bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
NHH skal forske på digitalisering i revisjonsbransjen
Authors: Kinserdal Finn
Published: October 2023

Nye digitale verktøy gjør at revisjonsselskapene endrer måten å arbeide på. Alle de store globale revisjonsselskapene har tydelig uttrykt at de investerer tungt i digitalisering av revisjon, både fordi kundene forventer det, men også fordi nye verktøy vil kunne reduserer kostnadene.
Imidlertid er reguleringsmyndigheter og internasjonale revisjonsstandarder i liten grad er tilpasset den digitale, nye revisjonsverden. Revisjonsstandardene og tilsynsmyndigheter bygger i stor grad på at revisjonen skal utføres «tradisjonelt», ved utvalgstesting, avstemming, rekalkulering, inspeksjon/observasjon, dokumentasjonsinnhenting og så videre. Det betyr at det er revisjonsselskapene som må bevise at nye metoder er (minst) like sikre som dagens metoder
Norges Handelshøyskole (NHH) ser det som viktig å forske på denne utviklingen. I disse dager har NHH søkt Forskningsrådet om støtte til et større forskningsprosjekt om endringene, og effektene av digitaliseringen innen revisjonsbransjen. Prosjektet har som mål å kartlegge nåsituasjonen i digitalisering og bruk av stordata/-analyser hos revisjonsselskapene, undersøke hvordan beslutningsmønster for revisor endres som en følge av stordata og –analyser, se hvordan stordata i regnskapssystemer vil påvirke controlling og dermed controllernes og revisors arbeid, observere hvordan nye revisjonsteknikker blir implementert og se hva det betyr for opplæring av revisjonsmedarbeidere, samt se hvordan denne kunnskapen kan brukes i undervisningen om digital revisjon.
Er samfunnsansvar lønnsomt?
Authors: Utgård Jakob
Published: October 2023

Sammenhengen mellom en bedrifts arbeid med samfunnsansvar og dens økonomiske resultater har lenge vært et stort forskningstema. I denne artikkelen oppsummeres denne forskningen kort, med hovedvekt på metaanalyser og nyere forskning med metoder som kan avdekke kausale sammenhenger. Alt i alt tyder resultatene på at samfunnsansvar har en positiv, men moderat, effekt på økonomiske resultater. Dette skyldes i alle fall delvis at grupper som kunder, ansatte, långivere og media belønner samfunnsansvarlige bedrifter. Framover blir det like viktig å studere samfunnsansvarstiltakenes sosiale og miljømessige effekter.
Dulting – endringer i bærekraftig retning med god endringsledelse
Authors: Ditlev-Simonsen Caroline D.
Published: October 2023

Bedrifter ønsker i større grad å ta samfunnsansvar, blant annet gjennom å tilby bærekraftige produkter. Samtidig er det ikke alltid forbruker følger opp med å kjøpe disse produktene. Gjennom riktig dulting (nudging) kan forbrukere påvirkes til å gjøre de valgene som er gode både for samfunnet og for bedriftens lønnsomhet – uten at kunden opplever å komme dårligere ut.
I denne studien presenterer vi to initiativ fra bedrifter som på en lønnsom måte har gjennomført prosjekter der dulting har vært brukt som virkemiddel: Bunnpris’ SNÅL frukt & grønt og Choice Hotels’ overgang til mindre tallerkener for å redusere avfall. Initiativene analyseres i henhold til Kotters åttestegs endringsmodell. Denne modellen viser seg som en nyttig fremgangsmåte for testing og implementering av dultevirkemidler.
Denne artikkelen kan inspirere bedrifter til å identifisere tilsvarende initiativ i sin daglige drift og sette en ramme for hvordan de vil benytte dulting som virkemiddel i praksis.
Spin-off fra privat næringsliv
Authors: Meland Kjersti Vikse , Iakovleva Tatiana A.
Published: October 2023

Innovasjon Norge argumenterer i sin strategiplan «Drømmeløftet» (2015) for et sterkere søkelys på spin-off-etableringer, det vil si de etablerte bedriftenes parallell til entreprenørskap. I noen tilfeller ligger de etablerte bedriftenes innovative ideer så langt utenfor bedriftens virkeområde at ledelsen legger dem i en skuff. Innovasjon Norge argumenterer for at virkemiddelapparatet må vurdere muligheten for å utvikle virkemidler som hjelper bedriftene med å få de innovative ideene ut av skuffen og ut på markedet i form av spin-off.
Internasjonalt har spin-off-etableringer vært ansett som en svært vellykket form for entreprenørskap, da den har en høyere overlevelses- og ansettelsesrate enn bedrifter etablert på andre måter (Andersson & Klepper, 2013). Også i Norge har spin-off-etableringer vist seg å være en vellykket form for entreprenørskap, men den har fått lite oppmerksomhet fra politikere og virkemiddelapparat (Nås mfl., 2003).
Forskning har vist at forhold ved entreprenøren og det regionale støttesystemet er vitale faktorer for å lykkes med etablering av et nytt foretak (Ardichvili mfl., 2003), men hvilken rolle spiller morselskapet for spin-off-selskapets suksess? I denne artikkelen settes søkelyset på hvilken betydning morselskaper fra privat næringsliv har for spin-off-selskapets tidlige markedssuksess, definert som den første kundeavtalen og det første salget.
Funn fra et prosjekt støttet av Regionalt forsk­ningsfond Vestlandet som har studert spin-off-etableringer i små og mellomstore bedrifter (SMB) innenfor olje oggass, IKT og maritim næring i Haugesund- og Stavanger-regionen i perioden 2013–2014, viser at morselskapenes strategi for spin-off og deres organisatoriske, finansielle og relasjonelle strategiske praksiser er av avgjørende betydning for spin-off-selskapenes tidlige markeds­­suksess. Studiens praktiske implikasjoner presen­teres avslutningsvis.
Effekter av ny leasingstandard IFRS 16 for børsnoterte foretak i Norge
Authors: Mesrobian Harutjun , Moen Kjetil Tveit , Stenheim Tonny
Published: October 2023

Denne artikkelen forsøker å illustrere effekten på resultat, balanse og sentrale forholdstall ved implementering av ny regnskapsstandard for leieavtaler IFRS 16. Denne standarden skiller ikke lenger mellom finansielle leieavtaler som skal innregnes på balansen, og operasjonelle leieavtaler som ikke skal innregnes på balansen, slik tilfellet var under IAS 17 Leieavtaler. Den nye standarden krever at alle leieavtaler skal innregnes på balansen.
Studien er gjennomført som en kvantitativ studie av børsnoterte foretak i Norge basert på informasjon i årsrapportene fra 2015. Regnskapstallene for 2015 er omarbeidet slik at de i størst mulig grad følger reguleringen i IFRS 16. Selve metoden som er benyttet for omarbeidelsen av regnskapstallene, kalles balanseføringsmetoden og er utviklet av Imhoff mfl. (1991). Som følge av omarbeidelsen øker balanseførte eiendeler med 2,8prosent (ekskludert finans- og forsikringsnæringen: 6,8prosent). De balanseførte forpliktelsene øker tilsvarende med 2,9prosent (9,4prosent). Vi finner derimot en marginal endring i egenkapitalen. EBIT øker derimot med 35,7prosent (58,8prosent). Den regnskapsmessige effekten har medført endring i samtlige nøkkeltall som ble undersøkt. Rentabilitetstallene blir bedre etter omarbeidelsen, samtidig som gjeldsgraden økes og egenkapitalandelen reduseres.
Resultatene viser at implementeringen av IFRS 16 vil medføre en endring av regnskapstallene, men vil dette påvirke regnskapsbrukerne? De nye reglene burde isolert sett ikke påvirke atferden til regnskapsbrukerne. Et foretak vil ha de samme økonomiske eiendelene og forpliktelsene før og etter implementeringen av IFRS 16. Det er kun presentasjonen av disse i regnskapet som endres. Om atferden til regnskapsbrukerne endres eller ikke, vil i stor grad være avhengig av brukernes evne til å avdekke de faktiske økonomiske realitetene i foretaket. Ny standard er forventet å øke regnskapskvaliteten ved at de økonomiske realitetene bedre gjenspeiles i regnskapet. Balanseføring av alle leieavtaler reduserer behovet for justeringer av regnskapstallene, og sammenlignbarheten på tvers av foretak økes. Gjennom dette vil regnskapsbrukerne kunne få et bedre beslutningsgrunnlag.
Dette er nytt i regnskapene for 2017 og 2018
Authors: Kinserdal Finn , Røsok Kjell Ove
Published: October 2023

Selskaper må forholde seg til en rekke regler i form av lover og forskrifter. Disse kan stille krav som påfører selskapene kostnader. Dette kan være direkte kostnader som tidsbruk, og det kan være mer indirekte kostnader som offentliggjøring av intern informasjon som konkurrenter dermed kan bruke. Reglene er iverksatt fordi man mener de skal ha positive effekter for det samfunnet man ønsker. Det er imidlertid ulike syn på omfanget av regulering. Innen regulering av næringslivet tar mange av reglene utgangspunkt i ønsket om frie markeder, for eksempels EUs grunnleggende prinsipp om fri bevegelighet for mennesker, varer, tjenester og kapital på tvers av landegrenser. Man kunne tro at man da ville begrense omfanget av reguleringer og la markedsaktørene selv avgjøre de optimale løsningene. Det siste hundreåret har imidlertid avstanden mellom investorer og ledelse økt, og man har sett en rekke eksempler på skandaler og kriser som følge av at ledere har vektlagt egen vinning til skade for selskapet, investorer og samfunnet. I kjølvannet av slike større og mindre skandaler og kriser øker markedets ønske om bedre regulering. Det frie markedet ønsker reguleringer som beskytter aktørene i markedet gjennom rammebetingelser som sikrer effektive markeder. Enkelte hevder at det som bidrar til effektive markeder, også gagner samfunnet. Andre hevder at frie markeder har en del negative konsekvenser for samfunnet, og at regelverket også må utformes for å redusere slike negative konsekvenser.
Brukernytte ved virkelig verdi-måling
Authors: Kanestrøm Anne Margrethe Engeli , Kristiansen Karen Stenersen
Published: October 2023

Finansregnskapet benyttes som en viktig informasjonskilde for långivere i deres vurdering av utlån til kunder. Vi har gjennomført en studie hvor vi har undersøkt hvordan långiveres nytte av finansregnskapene til ikke-børsnoterte selskaper påvirkes av økt forekomst av virkelig verdi-måling. Nærmere bestemt undersøkes hvorvidt långiverne anser virkelig verdi i finansregnskapene som relevant og pålitelig informasjon. Vi finner at disse regnskapsbrukerne ikke benytter balanseført virkelig verdi som direkte inndata i sine beregninger, særlig fordi de har betenkeligheter tilknyttet pålitelighet. De tar utgangspunkt i historisk kost og gjør egne verdijusteringer. Likevel er brukerne av den oppfatning at balanseført virkelig verdi kan være relevant tilleggsinformasjon så lenge de fortsatt har tilgang til historisk kost.
Verdens strengeste?
Authors: Schei Vidar , Gelfand Michele J.
Published: October 2023

Noen kulturer gir stort spillerom for hvordan en kan opptre, mens andre har strenge sosiale normer som begrenser spillerommet. Norge er blant landene som har de aller strengeste sosiale normene. Og land vi kan sammenligne oss med? Pakistan, India og Sør-Korea. Formålet med denne artikkelen er å belyse hvorfor Norge har så strenge sosiale normer, samt implikasjonene av dette. Samtidig peker vi på flere tankevekkende funn som indikerer at Norge virkelig er noe for seg selv.
Redaktører og endringstrykk
Authors: Matthiesen Stig Berge , Wilberg Erik
Published: October 2023

Mediebransjen er i stor endring. Dette er noe lederne i mediehusene kjenner på, ikke minst redaktørene. Kan all turbulensen rundt endring slite slik på redaktørene at de vurderer stillingen sin? Denne artikkelen tar opp nettopp dette emnet, turnover blant redaktører. Et spørreskjema gikk digitalt ut til samtlige medlemmer av Norsk Redaktørforening i 2016. Vi fikk inn 205 svar på undersøkelsen. Turnover, den avhengige variabel, ble kartlagt i form av turnover-intensjon. Resultatene viser en høy grad av jobbtilfredshet hos redaktørene, men at denne er under press gjennom jobbusikkerhet og rollekonflikter. Resultatene viser også at yngre redaktører har større sannsynlighet for å ville slutte i jobben. Det er ingen forskjell på kjønn. Endringer i organisasjonen (antall endringer, endringstrykk) korrelerte positivt med planer om å slutte i jobben. En SEM-modell med god tilpasning viste at turnover i sterkest grad ble predikert av jobbtilfredshet (negativ sammenheng), og at det var klare positive sammenhenger med rollekonflikt og jobbusikkerhet. Det ble skilt mellom to former for jobbusikkerhet: kvantitativ (frykt for å miste jobben) og kvalitativ (engstelse for endringer innad i jobben), som begge predikerte turnover blant norske redaktører. Økt turnover blant redaktørene fremover kan, dersom turnover er av dysfunksjonell type der man sliter med å erstatte kompetansen, resultere i redusert samlet kompetanse i mediebedriftene og redusert kvalitet på for eksempel aviser og produkter på digitale plattformer.
Selvbestemmelsesteorien: Et differensiert perspektiv på motivasjon i arbeidslivet
Authors: Olafsen Anja H.
Published: October 2023

Motivasjon er et viktig fenomen for å forstå hva som driver mennesker i ulike aktiviteter og oppgaver. Det er ofte søkelys på mengden motivasjon, sterk eller svak, mye eller lite, mens ulike typer motivasjon får lite oppmerksomhet. Forskning indikerer imidlertid at ulike typer motivasjon har svært ulike implikasjoner. Denne artikkelen redegjør for ulike typer motivasjon innenfor selvbestemmelsesteorien og ser på hvordan optimal motivasjon kan fremmes i arbeidslivet gjennom et autonomistøttende psykososialt arbeidsmiljø. Et autonomistøttende arbeidsmiljø tilfredsstiller menneskers grunnleggende psykologiske behov for autonomi, kompetanse og tilhørighet. Tilfredsstillelse av disse behovene bidrar til å utvikle «autonom motivasjon», noe som har positive konsekvenser for både arbeidstakere og organisasjoner.
Selvledelse og superledelse
Authors: Karlsen Jan Terje , Berg Morten Emil
Published: October 2023

Det er fristende å skylde på omgivelsene når noe går galt. Dette hindrer imidlertid personlig læring. Man ødelegger for seg selv. Den enkelte medarbeider bør i større grad ta ansvar for å lede seg selv. Dette kan gjøres ved å trene på å styre sine tanker, følelser og handlinger.
Enkelte bedrifter, institusjoner og skoler er fremdeles preget av en ordre- og kontrolledelse. Det gir lite innovasjon og læring. Andre former for ledelse etterlyses. Superledelse er å lede medarbeidere til å lede seg selv. Selvledelse er å ta regi i eget liv. Dette kan gi økt innovasjon, trivsel, prestasjon og mening.
Mange medarbeidere er lite bevisst på sin egen selvledelse. Årsaken kan være fastlåst tenkemåte, egosvekkelse, manglende fokus, lav mestringstro samt ytre kontrollplassering der man skylder på omgivelsene. Artikkelen utfordrer ledere til å prøve ut selvledelse og superledelse for å takle sine oppgaver og få egne erfaringer. Virkemidlene er blant annet å ha et realistisk menneskesyn, bruke en skrittvis læremetode, bygge en gi-kultur og utvikle psykologisk kapital.
Som case i denne artikkelen brukes en leder som er dyktig til å lede sine medarbeidere til å lede seg selv.
Rekruttering gjennom sosiale medier – velsignelse eller forbannelse?
Authors: Heggheim Gitte Marie , Kristiansen Sofie Nordstrøm , Døving Erik
Published: October 2023

Rekruttering ved hjelp av sosiale medier som LinkedIn og Facebook har blitt svært utbredt og vil trolig bli stadig mer brukt i fremtiden. Omkring halvparten av arbeidsgivere bruker sosiale medier til å komme i kontakt med aktuelle arbeidssøkere. Sosiale medier brukes i langt mindre grad til å velge blant innkomne søknader. Sosiale medier som LinkedIn er særlig egnet til å besette stillinger med spesielle krav, mens Facebook egner seg til bred rekruttering blant nyutdannede. Slik digitalisering av rekrutteringsarbeidet sparer tid og penger, og er særlig egnet for å skreddersy utlysninger til spesielle målgrupper. Samtidig er det en fare for at lite relevant informasjon fra for eksempel Facebook sniker seg inn og gir usaklig og upålitelig rekrutteringsgrunnlag. Sømløs overgang mellom sosiale medier og bedriftens egne systemer er blant mulighetene som kan bli utnyttet i fremtiden. Samtidig bruker de færreste arbeidssøkerne mulighetene fullt ut, slik at både arbeidsgiver og arbeidssøker fortsatt har mye å hente.
Innenfor eller utenfor? – Varslingens ettervirkninger
Authors: Bjørkelo Brita , Matthiesen Stig Berge , Nielsen Morten Birkeland
Published: October 2023

Varsling er når en ansatt sier ifra om kritikkverdige handlinger på arbeidsplassen til noen som er i stand til å gjøre noe med det. Studier gjennomført i rene varslerutvalg finner at andelen av ansatte som opplever negative reaksjoner etter varslingen, er høy. Studier som har benyttet mer tilfeldige utvalg (bekvemmelighets- eller tilfeldig trukne utvalg), finner på den annen side at andelen av ansatte som varsler, i mindre grad utsettes for reaksjoner av negativ art. For å forstå og forklare mer om denne forskjellen undersøker foreliggende studie ikke bare forekomst av negative reaksjoner, men også type av slike reaksjoner og mobbing. Dette gjøres blant varslere som befinner seg innenfor og utenfor arbeidslivet. Studien viser at ansatte som har varslet, og som fortsatt er i jobb, kan oppleve lignende negative reaksjoner som ansatte som har varslet, og som ikke lenger er i jobb, men i mindre grad. Tidligere forsk­ningsresultater, både fra Norge og internasjonalt, har vist at de fleste varslere ikke opplever negative reaksjoner. Basert på resultatene fra denne studien er et mulig oppfølgingsspor for videre forskning å undersøke varslere som ikke lenger er i jobb, og trekke denne gruppen inn i beregning av prevalenstall for represalier etter varsling.
Nøkkelbegrep: varsling, mobbing, negative reaksjoner, utvalg, befolkningsstudie, jobb, arbeidsliv
Forholdet mellom arbeidsgivers styringsrett og arbeidstakers varslervern, jf. arbeidsmiljøloven § 2 A-2
Authors: Eidsheim Karianne Nilsen , Eriksen Birthe M.
Published: October 2023

Arbeidsgivers styringsrett er et sentralt ulovfestet, arbeidsrettslig prinsipp. I henhold til dette prinsippet kan arbeidsgiver foreta en rekke beslutninger som ensidig får betydning for arbeidstakers arbeidsforhold. Der hvor arbeidstaker har varslet i henhold til arbeidsmiljøloven, utløses imidlertid et særskilt rettsvern som påvirker rammene for arbeidsgivers beslutningskompetanse. Temaet for denne artikkelen er forholdet mellom den ulovfestede styringsretten og det særskilte rettsvernet arbeidstaker har ved varsling.
Ansattes preferanser for lederkommunikasjon
Authors: Warner-Søderholm Gillian , Søderholm Annika
Published: October 2023

I denne artikkelen spør vi hva slags lederkommunikasjon som er foretrukket av ansatte i Norge, og om det finnes regionale forskjeller. Dette er viktig å undersøke fordi manglende forståelse for ansattes (følgeres) preferanser for kommunikasjonsadferd fra en leder lett kan svekke organisasjonen på mange områder. Derfor er aktivt følgeskap (followership) i økende grad trukket frem i litteraturen som drivkraften i organisasjoner som et alternativ til lederskap. Forskning viser at ansattes preferanse for lederkommunikasjon predikerer lederes suksess (Judge, Piccolo, & Iles, 2004). Hvilke typer lederkommunikasjon foretrekker ansatte i Norge som ‘følgere av en leder’? Vi viser i denne studien til empiriske data og analyser som svarer på dette. Undersøkelsen er basert på et utvalg på 801 norske følgere ved bruk av LBDQXII-instrumentet (Littrell, 2013), Dette er et godt validert spørreskjema som operasjonaliserer og tester ELT (eksplisitt ledelsesteori) med et følgersentrert perspektiv på ledelse og kommunikasjon. Studien setter søkelyset på hva slags type lederkommunikasjon og lederadferd følgere anser som viktig. Hovedfunn i studien viser at norske ansatte foretrekker 1)klar kommunikasjon for bedre konfliktløsning, 2)kommunikasjon som viser hensyn til andre, og 3)tydelig kommunisert problemløsning. Studien viser også at de tre elementene som er minst viktig for ansatte i Norge, er 1)eksplisitt kommunikasjon om produktivitet, 2)mye snakk om fremtidig planlegging, samt 3)bruk av rik overtalelsesretorikk. Studien finner også interessante regionale forskjeller i Norge, spesielt gjelder dette i hvilken grad en leder burde kommunisere med følgere for å finne løsninger på hverdagslige, jobbrelaterte problemer, og i hvilken grad lederen kommuniserer eksplisitt om produktivitet. Praktiske implikasjoner oppsummeres i form av fem konkrete råd til ledere som ønsker å kommunisere i tråd med følgeres preferanser.
Hva kjennetegner din lederkommunikasjon?
Authors: Farbrot Audun
Published: October 2023

Effektiv ledelse forutsetter gode kommunikasjonsferdigheter. Ledelse skjer gjennom kommunikasjon. Retningslinjer eller prinsipper for god lederkommunikasjon kan derfor være et verktøy som gir bedre ledelse. Prinsippene kan brukes både i rekruttering av ledere og til regelmessig evaluering og utvikling av ledernes kommunikasjonsferdigheter.
Store skjevheter ved bruk av stordata?
Authors: Hunneman Auke
Published: October 2023

Skaper bruk av stordata store skjevheter? Til tross for at tilgangen av stordata har bidratt til store endringer i hvordan vi designer forretningsmodeller, og fortsatt vil være en viktig driver i denne utviklingen, har flere den siste tiden kommet opp med en del kritiske merknader. Målet med denne artikkelen er å nyansere de ofte over-optimistiske forventningene til de positive effektene av stordata som verktøy. Artikkelen identifiserer ulike mulige begrensninger ved bruken av stordata. Disse begrensningene er knyttet til utfordringer både med selve analyseverktøyet og de slutningsfeil som skjer som en følge av menneskelig fortolkning (og samspillet mellom disse to). Ved å anerkjenne de utfordringene som kan oppstå ved utarbeidelse av prediksjoner og forecasting, er det mitt mål å sikre at stordata ikke kun blir en variant av Keiserens nye klær.
Kapitalforvaltning i stiftelser – styrets oppfatninger av forsvarlig forvaltning
Authors: Ditlev-Simonsen Caroline D. , Næss Knut Myrum
Published: October 2023

Samlet bokført egenkapital i norske stiftelser var i 2016 på mer enn 160 milliarder kroner. Samtidig er det lite kunnskap om hvordan stiftelseskapitalen er forvaltet, og hvordan styret i stiftelser arbeider med kapitalforvaltningen. I denne studien ser vi nærmere på hvordan fem tilfeldig valgte stiftelser med egenkapital på fem til syv millioner kroner forholder seg til stiftelseslovens§18 om forvaltning av stiftelsens kapital.
Det fremkommer at fire av stiftelsene forvalter hoveddelen av kapitalen som bankinnskudd, og at risikominimering er hovedbegrunnelsen for dette. Vedtektene stiller i liten grad krav til styrets forvaltningskompetanse, og det er variasjon knyttet til hvem som treffer forvaltningsavgjørelser i stiftelsen. Studien bidrar på flere nivåer. Fra et akademisk ståsted bidrar studien til kunnskap rundt oppfatning av begrep, avgjørelsesprosesser og valg av strategi. Fra et mer praktisk perspektiv bidrar studien til kunnskap om hvordan styrer arbeider. Funnene kan også være av praktisk nytte for stiftelser generelt.
Effektbaserte budsjettmodeller i offentlig sektor
Authors: Bukh Per Nikolaj , Christensen Karina Skovvang
Published: October 2023

Det er viktig at offentlige virksomheter holder budsjettene sine, selv om budsjettoverholdelse ikke er den offentlige sektorens hovedformål. I de siste årene har oppmerksomheten økt om effekten av offentlig innsats og om ressursene som går med i produksjonen. Det har ført til endringer i den økonomiske styringen og i utformingen av ressurstildelingsmodellene. Artikkelen tar utgangspunkt i en produksjonsøkonomisk begrepsramme for den offentlige sektorens aktiviteter, og det argumenteres for at den økonomiske styringen skal fokusere på effekten av aktivitetene. Mange offentlige tjenester innebærer at det har blitt gjennomført et forløp, eller at en person har mottatt tjenester i en periode. Derfor argumenterer vi for at det heller skal tildeles bevilgninger og budsjetter til forløp (for eksempel et behandlingsforløp), enn til enkelte tjenester (for eksempel at det tas en enkelt prøve). Effektbasert økonomistyring har begynt å få økt utbredelse i en rekke store velferdsområder i Danmark, og det kreves ny kompetanse for å kunne arbeide med disse modellene. I den siste delen av artikkelen beskriver vi erfaringer innen eldreomsorgsområdet i Odense kommune i Danmark samt innenfor ortopedisk kirurgi ved Aalborg Universitetshospital. I begge tilfeller er det innført en såkalt pay for performance-modell som består av forløpsbaserte tildelinger der en del av bevilgningen avhenger av hvilken effekt som oppnås.
Delingsøkonomien og fenomenet Airbnb
Authors: Ødegård Katrine Alm , Øverland Marie , Bertheussen Bernt Arne
Published: October 2023

I denne artikkelen diskuterer vi delingsøkonomien og fenomenet Airbnb basert på en litteraturstudie. Vi definerer begrepet digital delingsøkonomi, plasserer det i en historisk sammenheng og beskriver sentrale egenskaper ved en slik økonomi. Deretter forklarer vi framveksten av delingsøkonomien, og vi drøfter de to mest fremtredende forretningsmodellene. Essayet blir avsluttet med en diskusjon av den mest suksessfulle aktøren i delingsøkonomien – fenomenet Airbnb.
Innovasjon: Det du gjør, er ikke det de ser
Authors: Kurtmollaiev Seidali , Lervik-Olsen Line , Andreassen Tor W.
Published: October 2023

Norske bedrifter er opptatt av innovasjon. Motivasjonen er mangslungen. Noen innoverer for å kutte kostnader i produksjon og administrasjon eller for å bli mer bærekraftige. Andre ønsker å innovere i bedriftens eksisterende tilbud for å heve kvaliteten på leverte varer og tjenester eller for å redusere variasjonen i kvaliteten. Atter andre innoverer i organisasjonskultur for å bli mer kundesentriske. Felles for de fleste bedrifter er at kundene ikke blir spurt om bedriftens innovasjonsaktiviteter, og at kundenes syn på kvalitet blir tillagt begrenset betydning. Dette er typisk ved for eksempel klagehåndtering.
I denne artikkelen benytter vi data fra Norsk Innovasjonsindeks utviklet ved Center for Service Innovation (CSI) på Norges Handelshøyskole. Vi hører fra markedsdirektører i utvalgte bransjer og bedrifter som forteller om hvilke innovasjoner som har funnet sted, og fra kunder som forteller om hva de opplever at bedriftene har gjort av endringer. Avstanden mellom hva bedriftene gjør, og hva kundene opplever at de faktisk gjør, gir ny innsikt som ledere kan bruke i sitt innovasjonsarbeid. Vi finner at i motsetning til stereotypiske oppfatninger om kunders manglende evne til å vurdere bedriftens innovasjonsarbeid, legger kundene godt merke til endringer. Innovasjonene oppfattes imidlertid ikke som enkeltstående tiltak, men som et resultat av den totale kundeopplevelsen. Ikke overraskende er det ofte forskjeller mellom bedriftens og kundenes vurdering av type endringer og omfanget på endringene. Inoen tilfeller fører disse forskjellene, og bedriftens manglende kundeforståelse, til sterke emosjonelle kundereaksjoner, noe som igjen kan ha store konsekvenser for bedriftens omdømme og økonomi.
What Is Stopping Norwegian Firms from Innovating Their Business Models?
Authors: Singh Krysta Alexa , Saebi Tina
Published: October 2023

Nye tendenser i retning av digitalisering, tjenestegjøring (eng. servitization) og mer bærekraftige løsninger er i ferd med å endre landskapet i mange bransjer i Norge, og dermed må etablerte bedrifter tenke nytt og legge om forretningsmodellen sin. Samtidig viser nye undersøkelsesresultater at kun en liten prosentandel av norske bedrifter har endret forretningsmodell over tid. Basert på dybdeintervjuer med norske ledere fra ulike bransjer analyserer vi utfordringer forbundet med initiativ til og iverksetting av nytenkning rundt forretningsmodeller. Våre funn tyder på ulike utfordringer på (1)individuelt ledernivå, (2)bedriftsnivå og (3)bransjenivå som er særegne for nytenkning rundt forretningsmodeller sammenliknet med andre former for nytenkning. Vår undersøkelse gir dermed bedre innsikt i nytenkning rundt forretningsmodeller og hindringer forbundet med dette arbeidet i Norge.
Augmented Reality and Virtual Reality for Retail Innovation
Authors: Boletsis Costas , Karahasanović Amela
Published: October 2023

Nye og bedre Augmented Reality (AR) og Virtual Reality (VR) applikasjoner utvikles helle tiden og brukes mer og mer i handel. Utvikling i AR and VR i løpet av de siste årene satt i gang mange innovasjoner i måten handelen foregår, innovasjoner i markedsføring, og innovasjon i design og utvikling av produkter og tjenester. Likevel, vet vi lite om muligheter som AR og VR skaper for innovasjon og om erfaringene fra de som allerede bruker dem. Denne artikkelen beskriver hvordan AR og VR kunne med fordel brukes for flere typer av innovasjon og hjelpe forretningsvirksomhet til å vokse. Artikkelen gir en oversikt over eksisterende innovasjonspraksis i handel og kan hjelpe norske virksomheter i deres strategiske planlegging. Vår analyse viser at AR/VR innovasjon kan bidra til bygning av merkevære, restrukturering av prosesser i organisasjon, involvering av kunder i verdiskapning, kan gi ekstra after-sale tjenester ved å gi produkt relatert informasjon i kontekst, kan støte omnimarket strategier og påvirke kjøp ved virtuell try-on opplevelser.
Medarbeiderdrevet innovasjon i en digital verden
Authors: Beckmann Anniken , Bratland Trine , Prebensen Nina K.
Published: October 2023

I en digital verden hvor IKT-verktøy og -systemer stadig blir viktigere, er det likevel avgjørende å avdekke metoder for å utløse nye ideer for å styrke konkurransekraften. Medarbeiderdrevet innovasjon (MDI) handler om å utnytte kunnskapsressursen i bedriften til å fremskaffe nye ideer og kommersialisere disse på en effektiv måte. Denne studien tester hvordan ulik grad av involvering av ansatte øker idégenereringen i bedriften. Et kvasieksperiment viser at antall ideer øker dess mer involvering de ansatte blir gjenstand for. Studien finner at IKT-tiltak uten involveringstiltak er lite effektivt for å øke antall ideer i en bedrift.
Dulting og tjenestedesign: Dulting for økt produktivitet gjennom kundereisen
Authors: Skard Siv , Løvlie Lavrans , Thorbjørnsen Helge
Published: October 2023

Forbrukere har verken evne eller motivasjon til å evaluere all tilgjengelig informasjon og foreta rasjonelle valg. I stedet er de emosjonelle og impulsive og tar ofte irrasjonelle valg gjennom bruk av heuristikker eller «tommelfingerregler». Det er på dette grunnlaget at ideen om dulting (nudging på engelsk) har vokst frem. Gjennom å designe en såkalt valgarkitektur kan bedrifter hjelpe forbrukere til å ta bedre valg, både for seg selv, bedriften og samfunnet. Denne artikkelen setter søkelys på betydningen av dulting i tjenestedesign. Gjennom to felteksperimenter viser vi hvordan innsikt i kundeatferd gjennom en tjenestereise kan brukes til å designe effektive dulter. Med utgangspunkt i kundereisen i to ulike tjenester ser vi på når og hvordan intervensjoner (dulter) bør implementeres for å ha størst effekt på kundenes beslutninger. Studiene er et samarbeid mellom Livework og NHH gjennom Senter for tjenesteinnovasjon (CSI). Artikkelen presenterer et sekstrinns rammeverk for hvordan bedrifter kan jobbe med dulting i tjenestedesign.
Når selvkontrollen svikter: Kan dulting bidra til varig atferdsendring?
Authors: Sjåstad Hallgeir , Thorbjørnsen Helge
Published: October 2023

Nudging, eller «dulting» på norsk, er en sekkebetegnelse for virkemidler og valgdesign som skal hjelpe folk til å ta bedre beslutninger – som å spise sunnere, spare mer eller forurense mindre. I konsumentatferd observerer vi ofte stor avstand mellom intensjoner og faktisk atferd på disse områdene. Psykologisk forskning viser at holdningskampanjer ofte har dårlig effekt fordi vi allerede vet hva vi burde gjøre – problemet er at selvkontrollen svikter. Vi VET at det hadde vært lurt å spare til en usikker fremtid eller trene regelmessig, men vi klarer ikke å komme i gang. Derfor har nyere studier vist at dulting er langt mer effektivt, for da endres selve valgsituasjonen slik at det blir enklere å ta gode beslutninger. Men er dette nok også på lang sikt? Kan dulting skape varig atferdsendring?
I denne artikkelen ser vi på betydningen av selvkontroll og vaner, og presenterer en modell for varig atferdsendring som har tre faser: 1) forpliktelse, 2) vaneendring, og 3) vedlikehold av vaner. Ved bruk av ulike former for valgarkitektur og fasebaserte dultestrategier drøfter vi hvordan markedsførere som retter seg mot konsumentens langsiktige målsettinger, kan bidra til varig atferdsendring – også når selvkontrollen svikter.1
Hvordan øke kundenes adopsjon av innovasjoner?
Authors: Skard Siv , Nysveen Herbjørn
Published: October 2023

I de fleste markeder er det i dag stor konkurranse om kundene. For å overleve i en slik konkurransesituasjon må bedriftene være innovative, og de må forstå hva som ligger til grunn for kundenes adopsjon av innovasjoner (Arts et al., 2011). Tradisjonell adopsjonsteori legger til grunn at bedrifter lanserer en innovasjon i markedet og at adopsjon av innovasjonen er basert på forbrukernes vurderinger av egenskaper ved denne innovasjonen.
Regnskap i endring
Authors: Stenheim Tonny , Baksaas Kjell Magne
Published: October 2023

Vi har i flere år ventet på ny norsk regnskapsregulering. I 2012 begynte Norsk Regnskapsstiftelse (NRS) på et arbeid som i 2014 endte i et høringsutkast på ny norsk regnskapsstandard basert på IFRS for SMEs, men med norske tilpasninger. Dette arbeidet ble støttet av regnskapslovutvalget i NOU 2015: 10 og NOU 2016: 11. Lite har skjedd med regnskapsloven og regnskapsstandarder etter den tid. NRS har i 2018 gjort det tydelig at arbeidet med ny regnskapsstandard er stanset i påvente av ny regnskapslov. Det ser derfor ut til at vi inntil videre må leve med regnskapsstandarder som trenger oppdatering. Mye tyder imidlertid på at det nå blir fremdrift i prosessen.
Flere endringer i aksjeloven
Authors: Ekberg Elisabet
Published: October 2023

Aksjeloven er endret i flere omganger. Denne artikkelen omhandler hovedsakelig endringene som trer i kraft 1.januar 2019 og 1.mars 2019, samt endringer som er vedtatt, men hvor ikrafttredelsestidspunktet ikke er avklart i skrivende stund. En endring som ble iverksatt fra og med 2.mai 2018, er også omtalt, og avslutningsvis er det en kort oppsummering av tidligere endringer, som er nærmere beskrevet i en artikkel i Magma01–18.
APM-er i og utenfor regnskapet
Authors: Kvifte Steinar Sars , Strandvold Alvar Aellig , Grimstad Ragnhild Bergan
Published: October 2023

IFRS har de siste 10–15 årene etablert seg som det mest utbredte internasjonale regnskapsspråket. Børsnoterte foretak i de fleste store kapitalmarkedene utarbeider finansregnskap etter IFRS. Samtidig er det en tydelig trend at de samme foretakene i stadig større grad rapporterer andre finansielle nøkkeltall enn de som fremkommer av regnskapet. Disse parallelle utviklings­trekkene har skapt et behov for brobygging mellom IFRS og alternative resul­tatmål, ofte benevnt «justerte tall» eller «non-GAAP measures». I denne artikkelen redegjøres det for retningslinjene som gjelder for bruk av alternative resultatmål, blant annet ved illustrerende eksempler fra praksis.
NSB Persontog
Authors: Munkejord Keith , Sund Berit , Colstrup Preben
Published: October 2023

I 2015 fikk NSB Persontog vite at persontogtrafikken skulle konkurranseutsettes. Heretter kunne det gå bare én vei: nedover. Dette medførte omfattende endringer i strategi, og mange av disse endringene måtte kommuniseres til NSB Persontogs 3000ansatte for å bli implementert. Ledelsen visste at dette var en krevende oppgave: Majoriteten av de ansatte jobbet på tog rundt omkring i Norges land og hadde lite daglig kontakt med både nærmeste ledere og toppledelsen. Informasjon om hvem som skulle kjøre hvilket tog, og hvor og når dette skulle skje, kom i form av papir. Dermed måtte lokomotiv­førere og konduktører hver dag bære med seg ni kilo med papir i en ryggsekk. Denne informasjonen ble byttet ut hver sjette måned. Dette var fysisk tungt og gjorde de ansattes arbeidshverdag tungvint og ineffektiv. Og det gjorde strategisk internkommunikasjon nesten umulig.
Denne casen beskriver hvordan NSB knekte den digitale internkommunikasjonskoden og dermed ble i stand til å implementere den strategiske endringen som den nye konkurransesituasjonen tvang frem. Inntil dette tidspunktet hadde togpersonalet for det meste levd sitt eget liv, i stor grad uten daglig lederkontakt, sanntidsinformasjon om relevante tema og hendelser, eller mulighet for enkel innhenting av informasjon om regler og prosedyrer ved behov. Så ble manuell, papir­basert internkommunika­sjon byttet ut til fordel for digital. Alle lokomotivførere og konduktører fikk nettbrett eller smarttelefon. Dermed var relevant informasjon lett tilgjengelig. I tillegg etablerte NSB en intern videokanal for ansatte som ledelsen kunne bruke til strategisk internkommunikasjon der man kunne fortelle om selskapets suksesser og utfordringer, kommunisere endringer og strategi direkte og ha toveis kommunikasjon med ansatte.
Fenomen som beskrives
Casen beskriver digitalisering av internkommunikasjon i NSB, som et verktøy for atferdsendring i implementeringen av en større strategisk endring i selskapet.
Teoretisk forankring
Vi benytter litteratur om organisasjonskommunikasjon, herunder litteratur om mediebruk.
Informasjonsgrunnlag
Det underliggende prinsippet for innhenting av informasjon var å belyse nøkkelkarakteristika ved digitalisering av internkommunikasjon i NSB, og flere informasjonskilder ligger til grunn for beskrivelsen av dette fenomenet. Den viktigste kilden er en av caseforfatterne, som var ansatt i NSB i mange år og arbeidet med endringen som beskrives i casen. Hans førstehåndserfaring med endringen er innhentet gjennom intervjuer utført av første- og andreforfatterne og arbeid med casebeskrivelsen. For å triangulere dette har vi benyttet offentlig tilgjengelig informasjon (årsrapporter, NSBs hjemmeside, avisartikler) og noe organisasjonsintern informasjon der det har vært mulig (intranettartikler). I innhentingen av informasjon søkte vi en forståelse av konteksten som digitaliseringen skjedde innenfor, herunder omstendighetene som førte til digitalisering, samt konsekvensene av dette.
Norske digitaliseringcase
Authors: Andersen Espen , Sannes Ragnvald
Published: October 2023

Vi inviterte til dette nummeret med målsettingen å få frem en samling med case om digitalisering i norske virksomheter. Det er vår erfaring at akademiske teorier og mer eller mindre akademiske rammeverk er utmerket, men at mange (studenter og ledere) sliter med appliseringen av teori på praksis. Case – nokså dype eksempler av bedrifter som har gjort noe konkret – er et verktøy for å kunne ta teori og se om den stemmer med reelle erfaringer. Case gjør ting konkrete – og vi husker eksempler bedre enn vi husker teorier.
Norsk Tipping
Authors: Sveen Tanja , Andersen Espen
Published: October 2023

Maskinlæring og kunstig intelligens (hva det nå måtte bety) blir stadig viktigere. Denne casen gir en god og grundig beskrivelse av hva man kan forvente å oppnå ved å bruke databaserte metoder: en forbedring av eksisterende tjenester og en verifisering av hva man driver med. Norsk Tippings tiltak er innovative og relativt avansert, delvis fordi organisasjonen er datadrevet og bruker statistikk i alle mulige sammenhenger allerede. Analysen er vel gjennomført, bruker svært moderne verktøy og har gitt effekt. Samtidig er den realistisk – man får et innblikk i hvilke spørsmål både dataanalytikere og ledere må ta stilling til, og det er godt håp om at man får utnyttet sin intervensjonskapasitet atskillig bedre enn ved et tilfeldig utvalg.
Det er også klart at AI ikke vil løse problemet spille­avhengighet, verken på kort eller lang sikt. Men det kan hjelpe noen – og maskinlæring gjør det lettere og atskillig mer effektivt å finne og følge opp dem som har nytte av den hjelpen Norsk Tipping kan tilby.
Og det er ikke noe dårlig resultat – framtidsrettet, realistisk, og med betydelige muligheter for videreutvikling av en svært spennende teknologi.
Fenomen som beskrives
Casen beskriver hvordan Norsk Tipping har brukt ny teknologi til å forbedre verktøy for å oppfylle sitt ansvar for å forhindre spilleavhengighet, ved å bedre identifisere spillere som har nytte av et bestemt oppfølgingstiltak.
Teoretisk forankring
Casen er primært forankret i litteratur om strategisk analyse og maskinlæring, og beskriver prosessen med å utvikle og evaluere en modell i henhold til Provost & Fawcett (2013).
Informasjonsgrunnlag
Denne artikkelen er basert på en prosjektoppgave skrevet ved programmet Analytics for Strategy ved Master of Management ved BI av Liudmila Poroshkina og Tanja Sveen, under veiledning av John Chandler Johnson, Alessandra Luzzi og Espen Andersen.
Finn.no: En metode for disiplinert strategisk eksperimentering
Authors: Lome Karina Birkeland , Andersen Espen
Published: October 2023

Casen beskriver Finn.no, som hadde en dominerende markedsandel, men som likevel var opptatt av en kontinuerlig innovasjonsprosess for å møte konkurransen. Den introduserer verktøyet «ledersnurren»; som er en metamodell, som beskriver hvordan man jobber, og illustrerer hvordan tenke og hvordan lede.
«Snurren» tok utgangspunkt i tre spørsmål som måtte besvares av ledelsen:
• Hvem skaper vi verdi for?
• Hvilken verdi skaper vi?
• Hvordan vet vi at vi skaper verdi?
Artikkelen er skrevet i formatet undervisningscase, som har en åpen slutt og overlater til leseren å reflektere over hvordan læringen i denne casen kan overføres til egen situasjon.
Fenomenet som beskrives
Finn.no er et glimrende eksempel på en digital organisasjon der ledelsen gir slipp på visse oppgaver og lar dataene bestemme, samtidig som endringer og innovasjonsoppgaver presses nedover i organisasjonen. Resultatet er en datadrevet organisasjon som bedriver kontinuerlig innovasjon basert på hva markedet sier.
Teoretisk forankring
Finn.nos arbeidsprosess er forankret i litteratur om agil systemutvikling og designtenkning. Noen publikasjoner som diskuterer dette i organisasjonssammenheng er bl.a.
Andersen, E., Johnson, J.C., Kolbjørnsrud, V. & Sannes, R. (2018). Chapter 2: The data-driven organization: Intelligence at SCALE, i Sasoon, A. (red.) At the Forefront, Looking Ahead (s.23–42).
Snow, C.C., Fjeldstad, Ø.D. & Langer, A.M. (2017). Designing the digital organization. Journal of Organization Design, 6:7.
Motivasjonstenkningen bak «snurren» er inspirert av Pink, Daniel H. (2011). Drive: The Surprising Truth About What Motivates Us, USA: Riverhead Books
Informasjonsgrunnlag
Casen er skrevet på bakgrunn av samtaler med Karina Birkeland Lome og en rekke samtaler og interaksjoner (lederopplæring, strategidiskusjoner) både med Finn.no, Schibsteds ledelse og DNB.
Hvordan påvirker været vårt forbruk?
Authors: Hem Leif E. , Iversen Nina M.
Published: October 2023

Været har til alle tider vært et yndet samtaleemne. Dagens situasjon med klimaendringer og global oppvarming øker aktualiteten ytterligere. Interessen for været finner man igjen i forskning innen finans, samfunns­økonomi og psykologi. I markedsføringsfaget er det flere studier som har sett på effekter av været på forbrukeres kjøpsatferd. I de tidligste studier fokuserte man typisk på den direkte effekten av været på faktisk salg ut av butikk (Steel, 1951). Været kan regulere omfanget av vår kjøpsatferd rent fysisk fordi det hindrer oss i å gå i butikken. Videre påvirker været våre preferanser for produkter og produktegenskaper. I tillegg påvirker været psyken og følelsene våre og derigjennom våre preferanser, valgprosesser og faktiske atferd. Svært mange av studiene som er publisert de siste tiårene, har en eksperimentell tilnærming for å avdekke kausale sammenhenger mellom værrelaterte fenomener (temperatur, sol, regn, humiditet, vind) og kjøpsatferd. Man forsøker å avdekke de mekanismene som ligger bak effektene av været på vårt forbruk. Denne artikkelen gir en oversikt over de mekanismer og effekter av været som man har identifisert i markedsførings­litteraturen. Artikkelen avsluttes med en diskusjon av hvilke muligheter som foreligger med hensyn til bruk av ny teknologi for å utnytte effekter av vær. Med dagens teknologi og tilgang til store datasett (Big Data) ligger alt til rette for at man kan predikere og avdekke nye sammenhenger mellom værrelaterte fenomener, markeds­føringsvirkemidler og forbrukeratferd. I praktisk markedsføring kan det ligge et stort potensial i det å benytte informasjon om været for å påvirke forbruk­ere i en ønsket retning.
Adopsjon av sosiale medier i kjøpsprosessen
Authors: Lervik-Olsen Line
Published: October 2023

Bedrifter ønsker i større grad å benytte sosiale medier i reklame og markedsføringsøyemed. Kundene er betenkte, og stadig flere velger å reservere seg mot reklame i sosiale medier. Et betimelig spørsmål er derfor hva som må til for at kunder skal adoptere sosiale medier. I denne artikkelen studerer vi hvordan teknologisk tilrettelegging og sosial innflytelse fra familie og venner påvirker vår motivasjon til å adoptere sosiale medier. Resultatene viser at både teknologisk tilrettelegging og sosial innflytelse motiverer oss til å bruke sosiale medeier, men gjør det på ulikt vis.
Sosiale mediers rolle i jobbsøkingsprosessen
Authors: Olafsen Anja H. , Nilsen Etty R.
Published: October 2023

Sosiale medier er ikke lenger bare en del av den private sfære, men også noe bedrifter bruker aktivt til å promotere seg. Blant annet ser man store muligheter ved bruk av sosiale medier for en rekke HR-funksjoner, inkludert rekruttering. Det vi imidlertid vet mindre om, er arbeidssøkers bruk av sosiale medier i jobbsøking. Denne studien studerer potensielle arbeidstakeres bruk av sosiale medier i jobbsøking. Vi har intervjuet 20 økonomistudenter fra Norge og Canada om deres antakelser om, syn på og praksis rundt bruk av sosiale medier i jakten på sin fremtidige arbeidsgiver. Resultatene viser at informantene i denne studien ikke bruker sosiale medier aktivt i sin orientering om aktuelle arbeidsgivere. Allikevel ser det ut til at eksponering gjennom sosiale medier indirekte påvirker potensielle arbeidstakeres oppfatning av ulike bedrifter. Sosiale medier ser ut til å være mest hensiktsmessig som en del av arbeids­giveres merke­varebygging for arbeidsgivere (employer branding)-strategi. Rekruttering kan derfor ikke sees på i snever forstand.
Bærekraftige samfunn og forretningsmodeller
Authors: Ødegård Ansgar , Rei­er­sen Jon , Branstad Are
Published: October 2023

Norsk næringsliv må omstille seg for å møte de globale bærekraftsutfordringene. Denne artikkelen fokuserer på hvordan samarbeids- og tillitstradisjoner i norsk næringsliv kan fremme nyskapende bærekraftige forretningsmodeller. Forholdet mellom tillit, samarbeidsrelasjoner og gjennomslag for nye forretningsmodeller eksemplifiseres med to norske bedrifter som integrerer sosiale og miljømessige drivere i sine forretnings­modellinnovasjoner. Vi diskuterer deretter kjennetegn på bærekraftige forretningsmodellinnovasjoner og implika­sjoner for ledelse og organisering.
Hvordan måle ekte grønn vekst og unngå grønnvaskingsfellen
Authors: Stoknes Per Espen
Published: October 2023

Sett at du og jeg og hele organisasjonen vi jobber med, tar klimaproblemet på alvor. Hvordan kan et selskap, en sektor eller et helt land dokumentere at vi arbeider i tråd med klimamålet i Paris-avtalen? Hvordan kan man rapportere på en måte som ikke bare grønnvasker enkeltinitiativer, men som viser at man både skaper mer verdier og samtidig yter sin rettferdige andel på hele klima- og miljøfeltet? Dette er spørsmålet som artikkelen besvarer gjennom å gi en kort innføring i sammen­hengen mellom grønn vekst og vitenskapsbaserte mål (science-based targets). Vi finner at karbonproduktiviteten må vokse med mer enn femprosent per år for at vi skal ha ekte grønn vekst.