладнень в останні роки стало все більш поширеним явищем.
Мета – покращення результатів профілактики та лікування тромбоемболічних ускладнень у пацієнтів із гострим калькульозним холециститом.
Матеріал і методи. Проведено аналіз діагностики та лікування 300 пацієнтів, які були прооперовані лапароскопічним методом з приводу жовчнокамʼяної хвороби на базі обласного центру планової хірургії і трансплантології Рівненської обласної клінічної лікарні імені Ю. Семенюка РОР з 2019 по 2023 рік. Усіх пацієнтів поділили на дві групи, до І групи віднесли 162 (54 %) хворих, яким проводили профілактику виникнення венозних тромбозів після лапароскопічної холецистектомії відповідно до затверджених протоколів тромбопрофілактики, та до ІІ групи – 138 (46 %) хворих, яким профілактику здійснювали на основі розпрацьованого алгоритму в процесі даного дослідження.
Результати. У ході вивчення показників активованого часткового тромбопластинового часу (АЧТЧ) у чоловіків із гострим калькульозним холециститом без супутньої патології вен нижніх кінцівок, яким проведена лапароскопічна холецистектомія, було встановлено, що АЧТЧ зменшувався (p<0,05). Початково він становив (25,7±0,5) секунд до операції та (22,0±0,4) секунди після операції. У чоловіків із гострим калькульозним холециститом та супутньою варикозною хворобою вен нижніх кінцівок було виявлено, що досліджуваний показник, АЧТЧ, зменшувався (p<0,05) після лапароскопічної холецистектомії і становив 21 %.
У хворих, що були розподілені відповідно до модифікованої моделі оцінки ступеня ризику ВТЕ за J. Caprini показники АЧТЧ (с) після ЛХЕ були такими: в контрольній групі – від 26,5±0,5 р<0,05 до 28,2±0,5 р<0,05, а в основній, відповідно, від 26,9±0,5 р<0,05 до 29,3±0,5 р<0,05. У групі хворих, розподілених за J. Caprini показники протромбінового часу підвищились в післяопераційному періоді (основна група) за рахунок застосування профілактичного ВТЕ алгоритму. У групі хворих, розподілених за J. Caprini, показники протромбінового часу підвищились у післяопераційному періоді (основна група) за рахунок застосування профілактичного ВТЕ алгоритму.
У груп хворих на гострий холецистит, розподілених за J. Caprini, активність ТБК-реагуючих продуктів (мкмоль/л) до ЛХЕ були від 11,29±0,33 до 11,37±0,34, а після ЛХЕ становили наступні значення: в контрольній групі – від 6,43±0,35; р<0,05 до 7,88±0,30; р<0,05, а в основній відповідно від 6,28±0,31; р<0,05 до 7,35±0,34; р<0,05. З огляду на вищеозначені дані, у хворих на гострий холецистит з варикозною хворобою, поділених за J. Caprini, активність ТБК-реагуючих продуктів (мкмоль/л) до ЛХЕ була від 12,23±0,30 до 12,29±0,27, а після ЛХЕ становила наступні значення: в контрольній групі – від 8,58±0,19; р<0,05; до 8,64±0,17; р<0,03, а в основній, відповідно, від 8,44±0,18; р<0,03 до 8,56±0,16; р<0,02.
Показники активності ТБК-реагуючих продуктів у хворих на гострий калькульозний холецистит, розподілених за J. Caprini, в післяопераційному періоді швидше змінювались до фізіологічних показників норми, порівняно з хворими на гострий калкульозний холецистит та варикозну хворобу. Також у хворих в основній групі показники ТБК-реагуючих продуктів були дещо нижчими, ніж у контрольній групі, за рахунок профілактичної перед- та післяопераційної корекції згортальної системи крові.
Висновки. Процес лікування та профілактики ВТЕ на основі шкали J. Caprini уможливлює розробку та стандартизацію алгоритмів допомоги хворим, використання єдиної шкали дозволяє уніфікувати підходи до оцінки ризику ВТЕ в лікарнях, що спрощує комунікацію між лікарями та покращує контроль якості медичних послуг.