bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Praktikpladser til alle — et kollektivt ansvar
Authors: Parbst Karin
Published: October 2018

Det har været en implicit del af den danske håndværkeruddannelse, at den enkelte lærling/elev selv har ansvaret for at finde en læreplads/praktikplads. Sådan har det været siden håndværket opstod. Forældrene eller lærlingen selv fandt en mester, og man kom i mesterlære. Siden opstod de tekniske skoler (omkring midten af 1800-tallet) og vekseluddannelsessystemet1 (i slutningen af 1950'erne). Senere blev det med EFG-forsøgsloven fra 1972 muligt at påbegynde sin uddannelse uden på forhånd at have en aftale om læreplads med en virksomhed. Lærepladsen skulle eleven så finde i løbet af basisåret/grundforløbet. Denne historiske udvikling har medført en meget magtfuld diskurs, hvor ansvaret for at finde en læreplads/praktikplads er fastholdt først og fremmest hos lærlingen/ eleven. De elever, der ikke formår at finde en læreplads, er så at sige selv 'skyld' i det.
For en modificeret konkurrence på arbejdsmarkedet
Authors: Hansen Henning , Lind Jens , Møller Iver Hornemann
Published: October 2018

L iberalismen fejrer triumfer i disse år. Da troen på velfærdsstaten og keynesianismen begyndte at krakelere i 1970'erne, blev kapitalismens markedsgrundlag revitaliseret, og de gamle dyder og dogmer blev fundet frem og støvet af. Nu blev alt, hvad der hæmmede konkurrencens frie udfoldelse, betragtet som en fare for vækst og velfærd. Fagforeningernes indflydelse på løndannelsen skulle begrænses, velfærdsstaten moderniseres, og incitamentstrukturen skærpes gennem reduktion af de sociale standarder. arbejdsløsheden blev igen betragtet som en naturlig del af økonomien, hvor det var den enkeltes eget valg, der var afgørende for, om man var arbejdsløs eller ej. Man kunne bare sænke sine lønkrav, så skulle man nok få et arbejde.
Samarbejde og forhandling i krisetider
Authors: Navrbjerg Steen E. , Larsen Trine P.
Published: October 2018

Artiklen belyser, hvordan forholdet mellem ledelsen og tillidsrepræsentanten påvirkes, når virksomheder står over for kriser. Artiklen viser, at fronterne mellem parterne ofte skærpes, når den økonomiske situation forværres, men også, at de institutionelle rammer-det vil sige samarbejdssystemet og aftalesystemet-spiller en afgørende rolle for, hvordan udfordringer tackles på arbejdspladsen. Parternes forskellige tilgange til håndteringen af lønstop og lønnedgang henholdsvis afskedigelser er således betinget i forskelle i de formelle krav til medarbejderinddragelse i lovgivning og overenskomster. Resultaterne viser dog også, at tillidsforholdet mellem ledelsen og tillidsrepræsentanten synes at have større betydning, når de institutionelle rammer ikke stiller formelle krav til medarbejderinddragelse.
Målstyrede universitetsuddannelser og kalkulerende studerende — når midlet spænder ben for målene
Authors: Madsen Miriam
Published: October 2018

Har forsøget på at skabe større arbejdsmarkedsrelevans i universitetsuddannelserne i virkeligheden medført, at studerende bliver mindre arbejdsmarkedsrelevante? Artiklen undersøger, hvordan studerendes selvforståelser har udviklet sig i takt med indførelsen af de målstyrede universitetsuddannelser, som netop havde til formål at øge uddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans. Resultaterne peger på, at det gamle ideal om studerende som 'selvstændige akademikere' forskydes i retning af studerende som 'kalkulerende, autoritetstro studerende', og det diskuteres, hvordan den nye studenteridentitet matcher arbejdsmarkedets behov for selvstændige, vurderingsparate og risikovillige medarbejdere.
Managementledelse og politisk detailregulering giver urimeligt hårde arbejdsvilkår
Authors: Stage Ingrid
Published: October 2018

U niversitetsloven fra 2003 satte en udvikling i gang på danske universiteter, som fundamentalt har ændret arbejdsvilkårene for de ansatte undervisere og forskere.
Professionelle og medarbejderrepræsentanter — nye roller i arbejdsmiljøarbejdet
Authors: Seim Rikke , Møller Niels , Limborg Hans Jørgen
Published: October 2018

Denne artikel1 bygger på en kortlægning af udviklingen i arbejdsmiljøarbejdet i 60 danske virksomheder. Projektet belyser forskellige tilgange, 'arbejdsmiljøprofessionelle' anvender i virksomhedernes arbejdsmiljøarbejde. De arbejdsmiljøprofessionelle er, i modsætning til medarbejderrepræsentanter i arbejdsmiljøorganisationen, ansat til at håndtere og koordinere arbejdsmiljøarbejdet og til at sikre tilgang til arbejdsmiljøfaglig viden. Denne rolle udfyldes meget forskelligt. Artiklen introducerer tre forskellige tilgange til rollen som arbejdsmiljøprofessionel: 'systembyggeren', 'den procesorienterede' og 'den driftsorienterede'. Til disse tre tilgange er tilknyttet forskellige forståelser af institutionen 'arbejdsmiljøorganisationen' og forskellige samarbejdsrelationer til den lovbestemte arbejdsmiljøorganisation.
Ressourcepersoner som virkemiddel — en analyse af otte forebyggelsesprojekter
Authors: Grøn Sisse , Hübner Gitte , Limborg Hans Jørgen
Published: October 2018

Denne artikel handler om de erfaringer, som er gjort gennem otte projekter, der alle har brugt ressourcepersoner til at forbedre arbejdsmiljøet på deres arbejdsplads. Ressourcepersoner er medarbejdere, der tildeles en særlig forebyggelsesopgave og gives kompetencer og tid til at påvirke deres kollegers måde at arbejde på med det mål at øge forebyggelsen af nedslidning og skader. De fleste af de otte projekter havde gode erfaringer med at bruge ressourcepersoner, og i de fleste tilfælde var det lykkedes for arbejdspladserne at fastholde den arbejdsmiljøforbedring, som deres projekt implementerede, også efter at projektet sluttede, hvilket vores interviewpersoner tilskrev ressourcepersonernes indsats. Denne forankring var især betinget af, at ressourcepersonerne havde en klar opgave og opbakning fra ledelsen.
Tilsynsbesøg om psykisk arbejdsmiljø — flertydighed og forskydning
Authors: Starheim Liv
Published: October 2018

Denne artikel undersøger de danske erfaringer med at etablere psykisk arbejdsmiljø som et reguleringsfelt. Undersøgelsen af arbejdstilsynets tilsynspraksis viser, at det er muligt at føre tilsyn med det psykiske arbejdsmiljø, men at der er store udfordringer og uløste problemer i forbindelse medet tilsynsforløb i forhold til: 1) De politiske forhandlinger, der afgrænser det legitime indsatsområde for arbejdstilsynet, 2) begrænsede antal afgørelser på området, og 3) manglen på kendskab til effektive metoder til at forbedre det psykiske arbejdsmiljø. Når det psykisk arbejdsmiljø håndteres sker der forskydninger i problemforståelser og løsningshorisonter mellem fire forskellige vidensparadigmer: risiko-, trivsels-, coping- og personlighedsparadigmet. Artiklen bidrager med en forståelse af, hvordan disse forskellige paradigmer kan indgå i en samlet forebyggelsesstrategi.
Psykisk arbejdsskade — illusionen om den forebyggende indsats
Authors: Ladegaard Yun , Skakon Janne , Netterstrøm Bo
Published: October 2018

Belastninger i det psykiske arbejdsmiljø er en udfordring i både dansk og europæisk kontekst, og antallet af anmeldte psykiske erhvervssygdomme er steget med 43 % over de seneste 4 år. Dog får over 95 % afvist deres sag i arbejdsskadestyrelsen (arbejdsskadestyrelsen 2015a). I denne artikel undersøges hvorfor medarbejdere vælger at anmelde en psykisk erhvervssygdom, på trods af en minimal chance for anerkendelse i arbejdsskadestyrelsen. Artiklen viser, at en væsentlig årsag til anmeldelserne er ønsket om, at arbejdsskadeanmeldelsen får en forebyggende effekt på arbejdspladsen. Imidlertid sker der ofte ingen forandringer på arbejdspladsen bla. fordi arbejdstilsynet sjældent fører tilsyn, og medarbejderne oplever en individualisering af problemerne i arbejdsmiljøet. Et stort antal sygemeldte medarbejdere går således igennem en belastende anmeldelsesprocedure og spilder dyrebare ressourcer på arbejdsskadeanmeldelser, uden hverken at få anerkendelse i arbejdsskadestyrelsen eller at opnå den ønskede forebyggende effekt på arbejdspladsen. Artiklen er baseret på analyser af interviews og spørgeskemabesvarelser fra medarbejdere med en anmeldt psykisk erhvervssygdom samt Rigsrevisionens rapport om tilsyn med det psykiske arbejdsmiljø (Statsrevisorerne 2015).
Mellem drømme og mareridt — fremtidsudsigter for arbejdsmiljøets virkemidler
Authors: Nielsen Klaus T. , Hasle Peter , Møller Niels , Seim Rikke , Limborg Hans Jørgen , Bramming Pia
Published: October 2018

D en koordinerede arbejdsmiljøpolitiske indsats på nationalt niveau har været udviklet gennem en række planer; fra "Rent arbejdsmiljø 2005", lanceret af arbejdstilsynet i 1996 til "En strategi for arbejdsmiljøindsatsen frem til 2020", som blev godkendt af den daværende regering i (2020-planen). På trods af planerne består den samfundsmæssige arbejdsmiljøindsats primært af mange relativt små ukoordinerede aktiviteter, som er præget af skiftende regeringers 'stop and go'-politik. Kort sagt er målene for fremtidens arbejdsmiljø høje, mens praksis synes utilstrækkelig for at opnå målene, og indsatserne gennemføres, selvom der er forbavsende lille viden om, hvordan de virker.
Obligatorisk arbejdsmiljøuddannelse svigter det psykiske arbejdsmiljø — kvalitetsløft efterlyses
Authors: Ladegaard Yun , Skakon Janne , Mortensen Mille , Høgh Annie , Holten Ann-Louise
Published: October 2018

I Danmark skal alle arbejdspladser med 10 eller flere ansatte have en arbejdsmiljøorganisation. Denne består af arbejdsledere og medarbejdervalgte arbejdsmiljørepræsentanter, som skal varetage arbejdspladsens sundheds- og sikkerhedsarbejde. Den obligatoriske arbejdsmiljøuddannelse (OAU) skal klæde arbejdsmiljøorganisationens medlemmer på til at løfte opgaven. OAU er således det lovmæssigt foreskrevne, faglige fundament for arbejdsmiljøarbejdet på danske virksomheder. Imidlertid ruster uddannelsen ikke i tilstrækkelig grad arbejdsmiljøorganisationen til at kunne forebygge og håndtere udfordringer i det psykiske arbejdsmiljø. LO og FTF vurderer, at dårligt arbejdsmiljø koster samfundet over 60 mia. årligt (Løvgren 2015). Der er således meget at spare ved at opkvalificere arbejdsmiljøorganisationens kompetencer gennem en forbedring af OAU.
Platformsøkonomien og prekariatet
Authors: Rasmussen Stine , Madsen Per Kongshøj
Published: October 2018

Denne artikel anlægger et arbejdsmarkedsperspektiv på det nye fænomen ’deleøkonomi’ eller ’platformsøkonomi’, som i artiklen anvendes som en  mere retvisende term for fænomenet. Artiklens formål er dels at indkredse og beskrive, hvilke arbejdsrelaterede aktiviteter der findes i den fremvoksende platformsøkonomi i Danmark, dels at diskutere og vurdere, hvilke udfordringer der er ved platformsøkonomien, og hvordan den trækker nye og mere usikre ansættelsesformer med sig. Platformsøkonomien er i en dansk kontekst både teoretisk og empirisk et underbelyst område, hvilket begrunder artiklens eksplorative karakter.
Prekarisering og preært arbejdsliv i Helle Helles roman, Ned til Hundene
Authors: Simonsen Peter
Published: October 2018

Helle Helle er en af dansk samtidslitteraturs vigtigste stemmer, og hun finder mange læsere både inden for og uden for akademiet. Hendes romaner befolkesaf personer, som kan forbindes med prekariatet, og en analyse af hendes værk leder til en bedre og mere nuanceret forståelse af levevilkårene for prekære mennesker i den neoliberale samtid. I en litterær tekstanalyse af Helle helles nyklassiske roman, Ned til Hundene (2008), vises det, hvordan den gennem en særlig prekær stil giver læseren indsigt i det at være sårbar og udsat, dels som et menneskeligt eksistentielt grundvilkår, dels som en specifik erfaring af at være genstand for andre og mere privilegerede gruppers manglende forståelse og empati.
"Det kan æde dig op"
Authors: Andersen Dorte Raaby
Published: October 2018

Når man arbejder som fængselsbetjent, er en del af jobbet at håndtere de indsattes følelser og reaktioner på indespærringen. Indsatte i danske fængsler oplever forskellige følelser og lidelser i løbet af deres afsoning. De er frataget, muligheder og ressourcer, som de er vant til at trække på udenfor murerne. Nogle bliver udadreagerende, voldelige, eller truende overfor personalet eller smadrer deres celleinventar, mens andre isolerer sig, skader sig selv eller forsøger selvmord. Samtidig med at skulle håndtere de indsattes følelser og reaktioner, skal betjentene også håndtere deres egne følelser i arbejdet og fremstå professionelle både overfor indsatte og overfor deres kolleger. Temaet for denne artikel er, hvordan fængselsbetjente forholder sig til indsattes lidelser og reaktioner på indespærringen og hvilken betydning individuelle og kollektive håndteringsstrategier har for betjentenes arbejdsliv og privatliv.
Professionalisering af ledelse i spændingsfeltet mellem bureaukrati og profession
Authors: Bèvort Frans
Published: October 2018

Er ledelse en profession, og i hvilket omfang påvirker opfattelsen af ledelse som en professionel faglighed mulighederne for at ’professionalisere ledelse’? Artiklen søger at besvare spørgsmålet, ved at undersøge hvordan organisatorisk kontekst påvirker lederes mulighed for at blive ledere. Specifikt undersøges en revisionsvirksomhed, som eksplicit forsøger at professionalisere ledelse, samtidigt med at den eksisterende professionsbårne logik for ledelse og organisation modarbejder denne udvikling af ledelsesroller og -faglighed. Artiklen konkluderer, at ledelse har sin egen logik og faglighed, baseret på det klassiske weberske bureaukratis forestillinger om lederrollen og organisering. Professionernes konflikt med ’ledelse og Djøfisering’ er således i høj grad en rivalisering mellem ligeværdige logikker og fagligheder og ikke blot en kamp mod en uforstående overmagt. En ’professionsgørelse’ af ledelse ville tydeliggøre dette, fremme den gensidige forståelse og er muligvis en forudsætning for professionalisering af ledelse.
I medgang og modgang.... Om behovet for en fleksibel arbejdsmarkedspolitik
Authors: Madsen Per Kongshøj
Published: October 2018

Historien om dansk arbejdsmarkedspolitik i 90'erne er på mange måder et lykkeligt eventyr. Om den modige økonomiske politik, der blev gift med den smukke arbejdsmarkedsreform og avlede et inflationsfrit konjunkturopsving. Der er meget sandt i denne succeshistorie. Men det er vigtigt at tænke langsigtet om de arbejdsmarkedspolitiske reformer og sikre, at der skabes en række ãtrædesten" på kanten af arbejdsmarkedet, således at de arbejdsmarkedspolitiske redskaber smidigt kan tilpasses skiftende konjunkturer. Den knapt så lykkelige historie om efterlønnen kan her være en lærestreg.
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

-
Mandearbejde i kvindefag
Authors: Warming Kenn
Published: October 2018

Mandearbejde i kvindefag lyder umiddelbart selvmodsigende. Med afsæt i 45 interviews viser denne artikel, at mandlige pædagoger, SOSU’er og sygeplejersker på én og samme tid er traditionsbrydere på grund af deres valg af karrierevej, samtidig med at de gennem deres praksisser og adfærd bekræfter etablerede forståelser af køn. Artiklen belyser, hvordan mænd inden for omsorgsområdet, der typisk betragtes som upassende for ’rigtige’ mænd, assimileres og varetager mandeopgaver. Omsorgsarbejdet maskuliniseres gennem en betoning af bestemte arbejdsmæssige forhold samt anvendelse af særlig retorik. Konkret samles mænd inden for arbejdsfelter såsom maskinbetjening, administration/ledelse, fysisk udfoldelse, action og uforudsigelighed. Mens flertallet af mændene ønsker at påtage sig disse opgaver – og dermed indtage en normativ passende position i et kvindedomineret fag – så mødes de også med forventninger om at påtage sig sådanne opgaver.
Hvor stabile er danske arbejdspladser?
Authors: Andersen Torben , Sinding Knud , Hjalager Anne Mette , Hildebrandt Steen
Published: October 2018

Denne artikel belyser levedygtigheden for arbejdssteder (virksomheder) og mobiliteten af medarbejdere i fire typer af serviceerhverv: hospitaler, banker, vognmænd og restauranter. Hvis man tager udgangspunkt i debatten i begyndelsen af 1990'erne, skulle man tro, at arbejdsstederne gennem 1980'erne var blevet markant mere sårbare, og at medarbejdere sad en hel del løsere i sadlen. Data fra 1980 til 1994 kan dog ikke bekræfte dette.
Medarbejderdeltagelse i miljøindsatsen— læreprocesser i miljøgrupper
Authors: Lorentzen Børge , Remmen Arne
Published: October 2018

Artiklen drejer sig om individuelle og kollektive læreprocesser i forbindelse med medarbejdernes deltagelse i virksomhedernes miljøindsats. Den bygger på resultater fra MIRT-projektet-et forsknings- og udviklingsprojekt, som havde til formål at undersøge potentialerne i en inddragelse af de menige medarbejdere i miljøarbejdet.
Jubilæumstale: Septemberforliget 1899-1999
Authors: Due Jesper
Published: October 2018

Det følgende er en forkortet udgave af Jesper Dues tale på konferencen i anledning af 100-året for indgåelsen af Septemberforliget afholdt af DA og LO den 1. september 1999. Talen opridser hovedlinierne i det historiske Septemberforlig og dets indledning. Dernæst analyseres i mere tematisk form en række problemstillinger, som i større eller mindre udstrækning har kendetegnet relationerne mellem hovedorganisationerne og overenskomstsystemet siden dets etablering.
Den etniske dimension i arbejdsmarkedspolitikken
Authors: Mohammad Fakhra , Laghaei Shahin
Published: October 2018

Der anvendes en del ressourcer til aktivering af ledige, herunder ledige medetnisk minoritetsbaggrund.
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Inden for det sidste år har debatten om indvandreres og flygtninges situation i det danske samfund raset som sjældent før. I denne forbindelse er også de etniske minoriteters svage tilknytning til arbejdsmarkedet kommet i fokus-både som årsag til og konsekvens af mange indvandreres generelle problemer med at blive integreret i det danske samfund. Hvad er myter, og hvad er realiteter bag avisoverskrifter og TV-debatter? I dette temanummer af Tidsskrift for AR-BEJDSliv prøver vi at gå bag om historierne, bla. ved at differentiere mellem forskellige etniske grupper og deres forskellige forhold på arbejdsmarkedet. Ud fra en status over de forskellige etniske minoriteters historiske og aktuelle position på det danske arbejdsmarked diskuteres i temanummeret årsager til, at nogle etniske grupper klarer sig godt, mens andre har store problemer med at opnå en fast tilknytning til arbejdsmarkedet. Desuden diskuteres årsager til indvandrernes generelt svagere arbejdsmarkedsposition, samt forskellige redskaber til at øge den etniske ligestilling på arbejdsmarkedet.
Nye lønformer i den offentlige sektor
Authors: Bregn Kirsten
Published: October 2018

Nye lønformer i den offentlige sektor indebærer, at løntillæg efter individuel vurdering vil få en voksende betydning. Artiklen behandler en række forhold, som kan føre til, at der opstår skævheder ved vurderinger efter subjektive kriterier. Forskellige principielle muligheder for at begrænse vilkårligheder i vurderingerne diskuteres, og specielt drøftes mulighederne i en dansk sammenhæng med de særlige aftaler, der danner rammerne på det offentlige område. Forskellige mulige udviklingsperspektiver opridses.
Referat fra Center for Studier i arbejdslivs (CSA) og Tidsskrift for Arbejdslivs konference på RUC den 10. oktober om Etniske minoriteter på arbejdsmarkedet
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Som opfølgning på Tidsskrift for Arbejdsliv's temanummer om 'Etniske minoriteter på arbejdsmarkedet' (2000:2) afholdt tidsskriftet den 10. oktober en konference sammen med Center for Studier i arbejdsliv (CSA) over samme tema. Konferencen blev en stor succes med deltagelse af over 100 forskere og praktikere på området. Debatten var livlig, og der blev både i plenum og workshops udvekslet informationer, erfaringer og holdninger, der øgede den samlede fond af viden om det etniske arbejdsmarked. Konferencens funktion som brobygger mellem forskning og praksis var klar.
Aktivering inden for EU- kompetenceudvikling eller tvungen frigørelse?
Authors: Berkel Rik Van
Published: October 2018

Aktivering er det nye kernemål for social- og arbejdsmarkedspolitik i de europæiske lande. I stigende grad har EU-landenes regeringer indstillet arbejdsmarkedspolitikken, til forhindring eller bekæmpelse af samfundsmæssig eksklusion, på at fremme deltagelse snarere end at yde indtægtsbeskyttelse. Formålet med denne artikel er at udforske denne nye politiske tendens og, med international forskning via en række nationale 'case studier', at vurdere de muligheder for samfundsmæssig inklusion, som aktiveringslinjen kan byde på.1
Teknologiske designprocesser og arbejdsmiljø— om social formning af teknologi og arbejdsmiljø i fødevaresektoren
Authors: Broberg Ole
Published: October 2018

Det har i mange år været en intention i det danske arbejdsmiljøsystem at forsøge at tage hensyn til arbejdsmiljøet, når der udvikles og indføres ny teknologi på arbejdspladserne. Det er kun lykkedes i begrænset omfang. Baseret på nyere teknologisociologisk teori, og et case studie af udvikling af ny teknologi til fødevaresektoren, diskuterer denne artikel muligheder og betingelser for, at arbejdsmiljø kan inddrages i teknologiske designprocesser. Spørgsmålet er, om teknologisociologiens forståelse af sådanne processer kan bidrage til at udvikle nye strategier og handlingsanvisninger for arbejdsmiljøprofessionelle.
Ledelseskonsulenters formning af forandringsprocesser — mellem strategiske "nødvendigheder" og politiske processer
Authors: Hagedorn-Rasmussen Peter
Published: October 2018

Organisatorisk forandring bliver i stigende grad 'outsourcet' til konsulenter. De fremstår som eksperter, som kan oversætte omverdenens forandringer til interne organisatoriske forandringer. I denne artikel belyses, hvordan forandringsprocesserne formes i dynamikken mellem de forskellige aktører og ledelseskoncepterne. På den baggrund analyseres perspektiver for at få prioritet til arbejdsmiljø i sådanne forandringsprocesser.
Sikkerhedsorganisationens lange vej
Authors: Hasle Peter
Published: October 2018

Sikkerhedsorganisationen (SIO) er tænkt som et centralt element i arbejdsmiljøreguleringen. Artiklen analyserer 25 års forsøg på at udvikle SIO til at udfylde rollen. En række forskellige indfaldsvinkler har bidraget til at udvikle redskaber for SIOs arbejde, men det har knebet med en forståelse af, hvorfor det er svært at få disse handlingsorienterede tilgange til at fænge i virksomhederne. Det konkluderes, at det i højere grad er nødvendigt at indtænke magtforhold og de centrale økonomiske motiver for at kunne styrke SIO væsentligt.
arbejdstilsynet— succes eller fiasko? Har arbejdstilsynet ingen effekt på arbejdsmiljøet-eller er det kritikerne, der skyder ved siden af?
Authors: Kristensen Tage Søndergård
Published: October 2018

I år 2000 udkom der to publikationer om arbejdstilsynet (AT), som begge fik en vis omtale i medierne, og som begge blev fortolket som meget kritiske over for AT. Den ene er CASA's rapport om arbejdsmiljøindsatsen gennem 25 år og den anden Rigsrevisionens beretning om arbejdstilsynet (Hasle mfl. 2000; Rigsrevisionen, 2000). Hvis man skal skrælle konklusionerne ned til en eller to linier-hvilket allerede er sket i den offentlige debat om emnet-så lyder de nogenlunde sådan: 'arbejdstilsynet har stort set ikke formået at leve op til sin opgave, nemlig at forbedre danskernes arbejdsmiljø. Det er umuligt at spore forbedringer med hensyn til arbejdsskader, og danskernes middellevetid er stadigvæk fortvivlende lav.'
Fremtidens arbejdsmiljø — et debatoplæg til arbejdsministerens nye arbejdsmiljøgruppe
Authors: Brendstrup Thora
Published: October 2018

Dette her er et oplæg til den nye arbejdsmiljøgruppe, som arbejdsminister Hygum har annonceret at han vil nedsætte i efteråret. Gruppen skal besvare spørgsmålet: 'Er vi gearet til at løse arbejdsmiljøopgaverne i videnssamfundet?' siger arbejdsministeren.
Dilemmaer og læreprocesser i arbejdet med ældreomsorg — erfaringer fra et trivselsfremmende projekt på fire plejehjem i Københavns Kommune.
Authors: Bilfeldt Annette , Hofmeister Elsebeth
Published: October 2018

Med udgangspunkt i omsorgsarbejdets centrale problemstillinger diskuteres erfaringer fra det trivselsfremmende projekt Fravær og Nærvær på fire plejehjem i Københavns Kommune. De forskellige tiltag i projektet betragtes i relation til de dilemmaer, der rummes i arbejdet med ældreomsorg, samt i relation til de læreprocesser, som projektarbejdet gav anledning til. I denne artikel beskrives nogle af de karakteristika, som medarbejdere på plejehjem oplever i udviklingen af ældreplejen. Endvidere diskuteres betydningen af, at medarbejderne får mere indflydelse og en højere grad af medansvar for den udvikling, der sker på arbejdspladsen.
Nationale handlingsplaner for beskæftigelsen— set i et ligestillingsperspektiv
Authors: Emerek Ruth
Published: October 2018

Den danske regering har siden 1998 årligt afleveret en national handlingsplan for beskæftigelsen til Det Europæiske Råd. Ifølge Amsterdamtraktaten skal de nationale beskæftigelsespolitikker samordnes og gensidig overvåges.1 Til dette formål er der udarbejdet en procedure (kaldet Luxembourg-proceduren), der indeholder følgende trin.
Redaktionel kommentar - tre års jubilæum
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Med dette nummer kan Tidsskrift for Arbejdsliv fejre et minijubilæum. Vi har nu været på banen i tre år. Ikke noget at gøre sig til af, måske, men dog en anledning til at gøre status og trække nogle linier op for de næste tre eller flere år. Hvad angår opfyldelsen af tidsskriftets overordnede mission føler vi, at vi er kommet godt fra start. For det første kan vi konstatere, at tidsskriftet opfylder en vigtig funktion, idet temaet arbejdsliv og de problematikker, der knytter sig hertil, er centrale i den aktuelle debat om arbejdets rolle i samfundet og i det enkelte menneskes tilværelse. For det andet opfylder tidsskriftet et erkendt behov for en tværfaglig tilgang til belysning af de mangeartede problemer, der forekommer i arbejdslivet. Vi kan også konstatere, at interessen både for at læse og publicere i tidsskriftet har været tilfredsstillende og viser en stigende tendens, som lover godt for bladets fremtid. På denne baggrund tør vi godt for alvor tro på, at Tidsskrift for Arbejdsliv er kommet for at blive. Samtidig må vi erkende, at tidsskriftets potentiale som vidensformidlende og debatskabende forum kun er delvist indfriet, hvilket vi foretrækker at se som en udfordring snarere end som en bekymring. Og vi vil gerne invitere nuværende og kommende læsere og forfattere til at deltage i denne udfordring. Gerne med kritik og lige så gerne med ideer og forslag til, hvordan tidsskriftets kvalitet og gennemslagskraft kan styrkes yderligere. I det følgende giver vi bolden op ved at skitsere, hvad vi allerede er i gang med, og hvilke tanker vi gør os om tidsskriftets videre udvikling. De videnskabelige artikler Som tidsskriftet er opbygget nu, er hovedvægten lagt på de videnskabelige artikler, hvoraf der bringes fire eller fem i hvert nummer. Disse artikler lægger hovedvægten på at præsentere ny, forskningsbaseret viden på arbejdslivsområdet, gerne i form af resultater fra forfatternes egne empiriske undersøgelser, men lige så ofte i form af oversigtsartikler, hvor forfatteren sammenfatter og forholder sig til viden fra forskellige kilder inden for et tematisk felt. I begge tilfælde stilles krav til videnskabelig metode og dokumentation. Disse artikler underkastes et såkaldt 'peer review'-en kollegial bedømmelse, hvor bedømmeren så vidt muligt er ukendt med forfatterens identitet— før artiklen optages i tidsskriftet. Denne procedure giver forfatteren lejlighed til at opkvalificere artiklen baseret på bedømmerens kommentarer og indebærer, at den godkendte artikel får meritgivende status for forfatteren. Bedømmerne hentes fra tidsskriftets redaktionspanel og blandt andre forskere og praktikere med kendskab til artiklernes emnekreds. Også i fremtiden vil de videnskabelige artikler have en central placering i tidsskriftet, og vi vil fortsat bestræbe os på at udvikle og
Udvikling og solidaritet
Authors: Møller Niels , Olsén Peter
Published: October 2018

I denne artikel belyses samspillet mellem 'udvikling af de menneskelige ressourcer' og de sociale relationer i virksomhederne. Formålet er at undersøge, hvad udviklingen betyder for arbejdernes indbyrdes solidaritet og deres relation til lederne og virksomheden. Afslutningsvis diskuteres udviklingens betydning for den danske fagbevægelse.
Aktører, arenaer og roller i bedriftsutvikling Erfaringer fra programmet
Authors: Lindøe Preben H.
Published: October 2018

Er det slik at forskere bør kombinere oppgaven som endringsagent i et bedriftsutviklingsprogram med en rolle der de også skal evaluere det samme program? Artikkelen drøfter erfaringer forskere fra det samme forskningsmiljø har hatt i et større programmet for bedriftsutvikling i Norge. I programmet ble det utviklet nye arenaer for dialog og erfaringsutveksling mellom bedriftsaktørene og forskerne. Forskerne møtte enkelte av utfordringene gjennom en nøye planlagt oppgave- og rollefordeling, mens de også møtte noen rollekonflikter som det var vanskelig å løse1.
Virksomheder i udvikling
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Dette temanummer af Tidsskrift for AR-BEJDSliv tager sit udgangspunkt i forestillingen om en særlig skandinavisk tradition inden for arbejdslivsforskningen. Ideen er at sammenstille nogle af de aktuelle forskningsresultater fra henholdsvis dansk og norsk arbejdslivsforskning. Konkret er temanummeret sat sammen af artikler fra et stort dansk og et stort norsk program, henholdsvis SARA-programmet og BU 2000-programmet, som bliver præsenteret nedenfor. Temanummeret er ikke i snæver forstand tematisk afgrænset, men skal mere ses som en sammenstilling af nogle af de problemstillinger, som for tiden optager nogle af de forskere, der har forankring i skandinavisk arbejdslivsforskning. I praksis har forløbet været, at der har været afholdt et par workshops med deltagere fra SARA- og BU 2000-programmet. I denne kreds besluttede man, at man vil søge at lave et temanummer af tidsskriftet, og i maj 2001 mødte alle de forfattere, der er repræsenteret i dette nummer op til et seminar med artikeludkast, som blev diskuteret og siden rettet til i overensstemmelse med de kommentarer, som blev givet. Siden har artiklerne selvfølgelig være igennem den sædvanlige vurdering hos forskellige eksterne bedømmere. De problemstillinger, der på baggrund af forfatternes valg er kommet til at dominere temanummeret, er dels spørgsmålet om, hvad der sker med arbejdsmiljøet og arbejdsmiljøarbejdet-det vil sige virksomhedernes arbejdsmiljørettede aktiviteter-når virksomhederne i disse år udvikler sig bla. under indtryk af forandringsstimulerende arbejdslivsforskning. Og dels spørgsmålet om hvordan individualiteten og solidariteten påvirker og forandres af udviklingen. Som udgangspunkt for læsningen af nummerets artikler kan der måske være behov for at trække nogle af de specifikke forudsætninger i Norge og Danmark-og i BU 2000-programmet og SARA-programmet-op. BU 2000-programmet og den norske forståelse af arbejdsmiljøet BU 2000 eller Bedriftsutvikling 2000 er en forkortelse for Programmet 'Idéstyrt produktutvikling og organisatorisk fornyelse i arbeidslivet'. BU 2000 blev etableret af Norges Forskningsråd i begyndelsen af 1994 på initiativ af et samarbejdsorgan mellem norsk LO og den norske arbejdsgiverorganisation, NHO. BU 2000 blev planlagt med vægt på virksomhedsudvikling i netværkssamarbejde baseret på bred medvirken. Rogalandsforskning, hvor samtlige de norske forfattere i dette nummer af tidsskriftet er ansat, har haft sit eget modul un af 18 casestudier udført i SARA-projektet1 konkluderes det, at en væsentlig grund til den begrænsede udbredelse af partnerskaber er, at der knytter sig en række dilemmaer til medarbejderdeltagelsen i partnerskaber. Udvikling af partnerskaber indeholder ikke kun fordele for medarbejdere og ledelse. Partnerskaber
Kommunal aktivering: Hvordan implementeres store forventninger fra Christiansborg i de danske kommuner?
Authors: Bredgaard Thomas , Abildgaard Nicolai , Dalsgaard Lene , Larsen Flemming
Published: October 2018

Der er efterhånden opbygget en righoldig og detaljeret viden om både aktiveringspolitikkens (eller aktivliniens) årsager og formål samt de individuelle og samfundsmæssige effekter heraf. Det er dog sjældent, at implementeringen af kommunal arbejdsmarkedspolitik har været genstand for analyserne. En sådan undersøgelse har vi forsøgt at foretage ved at kortlægge det komplekse og modsætningsfyldte landskab, som den kommunale aktivering udspiller sig i. Den kommunale aktivering er karakteriseret ved fraværet af klare og entydige politiske målsætninger og gennemføres lokalt af kommuner, der såvel konstitutionelt som i praksis er kendetegnet ved udpræget autonomi og skønsbeføjelser. Det er derfor interessant at undersøge, hvorvidt der er tale om fællestræk og sammenhænge i kommunernes implementering af aktiveringspolitikken (og i givet fald hvilke), eller om der ligefrem er tale om 275 forskellige arbejdsmarkedspolitikker? Kan kommunerne, givet deres autonomi til at tilpasse løsninger efter individuelle og lokale omstændigheder, betegnes som stifindere i aktiveringens vildsomme terræn? Eller fragmenteres og lokaliseres aktiveringsindsatserne med kommunal vilkårlighed til følge?
arbejdet i samarbejdsudvalg: En empirisk undersøgelse af arbejdsformer, indhold og tilfredshed med SU-arbejdet
Authors: Agervold Mogens
Published: October 2018

Artiklen præsenterer en undersøgelse af, hvorledes virksomhedsrepræsentanter fra både ledelses- og medarbejderside beskriver og vurderer samarbejdsudvalgets funktioner og betydning. Undersøgelsen er baseret på besvarelser fra ca. 1650 danske virksomheder, hvor både formand og næstformand har udfyldt spørgeskemaer omhandlende bla. udvalgets størrelse, mødefrekvens, behandlede temaer, graden af medindflydelse, tilfredshed, konflikter og syn på samarbejdsudvalgets faktiske og fremtidige betydning.
Gøren og laden (være)
Authors: Sveistrup Eva Lykke
Published: October 2018

Stress er en gåde for den industrialiserede verden. Her er et problem, vi ikke bare kan handle os ud af. Der skrives, måles, diagnosticeres og behandles. Alligevel ser det ud til, at vores indstilling til arbejde og den overordnede samfundsplanlægning tjener til at øge stressniveauet.
Riv alderspyramiden ned - Seniorpolitik som en del af personalepolitikken
Authors: Lund Karen
Published: October 2018

Vi vil ikke skånes - vi vil bruges rigtigt, siger de ældre medarbejdere.' Det er et udsagn fra projektet Senior med nyt ansvar, som FTF og KL har gennemført sammen med pædagoger i Stenløse, sygeplejersker i Ballerup og lærere i folkeskolen i Hosens. Fokus for projektet har været det spændende, at seniorpolitik ikke kun skal være for seniorer-seniorpolitik skal være en del af personalepolitikken. For at bevare legitimitet og gennemslagskraft bør seniorpolitik formuleres i en proces, der inddrager alle medarbejdere på arbejdspladsen. Processen tager udgangspunkt i, at medarbejdernes kompetencer, ressourcer og behov forandres livet igennem. En fornuftig seniorpolitik giver bedre arbejdspladser, fordi den viden, som seniormedarbejderne har opsparet gennem et langt arbejdsliv, anerkendes og bevares. Dermed får arbejdspladsen mere engagerede medarbejdere og færre rekrutteringsproblemer.
Brug af fortællinger og metonymer i seniorpolitik
Authors: Mertz Per
Published: October 2018

Virksomheder kan komme i en situation, hvor de kommer til at mangle arbejdskraft, hvis ikke de gør noget for at fastholde ældre medarbejdere i en tid, hvor tilgangen af unge til arbejdsmarkedet falder. Det har fået en række virksomheder til at udvikle forskellige former for seniorpolitik på arbejdspladserne. Men at udvikle seniorpolitik i en virksomhed er ikke så lige til. På den ene side ønsker man at gøre noget særligt for ældre medarbejdere, noget der kan give dem lyst til fortsat at arbejde i virksomheden, og på den anden side har ældre medarbejdere et ønske om ikke at blive gjort til noget særligt, men bare indgå på lige fod med alle andre i medarbejdergruppen. Denne artikel bygger på arbejdet med at udvikle seniorpolitik i danske virksomheder. Man kan vælge at betragte dette arbejde som et forsøg på at beskrive, hvad det er, der mere generelt skal til for at gøre en arbejdsplads bedre. Når medarbejdere i artiklen derfor peger på ændringer på arbejdspladsen, er det ganske vist med fokus på ældre, men ofte vil de foreslåede ændringer være vigtige for både yngre og ældre medarbejdere. Udvikling af seniorpolitik skal derfor ikke opfattes som forsøg på at isolere ældre medarbejdere og gøre dem til noget særligt. Udvikling af seniorpolitik skal snarere betragtes som virksomhedens mulighed for mere generelt at gøre arbejdspladsen til et bedre sted at være ansat.'
If you pay with peanuts you get a monkey—kulturbegrebet på arbejde i multietniske skibsbesætninger
Authors: Knudsen Fabienne
Published: October 2018

Søfartens arbejdsmarked har en lang tradition for at være globaliseret, og ca. totrediedele af alle verdens lastskibe sejler i dag med en besætning, der er sammensat af to eller flere nationaliteter . En tilsvarende udvikling har gjort sig gældende inden for den danske handelsflåde, og især efter indførelsen af DIS (Dansk International Skibsregister) har antallet af besætninger af blandede nationaliteter været stigende. Hensigten med denne artikel er at illustrere, hvordan et statisk og generaliserende kultursyn er med til at fastholde og legitimere hierarkiske, strukturelle forskelle i multietniske besætninger. Der argumenteres for, at den rolle, kulturforskellene tilskrives og den måde, hvorpå de opleves af aktørerne, er uadskillelige fra de strukturelle rammer, hvorunder det konkrete kulturmøde udspilles. Navnlig vil jeg påvise, at den postkoloniale verdensorden, der reflekteres i organiseringen af søfarten, har en betydelig indflydelse på de søfarendes opfattelse af kulturforskelle. Artiklen er baseret på en igangværende undersøgelse af relationerne mellem danskere og filippinere om bord på danske skibe.1
Sikkerhet, følelser og fellesskap
Authors: Ramvi Ellen
Published: October 2018

Opplevelse av stagnasjon i arbeidet med sikkerhet i nordsjøen, har fått oljeindustrien til å søke nye veier for å komme videre i sikkerhetsarbeidet. Denne artikkelen beskriver og analyserer to prosjekt der en forsøkte å bedre sikkerheten offshore gjennnom å ta utgangspunkt i 'lagånd' (team spirit). I gruppeprosesser med ansatte reflekterte en over konkrete erfaringer fra arbeidssituajsoner. Gruppeprosessene ble utviklet på bakgrunn av objektsrelasjonsteori (teori om kontaktutvikling) og helsefremmende ideologi.
Bøjelighed eller tilbøjelighed-træer og levende
Authors: Olesen Henning Salling
Published: October 2018

D er er mange, som har travlt med at erklære arbejdssamfundet for dødt og arbejdets betydning for mennesker overhovedet for svindende. Det gælder antagelig ikke arbejdsforskere. En antagelse om arbejdets afgørende betydning er vel en underliggende forudsætning for at være arbejdslivsforsker overhovedet. Det afspejler sig ikke meget i en forskningsmæssig tematisering. Vi befinder os i en tid, hvor store dele af arbejdsstyrken trues af ledighed, andre store grupper bevæger sig fra klassisk industrielt arbejde til servicearbejde og 'symbolarbejde'. For nogle bliver arbejdets betydning altdominerende i kraft af dets fravær. For andre antager arbejdet en altdominerende og uoverskuelig karakter, som invaderer deres hverdag og personlighed.
Er det muligt at skabe ligestilling i fagbevægelsen? To nye strategier og en teoretisk vision
Authors: Hansen Lise Lotte , Hansen Lise Lotte
Published: October 2018

Er det muligt at skabe ligestilling i fagbevægelsen? Hvordan kan fagbevægelsen finde løsninger på de dilemmaer, som den nuværende ligestillingspolitik giver. Artiklen diskuterer forskelle og ligheder i dansk og britisk fagbevægelses ligestillingsstrategier ud fra et dekonstruktivtisk udgangspunkt. I fokus er LO's Starlet program og den britiske fagforening UNISON's strategier, der bygger på selvorganisering. Forfatteren konkluderer, at forudsætningen for, at ligestillingsstrategien skal virke, er, at den tænkes som en fortløbende proces, der kædes sammen med organisations- og demokratiudvikling.
Ny Løn mellem individualisering og kollektiv aftaleret
Authors: Madsen Jørgen Steen
Published: October 2018

Hvad sker der medet centraliseret forhandlingssystem, når en væsentlig del af forhandlingskompetencen rykkes fra parterne på det centrale niveau ud til de lokale parter? Vil magtbalancen mellem parterne centralt blive opretholdt eller sker der forskydninger, der væsentligt ændrer systemets forudsætninger? Det er bla. de spørgsmål, der behandles i artiklen med gennemførelsen af det nye lønsystem i den (amts)kommunale sektor som case-studie. Artiklen konkluderer, at et forhandlingssystem kendetegnet ved en koordineret eller centraliseret decentralisering synes at udvikle sig i retning af en form for multiniveau-regulering uden styrende center, og hvor hele forhandlingssystemets forudsætning,-den kollektive aftaleret, sættes under pres.
Etniske minoriteter og arbejdsmarkedssegregering — en komparativ analyse af integrationsbarrierer inden for tre sektorer i tre lande
Authors: Mailand Mikkel
Published: October 2018

arbejdsmarkedssegregering betegner det forhold, at bestemte grupper i samfundet er koncentrerede inden for bestemte sektorer, fag eller hierarkiske niveauer og fraværende inden for andre. Artiklen fokuserer på de etniske minoriteters tilstedeværelse inden for tre fag og tre sektorer i Danmark, Holland og Storbritannien. Det beskrives, i hvilket omfang disse fag og sektorer er segregerede, og en række årsager til segregationen diskuteres.
arbejdsliv, alliancer og ambivalenser— En analyse af yngre ufaglærte kvinders syn på fagbevægelsen
Authors: Andersen Pernille Tanggaard
Published: October 2018

Fagforeningerne står over for store udfordringer de kommende år. Medlemstallene indenfor LO's forbund er dalende, og den manglende opbakning og tillidskrise tilskrives primært de yngre medlemmer. Der tegner sig et billede af, at relationen mellem fagforening og de yngre medlemmer er svækket. Men hvad skyldes svækkelsen? Betyder tendenserne mod stigende individualisering og øget værdipluralisme, at fagforeningerne har haft sin tid, og hvordan harmonerer de individuelle interesser med kollektive målsætninger? Er faglige fællesskaber gået af mode-eller praktiseres de på nye måder? Artiklen analyserer, hvordan solidaritet og fællesskab praktiseres i gruppen af yngre ufaglærte kvinder, og analyserne kan være med til at illustrere, hvilke udfordringer fagforeningerne står overfor.
Evaluering som regulering af læring
Authors: Tanggaard Lene
Published: October 2018

Evalueringsformer er en væsentlig del af reguleringen af det sociale liv på erhvervsuddannelserne. En af de centrale måder, som elever og lærlinge lærer på, er gennem evaluering. I denne artikel analyseres og diskuteres forskellige former for evaluering, som de findes i situationer på skole og i praktik. Et hovedspørgsmål er, hvilke betydninger disse evalueringer har for elevers og lærlinges læring, og hvilke muligheder og begrænsninger for deltagelse forskellige evalueringsformer kan skabe? En pointe i artiklen er, at evalueringsformer inden for erhvervsuddannelse med udgangspunkt i skolens kontekst ofte vil lede i retning af en selvforståelse som en elev, der får karakterer, og som lærer at lære. Evalueringsformer med udgangspunkt i arbejdslivet vil i højere grad være regulerende for elever og lærlinges kommende deltagelse i arbejdslivet som svende. I artiklen peges derfor på, at evalueringsformer med udgangspunkt i praktikken og i arbejdslivet, i kraft af deres sensitivitet over for elever og lærlinges dominerende fremtidshorisont for læring, indeholder væsentlige læringsmæssige ressourcer og kan udvikles yderligere.
De seneste 20 års reformer i erhvervsuddannelserne-fra reformer til kontinuerlig forandring
Authors: Knudsen Hans Jørgen
Published: October 2018

R eformer er betegnelsen for politiske forandringsprocesser, der søger at forandre et system fra, hvad det er, til noget andet-og bedre. I de seneste 20 år har erhvervsuddannelserne være vidne til ganske mange sådanne forandringer. I det følgende behandles reformarbejdet fra midten af 80'erne til nu-ikke med henblik på at dokumentere i hvilken udstrækning intentionerne slog igennem, snarere for at beskrive hvilken effekt arbejdet med forandringer har haft på skolernes eget liv og samarbejde, og på medarbejdernes arbejdsvilkår, identitet og professionsopfattelse.
Teamsamarbejde i folkeskolen — erfaringer og perspektiver
Authors: Wiedemann Finn
Published: October 2018

Især de sidste 10 år er der blevet indført mere eller mindre faste teams på mange skoler og uddannelsesinstitutioner. Artiklen vil redegøre for denne udviklings baggrund, som blandt andet hænger sammen med ændrede krav og udfordringer til uddannelsesverdenen. I forsøget på at belyse emnet vil der blive taget udgangspunkt i erfaringer med teamsamarbejde fra to folkeskoler, hvor teamsamarbejdets konkrete indhold, form og udvikling vil blive analyseret. Artiklen vil særskilt fokusere på lærernes erfaringer og oplevelser af fordele og ulemper med teamsamarbejde.
Flere i arbejde— ikke så ringe endda for en kommune?
Authors: Stærmose Jørgen , Stærmose Jørgen
Published: October 2018

Kronikken giver en vurdering af reformkomplekset set fra en kommunal beskæftigelsesafdeling. Der er ros til regelforenklingen og harmoniseringen af redskaber til visitation, men kritik til halvhjertetheden i forsøget på 'enstrengethed', samt den overvejende økonomisk-rationelle tilgang til spørgsmålet om 'klientgørelse'. Forfatteren efterlyser analyser, der overskrider de partielle analysers begrænsninger, feks. ved at sammenholde finansiering og dimensionering af beskæftigelseindsatsen med resultater for de ledige og kommunekassen, samt med sagsbehandlernes arbejdsmiljø. I sin vurdering inddrager forfatteren både erfaringer fra sit nuværende job som afdelingsleder i en kommune og fra sin fortid som sekretariatschef i AF.
Kunnskapslegitimering av medvirkning
Authors: Moltu Berit
Published: October 2018

Denne artikkelen diskuterer utfordringer for medarbeiderdeltakelse ved bruk av managementkonseptet Business Process Reengineering (BPR) sett i relasjon til et organisasjonsendringsforsøk i oljeselskapet 'Norwestoil'. Gjennom å følge kontroversen rundt medvirkning i dette organisasjonsendringsforsøket ser vi ulike former for medvirkning og ikke-medvirkning ta plass. Disse formene spiller seg ut i et nettverk av aktører, artefakter (for eksempel BPR og KF (kontinuerlig forbedring) programmene), interesser og ulike legitimeringsformer som til sammen utgjør et organisatorisk handlingsrom for medvirkning.