Growth, condition, and mortality of caribou (Rangifer tarandus groenlandicus) in the Sisimiut Population, West Greenland
Authors: Holthe Vidar , Lassen Poul 
Published: February 2013

<p>Growth and condition of the Sisimiut caribou was anlysed by means of mandible length, carcass weight, and back fat indices. Mandible lenght showed unchanged growth conditions since the late 1960s, and growth stops at 4 years of age. The Sisimiut caribou seems to be smaller than North American caribous, Greenlandic semi-domesticated reindeer and of same size or smaller than Scandinavian reindeer. Carcass weight showed similar results, however cow growth rate seems not to prolong sexual maturation. Back fat deposits were less than what is known from other reindeer and caribou populations. Sex and age distribution of mandibles from various materials and survival curves based on the same material shows &mdash; an uneven distribution between bulls and cows and a relatively large proportion of old cows in the bag from the last years, which seems to be caused by a light hunting pressure when the population peaked in the 1960s. Heavy natural mortality for animals born before or after a winter with unfavorable snow conditions was also showed.</p><p>V&aelig;kst, kondition og d&oslash;delighed hos vildren (Rangifer tarandus groenlandicus) i Sisimiut-bestanden, Vestgr&oslash;nland.</p><p>Abstract in Danish / Sammendrag: V&aelig;kst- og konditionsforhold for Sisimiut-vildrenbestanden i Vestgr&oslash;nland er beskrevet ved hj&aelig;ip af underk&aelig;bel&aelig;ngde, slagtev&aelig;gt og rygfedt. Unders&oslash;gelsen af k&aelig;bel&aelig;ngde viste, at v&aelig;kstforholdene havde v&aelig;ret uforandret siden sidste halvdel af 1960-erne, at v&aelig;ksten standser ved 4-&aring;rs alderen, samt at Sisimiut-vildrenen er mindre end de nordamerikanske caribou, Itinnera-tamrenen og p&aring; st&oslash;rrelse med eller mindre end skandinaviske rensdyr. Dette viste sig ogs&aring; ved sammenligninger af slagtev&aelig;gt. V&aelig;gten af simlerne er dog ikke s&aring; ringe, at der kan iagttages nogen forsinkelse i k&oslash;nsmodningen. Fedtreserverne ved indgangen til vinteren synes at v&aelig;re d&aring;rligere end i andre unders&oslash;gte rensdyrbestande. K&oslash;ns- og aldersfordelingen blandt forskellige typer af indsamlet k&aelig;bemateriale og overlevelseskurver baseret p&aring; samme materiale viser, at forholdet mellem bukke og simler er blevet sk&aelig;vt og at der er en us&aelig;dvanlig stor andel af gamle simler i jagtudbyttet i de seneste &aring;r, hvilket er for&aring;rsaget af et svagt jagttryk mens bestanden toppede i 1960-erne. Resultaterne viser desuden, at den naturlige d&oslash;delighed er st&oslash;rst for de &aring;rgange, der f&oslash;des umiddelbart f&oslash;r og efter en streng vinter.</p><p>Kasvu, kunto ja kuolleisuus peurojen (Rangifer tarandus groenlandicus) parissa Sisimiut- tokassa Lansi-Gronlannissa.</p><p>Abstract in Finnish / Yhteenveto: Kasvu- ja kuntotila on kuvailtu alaleuan(kuva 2), teuraspainon(kuva 4) ja selk&auml;rasvan (taul. 1) tutkimuksen avulla. Alaleuan tutkimus osoitti, ett&auml; kasvusuhteet olivat olleet muuttumattomat vuoden 1960 loppupuolella, ett&auml; kasvu lakkaa 4-vuoden i&auml;ss&auml;, sek&auml; ett&auml; gr&ouml;nlantilainen peura on pienempi kuin pohjoisamerikkalainen karibu ja Itinnera-poro, mutta suuruudeltaan kuin skandinaavialainen poro (kuva 3). Viimemainittu p&auml;tee my&ouml;s teuraspainoa verratessa. Vaatimien paino ei ole kuitenkaan niin alhainen, ett&auml; sukukypsyydess&auml; olisi havaittavissa jotain hidastumista. Alkupuolella talvea rasvavarastot n&auml;ytt&auml;v&auml;t olevan "huonommat kuin muilla tutkituilla porokannoilla. Sukupuoli- ja ik&auml;jako erilaisten ker&auml;ttyjen leuka-ainestyyppien joukossa on osoitettu kuvassa 5, kun taas eloonj&auml;&auml;neiden k&auml;yr&auml;, nojautuen samaan aineistoon, on osoitettu kuvassa 7. Tulokset osoittavat, ett&auml; viimeisin&auml; vuosina on ollut enempi mets&auml;styst&auml; kun taas ennen vuotta 1960 se on ollut v&auml;h&auml;isemp&auml;&auml;. T&auml;m&auml; n&auml;hd&auml;&auml;n siit&auml;kin, ett&auml; suurimpien el&auml;inten lis&auml;ksi ammutaan ne el&auml;imet, jotka ovat helpoimmin mets&auml;stett&auml;viss&auml;. Kuva 6 osoittaa luonnollisen kuolleisuuden olevan suurimman niiden vuosiluokkien parissa, jotka ovat syntyneet v&auml;litt&ouml;m&auml;sti ennen ankaraa talvea tai sen j&auml;lkeen.</p>