Education of audience in the digital space – Post-COVID musical educational strategy
Authors: Igric Balázs 
Published: May 2024

Summary.

The research “Educating the audience in the digital space” explores the problem
of efficiently adapting the traditional classical music concert into a digital
setting. Based on my experiences working in a symphony orchestral environment,
the result of a questionnaire conducted on a representative sample, and the
views of internationally acclaimed experts in the field, new concept of musical
activity in the digital space characterized by adaptation rather
than reproduction has been developed.

Through the creative functions of the audience education software, the user takes
part in the interpretation process and becomes the recipient of fine music
instead of simply listening to the concert.

Összefoglalás.

A „Közönségnevelés a digitális térben” címmel folytatott kutatómunka a
hagyományos klasszikus zenei hangverseny digitális térbe történő hatékony
átültetésének problematikáját állítja középpontba. Ennek jelentősége a pandémia,
és újabban az energiaválság kapcsán került előtérbe. Jelen tanulmány a zenei
együttesek aktuális kihívásainak jövőbe mutató stratégiai megközelítésével állít
fel téziseket a kutatómunka eredményei alapján megfogalmazott reformok
irányába.

A technológia vívmányainak kulturális és nevelő céllal történő hasznosítása
évszázados múltra tekint vissza. A zenei területen a fonográftól a legmodernebb
virtuális audiovizuális rendszerekig bezárólag minden eszközről elmondható, hogy
a hagyományos előadás leképezésére törekszik, a személyesen átélhető zenei
élmény átadására viszont természetszerűleg nem képes.

A bezártság alatt a streamelt koncerteket rendkívüli érdeklődés övezte. Az új,
online publikációs tér megteremtette a szélesebb nyilvánosság elérésének
lehetőségét. Olyanokhoz is eljutottak az értékes zenei tartalmak, akik addig nem
mutattak fogékonyságot irántuk. Ugyanakkor a tisztán reprodukción alapuló
komolyzenei termékek jellegükből adódóan a reprezentatív környezettől megfosztva
alkalmatlannak bizonyultak a hagyományos koncertek kiváltására, a
hangversenytermek újranyitását követően gyakorlatuk megszűnt. A reprodukción
alapuló megközelítéssel a zeneművészet széles társadalmi nyilvánosságának
újraszervezése, és a zenei nevelés kihívásainak kezelése nem lehetséges.

A hatékony és újszerű műértelmezés jegyében a digitalizáció művészeti
alkotótevékenységre gyakorolt hatásai is vizsgálat tárgyát képezik. Az expanzív
tömegkultúra befolyása és a zeneipar igényei érzékeny művészetelméleti és
morális kérdéseket vetnek fel az alkotófolyamatra vonatkozóan, melyek a
mestereséges intelligencia korában új aktualitást nyernek.

A Kooperatív Doktori Program keretében a Duna Szimfonikus Zenekar
közreműködésével végzett analitikus munka tapasztalatai alapján, illetve
reprezentatív kérdőíves mintavételezés eredményére és a téma nemzetközileg
elismert szakembereinek véleményére támaszkodva kidolgozásra került a digitális
térben folytatott zeneművészeti tevékenység új, reprodukció helyett adaptáción
alapuló koncepciója, az Interaktív Hangversenyterem.

A közönségnevelő szoftver kreatív funkcióinak segítségével a felhasználó
megismeri a szimfonikus zenekar munkáját, megérthet alapvető zenei folyamatokat
és akusztikai jelenségeket, illetve bepillantást nyer a kulisszák mögé. A képi
orientációjú térre történő alkalmazás jegyében a zenei tartalomra reflektáló
művészi animációk segítik érvényre jutni a vizuális kreativitást. A felhasználó
az interpretációs folyamat részese lesz, a koncert hallgatójából az értékes zene
befogadójává válik.