A szöveti antitranszglutamináz átmeneti emelkedése coeliakiával nem társult I-es típusú cukorbeteg gyermekekben
Authors: Muzslay Eszter , Hámory Eszter , Herczeg Vivien , Tóth-Heyn Péter , Körner Anna , Madácsy László , Luczay Andrea 
Published: December 2021

Összefoglaló.
Bevezetés: Az 1-es típusú diabetes mellitus és a coeliakia
gyakori társulása jól ismert. Néhány tanulmány beszámol átmeneti
antitranszglutamináz-emelkedésről 1-es típusú diabeteses betegekben, akiknél az
emelkedett antitestszint gluténmentes diéta bevezetése nélkül normalizálódik.
Célkitűzés: Kutatásunk során az átmeneti
antitranszglutamináz-emelkedés gyakoriságának meghatározását tűztük ki célul.
További célunk volt a coeliakia gyakoriságának megállapítása 1-es típusú
diabetesszel gondozott betegeink között. Módszer: A Semmelweis
Egyetem I. Gyermekgyógyászati Klinikáján 1-es típusú diabetesszel gondozott
betegeket vontuk be vizsgálatunkba (238 lány, 265 fiú, medián [IR] életkor az
1-es típusú diabetes diagnózisakor: 7,83 [4,67–11] év). Vizsgáltuk a jelenség
időbeli megjelenését, az emelkedés mértékét, gyakoriságát és az antitest
típusát. Leíró statisztikai módszereket és khi-négyzet-próbát alkalmaztunk.
Eredmények: A vizsgált populációban a coeliakia gyakorisága
12,52%. Átmeneti antitranszglutamináztiter-emelkedést 48 gyermeknél (10,9%)
észleltünk. Összesen 71-szer mértünk átmeneti antitranszglutamináz-emelkedést. A
gyermekek közül 34 esetben (70,83%) egyszer fordult elő emelkedést mutató
antitest, a többi betegnél 2–8 alkalommal. Gyakrabban tapasztaltunk izolált
IgA-típusú emelkedést, mint izolált IgG-típusút (54 vs. 5).
Következtetés: Az átmeneti antitranszglutamináz-emelkedés
gyakorisága magas, összevethető a valódi coeliakiás csoporttal. Kutatásunk
alátámasztja a nemzetközi ajánlást, miszerint mérsékelt mértékű
antitranszglutamináz-emelkedés esetén, tünetmentes 1-es típusú diabetesszel
gondozott betegben a gluténfogyasztás folytatása és az antitestszintek gyakori
kontrollja javasolt. Orv Hetil. 2021; 162(48): 1924–1930.

Summary.
Introduction: The frequent association of type 1 diabetes
mellitus with coeliac disease is well known. Development of transitional
elevation of anti-tissue transglutaminase antibodies in the diagnosis of type 1
diabetes is reported in some studies. In these cases, the anti-tissue
transglutaminase antibodies returned to normal without gluten-free diet.
Objective: Our aim was to assess the frequency of
transitional elevation of anti-tissue transglutaminase in our type 1 diabetes
patients. We aimed to investigate the prevalence of coeliac disease in patients
with type 1 diabetes. Method: Patients with type 1 diabetes at
the Ist Department of Paediatrics, Semmelweis University, were enrolled in the
study (238 girls, 265 boys; the median age at the time of type 1 diabetes
diagnosis was 7.83 [4.67–11] years). Descriptive statistical analysis was done
and the time of appearance, extent, frequency and type of elevated anti-tissue
transglutaminase antibodies were examined. Results: The
proportion of children with diagnosed coeliac disease was 12.52%. We detected
transitional anti-tissue transglutaminase elevation in 48 cases (10.9%).
Temporarily elevated antibody levels were measured 71 times. In 34 children
(70.83%), the temporary elevation occured once, while in the others, antibody
levels became positive 2–8 times. The elevation of the IgA antibody was more
frequent than the elevation of the IgG antibody (54 vs. 5).
Conclusion: The frequency of temporary elevated anti-tissue
transglutaminase levels is considered high. Our study confirms the
recommendation that in the case of moderate anti-tissue transglutaminase levels
with lack of clinical symptoms, control antibody measurement is necessary with
ongoing gluten consumption. Orv Hetil. 2021; 162(48): 1924–1930.