Green Public Procurement as an Element of the Organic Food System in Latvia = Zaļais publiskais iepirkums kā bioloģiskās pārtikas sistēmas elements Latvijā
Authors:   ,   Latvia University of Life Sciences and Technologies, Aleksejeva Lasma 
Published: February 2024

Promocijas darba autors: sociālo zinātņu maģistre Lāsma Aļeksējeva. Promocijas darba tēma: Zaļais publiskais iepirkums kā bioloģiskās pārtikas sistēmas elements Latvijā. Hipotēze: sociālo un regulējošo instrumentu pilnveide var sekmēt bioloģiskās pārtikas noietu ZPI vispārizglītojošajās skolās, bet ekonomiskie instrumenti – bioloģiskās pārtikas sistēmas attīstību Latvijā. Promocijas darba mērķis: noteikt bioloģiskās pārtikas sistēmas attīstības priekšnoteikumus, izmantojot zaļo publisko iepirkumu (ZPI) bioloģiskās pārtikas noieta palielināšanai vispārizglītojošajās skolās Latvijā. Mērķa sasniegšanai izvirzītie darba uzdevumi: 1. izpētīt bioloģiskās pārtikas sistēmas un zaļā publiskā iepirkuma teorētiskos, tiesiskos un ekonomiskos aspektus; 2. analizēt bioloģiskās pārtikas sistēmas attīstību un ZPI līdzšinējo virzību Latvijā; 3. identificēt pārvaldības instrumentus un šķēršļus bioloģiskās pārtikas īpatsvara palielināšanai ZPI pārtikas un ēdināšanas pakalpojumos Latvijā; 4. noteikt efektīvākos ZPI pārvaldības instrumentus definētajiem šķēršļiem bioloģiskās pārtikas īpatsvara palielināšanai vispārizglītojošajās skolās Latvijā. Mērķa sasniegšanai pētījuma izklāsts ir strukturēts trīs nodaļās ar apakšnodaļām. Darba pirmajā nodaļā ir analizēta lauksaimniecības sistēmu ietekme uz ekosistēmas pakalpojumiem un ilgtspējīgām pārtikas sistēmām. Padziļināti ir pētīts bioloģiskās pārtikas sistēmas jēdziens un tās galvenie elementi – pārtikas ķēdes posmi (ražošana, pārstrāde, izplatīšana un patēriņš), pārvaldības instrumenti (regulējošie, ekonomiskie, tehnoloģiskie, sociālie) un izmaiņu tiešie (demogrāfiskās, ekonomiskās, sociālpolitiskās, zinātniskās un kultūras pārmaiņas) un netiešie (klimata pārmaiņas, zemes seguma un zemes lietojuma veida izmaiņas) virzītājspēki. Nodaļā teorētiskā diskusija ir papildināta ar statistikas datiem par bioloģiskās lauksaimniecības attīstības tendencēm visā vērtību ķēdē un normatīvo regulējumu, kas nosaka bioloģiskās pārtikas sistēmas darbības robežas. Autore ir izstrādājusi bioloģiskās pārtikas sistēmas jēdziena definīciju, tiešo un netiešo virzītājspēku klasifikāciju un pārvaldības instrumentu klasifikāciju. Otrajā nodaļā ir veidota teorētiska diskusija par bioloģiskās pārtikas noietu ietekmējošiem šķēršļiem ZPI. Rezultātā autore definēja 4 šķēršļu grupas: tirgus ierobežojumi, informācijas un zināšanu ierobežojumi; politiskie un tiesiskie ierobežojumi un sadarbības izpausmju ierobežojumi. Nodaļa ietver arī ZPI normatīvā regulējuma izvērtējumu. Rezultātā autore secināja, ka esošie ZPI principi akcentē bioloģiskās lauksaimniecības pozitīvo ietekmi uz apkārtējo vidi un cilvēka veselību. Aktuālās ZPI īstenošanas pieejas attiecībā uz produktu kvalitāti ir piesardzīgas, būtisku pārsvaru produktu iepirkumā atvēlot nacionālās pārtikas kvalitātes shēmas (NPKS) produkcijai. Lielu īpatsvaru saimnieciski izdevīgākā piedāvājuma vērtēšanā joprojām sastāda cenas vai izmaksu kritērijs. Tajā pašā laikā valsts un pašvaldību iestādēm ir iespēja brīvi variēt ar vērtēšanas kritēriju īpatsvaru kopējā iepirkumā. Tālākajā nodaļas izklāstā ir analizēti ZPI rezultatīvie rādītāji pārtikas un ēdināšanas pakalpojumiem Latvijas reģionos no 2018. līdz 2021. gadam un bioloģiskās pārtikas pieprasījuma un piedāvājuma apjoma aplēses par laika periodu no 2015. līdz 2019. gadam vispārizglītojošajās skolās. Analīzes rezultāti akcentē ZPI īstenošanas pieejas valsts un pašvaldību iestādēs, kā arī norāda uz pilnībā neizmantotu vietējās bioloģiskās pārtikas potenciālu nodrošināt skolēnus ar vietēju bioloģisku pārtiku. Trešajā nodaļā veikta padziļināta un strukturēta gadījumu izpēte bioloģiskās pārtikas noieta palielināšanai vispārizglītojošajās skolās Latvijā, izmantojot ZPI. Sākotnēji ir izstrādāta pētījuma metodika, kas sastāv no 5 posmiem un ir vērsta uz lejupejošu pieeju. Pirmais solis ietver bioloģiskās pārtikas sistēmas novērtējumu, izmantojot SVID analīzes metodi. SVID analīzes rezultāti akcentē vajadzību stimulēt bioloģiskās pārtikas pieprasījumu sabiedriskās ēdināšanas sektorā, īstenojot ZPI, un stimulēt bioloģiskās pārtikas piedāvājuma apjomu. Otrais solis ietver šķēršļu un pārvaldības instrumentu definēšanu. Šķēršļi (n=17) un pārvaldības instrumenti (n=30) ir definēti, apkopojot skolēnu vecāku (n=979), bioloģiskās pārtikas ražotāju (n=80), iepirkuma speciālistu (n=19) un iepirkuma organizatoru (n=65) izteiktos viedokļus. Rezultāti parāda daudzpusīgu šķēršļu esamību un pārvaldības instrumentu pielietojumu šķēršļu ietekmes mazināšanai, lai sasniegtu mērķi. Trešajā solī, piesaistot ekspertus (n=11), autore veica pārvaldības instrumentu vērtēšanu. Ekspertu analīzes rezultāti parāda, ka izstrādātais ZPI pārvaldības instrumentu kopums ir nozīmīgs, lai sekmētu bioloģiskās pārtikas noietu ZPI vispārizglītojošajās skolās. Starp pārvaldības instrumentu grupām ar 81% nozīmīgumu svarīgākā ir ekonomisko instrumentu pilnveide un ieviešana bioloģiskās pārtikas sistēmā. Ceturtajā solī, izmantojot MCDA TOPSIS metodi, autore noteica efektīvākos ZPI pārvaldības instrumentus bioloģiskās produkcijas noieta palielināšanai ZPI vispārizglītojošajās skolās. Rezultātā, lai sekmētu bioloģiskās pārtikas noieta palielināšanu vispārizglītojošajās skolās, ir nepieciešams izmantot kompleksu pārvaldības instrumentu kopumu noteiktā secībā: 1. ir nepieciešams organizēt regulārus mācību dialogus starp iesaistītajām pusēm; 2. pilnveidot normatīvo regulējumu, paplašinot pārtikas produktu kvalitātes prasības ar bioloģiskās pārtikas produktiem (kartupeļi, piens un piena produkti, svaigi augļi un dārzeņi un svaiga gaļa), un noteikt, ka izglītības iestādēs, t. sk. bērnudārzos, bioloģiskās produkcijas īpatsvars ZPI ir vismaz 30% no kopējā iepirkuma vērtības (ietverot ar cenu aptaujām iepirkto bioloģisko produkciju); 3. attīstīt dinamisko pārtikas iepirkumu un ieviest izsekojamības kodus preču piegādes pavadzīmēs. Noslēdzošajā posmā, lai izvairītos no vienpersoniskas šķēršļu ietekmes izvērtējuma, autore veica jutīguma analīzi. Darba noslēgumā formulēti galvenie secinājumi un pētījuma rezultāti, kā arī definētas problēmas un izvirzīti priekšlikumi to risināšanai. Promocijas darba apjoms ir 139 lpp. Darbā ir 33 tabulas un 43 attēli, 178 informācijas avoti un 13 pielikumi.