bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Bodimo soodgovorni za razvoj
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Živimo v času socialnih, ekonomskih in političnih sprememb. Prebivalstvo se stara, okolje je onesnaženo, ponekod ga je prizadela prehitra urbanizacija, želimo si boljšega življenja. Mnogi v tem vidijo izziv za delovanje in učenje. Pri prebivalcih in posameznikih se pojavljajo tudi mnoge nove potrebe, na katere se ne moreta odzvati ne trg ne država s svojimi institucijami. Tudi vloga podjetij, ki so nekoč skrbela za izobraževanje delavcev in njihovo socialno varnost, se spreminja. Če je izobraževanje strateška naložba podjetja, se potem lahko za gotovo sklepamo, da podjetja svoje prihodnosti ne želijo ustvarjati z manj izobraženimi ljudmi, takšnimi, ki so potrebni temeljnega izobraževanja za življenje in delo. Kako lahko pomagamo tem manj izobraženim, da se bodo znašli v novih razmerah?
Preoblikovanje dopisnega izobraževanja v izobraževanje na daljavo
Authors: Velej Marjan
Published: October 2018

V Centru za dopisno izobraževanje Univerzum že od leta 1957 izvajamo dopisno izobraževanje, za katerega je značilno, da je osnovno in prevladujoče učno sredstvo pisana beseda, med učiteljem in učencem pa poteka dvosmerna komunikacija. V skladu z razvojem andragogike v svetu je tudi CDI Univerzum svoje učne metode sčasoma dopolnil z dopisno konzultativno in dopisno-seminarsko metodo. V zadnjih letih pa sta silovit razvoj novih tehnologij in njihova dostopnost omogočila znanje tudi prek drugih medijev. Pisana beseda postaja le eno izmed mnogih učnih sredstev, zato to ni več dopisno izobraževanje, ampak izobraževanje na daljavo. Čeprav ima vrsto prednosti, je njegovo izvajanje zelo zahtevno. Položaj CDI Univerzum pri nas in njegov lasten razvoj mu narekujeta prehod na izobraževanje na daljavo. Ker smo se želeli čim uspešneje prilagoditi novim metodam, smo v letu 1996 organizirali daljše usposabljanje andragoških delavcev. Rezultati usposabljanja so spodbudni, omogočajo nam načrtovanje novih sprememb in izboljšanje naših učnih metod.
Raziskava o visokošolskem izobraževanju odraslih v Sloveniji
Authors: Mihevc Bogomir
Published: October 2018

Avtor v svoji raziskavi najprej ugotavlja, da postaja v svetu visokošolsko izobraževanje odraslih čedalje bolj domena univerze, zato so se na Centru za razvoj univerze že leta 1993 odločili za obširnejšo raziskavo o stanju na tem področju pri nas. Cilji raziskave so bili oblikovanje teoretičnih izhodišč, opis dosedanjega razvoja in ugotovitev trenu tnega stanja, opredelitev potreb ter oblikovanje predlogov za spremembo stanja. Poglavitne ugotovitve v raziskavi so bile, da lahko v zadnjih letih zaznamo bistvene spremembe v visokošolskem izobraževanju odraslih; danes se čedalje bolj razvijajo oblike nadaljnjega strokovnega izobraževanja in izpopolnjevanja, programska ponudba za "izredne" študente je načelno enaka kot za "redne" študente, manj pa je svetovalnega dela z odraslimi. Avtor ugotavlja, da je v visokošolskem izobraževanju odraslih še zmeraj zastoj, katerega vzrok sta nepovezanost in neaktivnost posameznih akterjev v sistemu. Izsledki raziskave so tudi pokazali, da je v Sloveniji več vpisnih mest za odrasle v akademskih (univerzitetnih) programih, manj pa v strokovnih, kot bi lahko že po sami naravi "izrednega" študija pričakovali. Na koncu svojega prispevka pa opozori tudi na pomen povezovanja univerze z drugimi deli sistema in hkrati poudarja, da je to edini način, po katerem bi postala univerza skupnost znanstvenikov, učiteljev in študentov, ki se ne bodo ločevali po starosti, in bo pripravljena na izzive okolja ter na sodelovanje prek okvirov znanosti.
Ugotavljanje potreb po visokošolskem izobraževanju odraslih
Authors: Podmenik Darka
Published: October 2018

V prispevku, ki je povzetek daljše študije, so predstavljeni pomembnejši konceptualni in metodološki pristopi k ugotavljanju potreb po izobraževanju odraslih. Konceptualni pristopi se navezujejo na teoretično razlago potreb, kot so na primer behavioristična in razvojno-humanistična teorija potreb v psihologiji, razredno-slojevske teorije potreb v sociologiji, marketinška razlaga potreb. V posebnem poglavju pa je razmišljanje osmiselnosti posameznih konceptualnih pristopov za ugotavljanje potreb po izobraževanju odraslih v visokem šolstvu. Posledica konceptualne raznolikosti pri opredeljevanju potreb je metodološki pluralizem pri empiričnem ugotavljanju potreb. V nadaljevanju prispevka so na kratko opisane uveljavljene metode za ugotavljanje potreb in "Študija primerov", ki so jo izvedli raziskovalci nekdanjega Centra za razvoj univerze. Na koncu je nekaj metodoloških predlogov za izboljšanje ugotavljanja potreb po izobraževanju odraslih v slovenskem visokem šolstvu.
Paolo Freire ( 1921 ~ 1997)
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Povsod po svetu so andragogi vedeli, kdo je Paulo Freire. Nekateri so ga celo jemali kot merilo strokovnosti v določeni instituciji ali državi. Spominjam se komisije Združenih narodov, ki je v začetku osemdesetih let ocenjevala stanje šolstva v Jugoslaviji in na veliko začudenje ugotovila, da pedagogi sploh ne poznajo Paula Freira. To se jim je zdelo tako pomembno, da so to v poročilu o obisku posebej poudarili.
3. andragoška poletna šola (Ajdovščina, 9. - 13. junij 1997)
Authors: Dobnik Nadja
Published: October 2018

Katedra za andragogiko Filozofske fakultete v Ljubljani je letos pripravila že tretjo Andragoško poletno šolo, ki je potekala od 9. do 13. junija v Lavričevi knjižnici v Ajdovščini pod naslovom Kako nastane program za izobraževanje ljudi v kraju. Osrednja tema letošnje Andragoške poletne šole je bila izbira vsebin in njihovo povezovanje v programe, ki bodo pomagali ljudem zadovoljiti lastne potrebe in pripomogli k razvoju kraja. Izhajali so iz dogajanja in potreb v okolju, da bi vsebine "oživele", da bi povezali pridobivanje znanja s posameznimi koraki lokalnih projektov ter spoznanja znanosti in kulture približali ljudem. Letošnja poletna šola je bila nadaljevanje in nadgradnja lanske šole, ki je bila posvečena ugotavljanju potreb ljudi, animaciji za izobraževanje in lokalni razvoj.
Letni posvet Andragoškega društva Slovenije
Authors: Perme Ema , Brečko Daniela
Published: October 2018

Letni posvet Andragoškega društva Slovenije je potekal 12. in 13. maja v Novi Gorici. Udeležilo se ga je 70 od 410 članov društva. Strokovni del srečanja je bil tokrat v celoti namenjen pripravam na Unescovo konferenco o izobraževanju odraslih, ki jo organizirajo vsakih 12 let. Tako bodo slovenski andragogi na konferenci, ki bo julija v Hamburgu, svetovni javnosti predstavili nove načine izobraževanja odraslih v Sloveniji, študijske krožke, učenje v lokalnih skupnostih. Veliko pozornosti so namenili tudi izboljšanju razmer in kakovosti izobraževanja odraslih, pa tudi uvajanju nove informacijske tehnologije za kvalitetno računalniško podprto izobraževanje odraslih.
Visokošolsko izobraževanje in vseživljenjsko učenje
Authors: Schuetze Hans G.
Published: October 2018

Poudarek te razprave je na socialno­ gospodarski skladnosti povpraševanja po možnostih izobraževanja v visokošolskih ustanovah, na državni politiki, odzivu ustanov, od univerzitetnih in neuniverzitetnih, ter priložnostih in ovirah, s katerimi se srečujejo posamezniki. Lotili smo se predvsem spreminjajoče se narave izobraževalnih potreb in priložnosti za starejše študente, ki jih ponujajo visokošolske ustanove, in pomena, ki ga imajo te spremembe za nadaljnje raziskovanje.
Programska prenova izobraževalnega sistema v Franciji
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Avtorica v pričujočem prispevku predstavlja reformo francoskega srednjega šolstva in jo skuša primerjati s prenovo šolstva v Sloveniji. Ugotavlja, da so francoski šolski reformisti uvideli, da morajo dati prednost ciljem, in ne predmetom, zato so v programski prenovi upoštevali predvsem koherentne povezave med predmeti. Meni, da je bistveno vprašanje, ki si ga moramo zastaviti ob programski prenovi slovenskega šolstva predvsem, kaj storiti, da bodo mladi ljudje iz šol prihajali sposobnejši za življenje v drugačnosti, da bodo bolj samostojni in neodvisni ter pripravljeni na vsakokratne spremembe.
Kakovost v izobraževalni dejavnosti
Authors: Kovač Bogomir
Published: October 2018

Avtor v svojem prispevku zastopa stališče, da se da kakovost v izobraževalni dejavnosti ovrednotiti na temelju primerljivosti med pridobitnimi in nepridobitni­ mi sektorji - dejavnostmi. Govori o kakovosti na petih ravneh, in sicer razlikuje kakovost kot sistem, kakovost kot proces, kakovost kot nadzor, kakovost kot tekmovanje in kakovost kot poslovna miselnost. V prispevku ugotavlja, da kakovost izobraževalnega procesa pomeni predvsem spodbujanje osebne ustvarjalnosti in uveljavljanje vrednot za skupno sodelovanje. Kakovost je treba uvajati v izobraževalne institucije že zaradi večje odzivnosti na nove izobraževalne potrebe, pa tudi zato, ker je postala kakovost ena najpomembnejših razvojnih filozofij na pragu 21. stoletja.
Kurikularna prenova tujih jezikov za odrasle
Authors: Klemenčič Sonja
Published: October 2018

Programska kurikularna komisija, ki bo pripravljala spremembe veljavnih izobraževalnih programov za odrasle za učenje angleščine, francoščine, italijanščine in nemščine, je izvedla anketiranje med učitelji teh programov. Na ta način je komisija želela izvedeti, kaj učitelji menijo o vpisnih pogojih in predvideni ciljni skupini, kako ocenjujejo opredeljene standarde znanja, kako vrednotijo vsebino, kakšni se jim zdijo kriteriji za vrednotenje znanja, kako program organizacijsko izvajajo v različnih ustanovah, kaj menijo o trajanju programa, pogojih za izvedbo programa ipd. Rezultati kažejo, da učitelji obstoječe programe ocenjujejo kot razmeroma dobre. Ta ocena velja predvsem za vsebino, trajanje, pogoje za izvajanje programa, opozorili pa so tudi na slabosti programov, ki pa se nanašajo predvsem na ne dovolj natančno določene standarde znanja in s tem povezane kriterije za ocenjevanje uspešnosti udeležencev. To je tudi razlog za ugotovitev, ki jo lahko povzamemo iz različnih izjav anketirancev, da namreč potrdila, ki jih izdajajo različne ustanove, izvajalke tega programa, ne zagotavljajo vedno približno enakega standarda znanja. Druga, prav tako ne preveč razveseljiva ugotovitev pa je, da (pre)več učiteljev sploh ne pozna izobraževalni program, po katerem naj bi učili.
Nacionalni program izobraževanja odraslih
Authors: Drofenik Olga
Published: October 2018

V Andragoškem centru smo pripravili strokovne podlage za Nacionalni program izobraževanja odraslih, v skladu z določili Zakona o izobraževanju odraslih pa ga bo sprejel parlament. Nacionalni program določa cilje, prednostne ciljne skupine, prednostna področja in okvirni obseg denarja za njegovo uresničevanje. V strokovne podlage smo zajeli tudi umestitve izobraževanja odraslih iz raziskave o globalnih razvojnih dejavnikih v Evropi, iz dokumentov mednarodnih organizacij in slovenskih razvojnih dokumentov. V današnjem prispevku v sedmih točkah prestavljamo raziskave in dokumente mednarodnih organizacij, pomembne za naš nacionalni program. Med najpomembnejše uvrščamo raziskavo Odločilni globalni dejavniki razvoja Evropske skupnosti po letu 1992, Sporočilo ministrov Organizacije za ekonomski razvoj in sodelova nje ter Strategijo gospodarskega razvoja Slovenije. Za te in vse druge predstavljene dokumente je značilno, da uveljavljajo pomen vseživljenjskega učenja za bogatejše osebno življenje, hitrejšo gospodarsko rast in ohranjanje družbene povezanosti. Takšno videnje vloge izobraževanja odraslih smo na načelni ravni sprejeli tudi pri nas. V izpeljavi načel pa se ta “večrazsežnost” izobraževanja odraslih zmeraj znova izgublja in prevlada izobraževanje za “proizvodnjo”, Zato smo pri izbiri izhodišč postavili v ospredje pomen izobraževanja odraslih v njegovih socialnih in kulturnih razsežnostih.
Sprostitev in ustvarjalnost v šoli (Helena Bizjak)
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

V zadnjem času pogosto slišimo očitke, da v naših šolah učence preveč obremenjujemo. Predvsem pa se od učencev zahteva preveč učenja na pamet. Poudarja se namreč le racionalna sfera. Po drugi strani pa je čedalje očitneje, da se mladi spoprijemajo s problemom razvrednotenja vrednot. Stare so zavrgli, toda tudi novih še ni, ki bi se jih lahko oprijeli in po katerih bi se ravnali. Tako se je mlada generacija znašla v precepu, v nekakšnem praznem prostoru, kjer le redki posamezniki najdejo izhod. In kako v takšnih nenaklonjenih časih izboljšati kvaliteto bivanja?
Ugotavljanje in potrjevanje znanja
Authors: Jelenc Nataša E.
Published: October 2018

Avtorica v svojen prispevku predstavi projekt Ugotavljanje in potrjevanje znanja (UPZ) in meni, da je tovrsten projekt nujno potreben, saj veliko odraslih želi formalno dokazati in potditi znanje, ki so si ga pridobili zunaj formalnih oblik šolanja. Predpostavi, da bi moral UPZ potekati v več fazah in sicer skozi pripravo standardov znanj in spretnosti, pripravo različnih ocenjevalnih metod ter samo ugotavljanje znanja, ki naj bi potekalo v obliki poglobljenega pogovora med kandidatom in posebej za to usposobljenim svetovalcem. Proces in posamezne faze UPZ-ja v prispevku tudi podrobno definira.
Uvodnik
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Drage bralke in bralci, spet se vam oglašamo. Gotovo ste nas v zadnjih mesecih pogrešali. Nekateri, ki ste bili v stiku z uredništvom, že veste, kaj in kako se je dogajalo, drugim pa smo dolžni pojasnilo. Naj bo temu posvečen naš uvodnik. Današnji svet je poln sprememb. Kontinuiteto dosegamo le tako, da se jim sproti prilagajimo in premagujemo nastajajoče težave. Tudi naša revija je del tega sveta. Kot že veste, so Andragoška spoznanja tri leta izhajala pri Gospodarskem vestniku. Konec prejšnjega leta nas je njegov svet delničarjev opozoril, da revija (razumljivo!) ne ustvarja dobička, kar ni v skladu s poslovno usmeritvijo Gospodarskega vestnika. Morali smo zamenjati izdajatelja. Revija tako od leta 1998 izhaja pri Filozofski fakulteti v Ljubljani. Gospodarskemu vestniku pa se toplo zahvaljujemo za triletno finančno in moralno podporo pri izdajanju revije.
Vzgoja za prožno osebnost
Authors: Novak Bogomir
Published: October 2018

Prožna osebnost je tista, ki transformi­ra hkrati kulturno okolje in sebe. Postmoderna osebnost je hkrati kontemplativna in aktivna, obrnjena navznoter k zamišljanju ustvarjalnega akta in navzven k realizaciji v proizvodu. Prožna osebnost je nasproti odvisni osebnosti z masko avtonomna, zrela, zdrava, uravnotežena, stabilna in interaktivno prilagodljiva na spremembe. Razvoj prožne osebnosti je zaradi vedno hitrejših sprememb življenj odraslih na vzgojo otrok je tudi sam po­ gojen s prejšnjo (ne)prožno družino in (ne)prožnim podjetjem oz. ustanovo, kjer so zaposleni. Prožni vzgojni slog ni niti represiven kot v preteklosti, niti zgolj permisiven, ki daje vse na otroka, ampak je srednja pot med obema. Slog vzgojiteljev je odvisen od njihovega odnosa do življenja (igra, samovzgoja) in ne le od dela. Danes je prožnost način kakovostnega obvladovanja družbenih in osebnih sprememb.
Izobraževanje odraslih za duševno zdravje
Authors: Škerbinek Ladi
Published: October 2018

Avtorica v prispevku razmišlja o vseživljenjskem izobraževanju ter njegovemu vplivu na kakovost človekovega življenja. S pomočjo izobraževanja lahko pri ljudeh dosežemo drugačen pogled na zdravje, vzpostavimo drugačen odnos do njega, predvsem pa ozavestimo dejstvo, da smo sami odgovorni za lastno zdravje in dobro počutje. Večina duševnih bolezni je posledica daljših psihičnih obremenitev in ker v psihiatriji prav tako velja načelo bolje preprečevati kakor zdraviti, je še toliko bolj razumljiva velika vloga vzgoje in izobraževanja, pri čemer bi morali dati poudarek predvsem na vzgojo čustev, vzgojo k odpornosti do porabniške družbe, k zdravi storilnostni motivaciji, na vzgojo za uravnoteženo in zdravo življenje.
Nekateri sociološki vidiki spreminjanja vloge izobraževanja odraslih v družbi
Authors: Jelenc Krašovec Sabina
Published: October 2018

Sabina Jelenc piše o razvoju funkcij izobraževanja odraslih v povezavi z družbenim razvojem. Dotakne se tudi nekaterih temeljnih vprašanj in dilem, kot so vloga učenja in izobraževanja, ter znova preuči nekatere definicije izobraževanja odraslih. Pri opredeljevanju vloge izobraževanja v družbi se opre na nekatere sociologe, med drugim Durkheima, ter na dve razlagi družbene vloge izobraževanja odraslih, ki ju opredeljuje kot vzročno in funkcionalistično. Nazadnje prikaže nekatere sociološke šole, ki obravnavajo izobraževanje. Pri tem omenja funkcionalizem, marksistični pogled in interpretativni pristop.
Nam strokovna literatura lahko pomaga pri razvoju programa?
Authors: Stupica Žiga
Published: October 2018

Prispevek obravnava andragoška spo­ znanja o razvoju izobraževalnega progra­ ma za odrasle. V izobraževanju odraslih uporabljamo pojem program vzporedno s pojmom kurikulum in ga vedno pove­ zujemo z razvojem. Obsega jasno načrtovanje programa in postopke priprave, izvedbe, vrednotenja in ne samo progra­miranja vsebin izobraževanja. Načini programiranja so lahko integralni in ne­integralni. Prvi natančno vpletajo stro­ kovna spoznanja v razvoj programa. Znotraj teh je ločiti še linearne in neline­ arne. Linearni so andragoško-didaktični, drugi pa so bolj odprti in zato tem bolj kompleksni, saj v njih poskušamo upoš­ tevati vse sistemske dejavnike razvoja programa.
41. Salzburški pogovori "Izobraževanje v kulturi - kultura izobraževanja"
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

V organizaciji Avstrijske zveze ljudskih visokih šol so letošnje poletje potekali pogovori na temo "Izobraževanje v kulturi - kultura izobraževanja". Sodelovali so udeleženci iz osemnajstih držav, med njimi Japonci, Izraelci, Latvijci in Slovenci. Pogovori so potekali pod geslom: Kultura je orožje, ki ga moramo znati nositi. V plenarnem delu, ki mu je zmeraj sledila dolga diskusija udeležencev z dokaj različnimi pogledi (razumljivo, saj je tako prišla do izraza njihova osebna kultura ali kultura okolja!), so predavatelji predstavili svoja razmišljanja o vlogi kulture v današnjem svetu, v posameznikovem življenju in družbi, pa tudi v njenem ekonomskem razvoju. Diskusija je bila tu več kot potrebna, saj dokončnih odgovorov na to temo zares ni.
Pomen knjižnic za izobraževanje odraslih
Authors: Lojk Samo
Published: October 2018

V Delavski kniižnici v Ljubljani, enoti Knjižnice Otona Zupančiča, ter v Središču za samostojno učenje pri Šolskem centru za pošto, ekonomiko in telekomunikacije sta bili v februarju in marcu leta 1997 izvedeni manjši anketi, ki naj bi na omejenem vzorcu preverili, koliko in kako se odrasli izobražujejo ali učijo, ali v ta namen obiskujejo knjižnico oziroma druge podobne institucije in s katerimi oblikami bi jim te institucije pri tem lahko pomagale. Predstavljeni so rezultati obeh anket in njihova analiza.
Kaj menijo bralci o reviji Andragoška spoznanja
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

V prejšnji številki revije Andragoška spoznanja je bila objavljena anketa, s katero so bralci ocenjevali svojo revijo. Namen ankete je bil ugotoviti ustreznost vsebine in oblike revije ter izvedeti nekaj več o strukturi naših bralcev. Prav tako smo želeli izvedeti, katere članke bralci najraje prebirajo, in obenem dobiti čim več informacij o željah in pričakovanjih bralcev in tako prihodnje številke revije narediti še zanimivejše. Vsem, ki ste nam anketo z odgovori vrnili, se lepo zahvaljujemo in hkrati sporočamo, da bomo na ta način v uredništvu zbrane ideje, zamisli, komentarje in kritike skušali čim bolj upoštevati.
Funkcionalna pismenost na prelomu tisočletja
Authors: Janko Spreizer Alenka
Published: October 2018

Prispevek predstavlja novejša razumevanja pismenosti, ki se pod vplivom različnih humanističnih in družboslovnih znanosti uveljavljajo tudi na področju izobraževanja odraslih. Opredelitev funkcionalne pismenosti, značilne za obdobje od šestdesetih do osemdesetih let, se tudi pod vplivom drugih ved spreminja in dobiva nove razsežnosti. Od šestdesetih letih kaže v okviru Unesca veliko zanimanje za pismenost tudi izobraževanje odraslih. Vprašanju funkcionalne pismenosti se je začel posvečati teoretsko, predvsem pa s pragmatičnimi projekti, kot je bil npr. eksperimentalni svetovni program opismenjevanja. Izraz funkcionalna pismenost se v zadnjem času v okviru Unescovega Inštituta za izobra ževanje v Hamburgu opušča in nadomešča z drugimi pojmi, kot je npr. temeljno izobraževanje (basic education).
Monique Le Poncin: Možganska telovadba
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Monique Le Poncin je knjigo Možganska telovadba pripravila v sodelovanju z Michelom Levinom že v devetdesetih letih, prav takrat, ko je George Bush 90. leta uradno razglasil za desetletje možganov. To je sprožilo cel plaz novih raziskovalnih projektov in del, ki naj bi pomagali človeku spoznati in razviti njegovo največje bogastvo - možgane. Lansko jesen smo tudi pri nas dočakali prevod tega dela. Knjigo je izdala Cankarjeva založba, prevedel pa jo je in preuredič Jože Stabej.
Tijana Mandić: Psihologija komunikacije
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Če imate na izbiro samo en način vedenja, ste robot, "trdi Richard Bandler" "Če imate dva, boste verjetno postali razdvojeni, če pa imate vsaj tri, ste že svoboden človek." Prvo in osnovno pravilo komunikologije poudarja, da ima človek pravico, znanje in sposobnost, da sam izbira načine svojega vedenja. Knjiga Psihologija komunikacije, ki je lani izšla pri založbi Glotta Nova, je tako še en dobrodošel kamenček v mozaiku komunikacije. Avtorica Tijana Mandic, ki dela in živi v Beogradu, je pobudo za to zajetno delo črpala iz lastnega življenjskega okolja, saj je delo na pot pospremila z besedami: Ponovno doživljam preteča približevanja nesporazumov in ... pišem.
Slovenci v procesu pridobivanja formalne izobrazbe
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Ko ljudje odrastejo, se jim življenjske razmere spremenijo. Pogosto se jim socialni status izboljša v primerjavi s prejšnjo družino in odprejo se jim nove možnosti za izobraževanje. Če prej kot otroci in mladostniki niso nadaljevali šolanja, poskusijo to opraviti sedaj (second chance education). To imenujemo “izobraževanje druge življenjske priložnosti”. Višja stopnja formalne izobrazbe je podlaga za vseživljenjsko izobraževanje. Če je človek premalo razgledan in premalo razvit, si tudi ne more sproti pridobivati vseh potrebnih znanj in težko razvija svoje sposobnosti. Zato ga okolje vedno bolj izloča. Pri ljudeh brez ustrezne formalne izobrazbe krajše oblike dopolnilnega izobraževanja ne pripomorejo veliko in niso uspešne. Izvajanje programov za pridobivanje formalne izobrazbe zahteva veliko fleksibilnost, sprotno prilagajanje programov posamezni učni skupini in didaktično prilagajanje. Zašolanje (schooling) izobraževanja odraslih v enotah za odrasle pri rednih šolah zelo znižuje uspešnost.
Znanje, pridobljeno z izkustvenim učenjem
Authors: Mijoč Nena
Published: October 2018

Ljudje so vedno cenili izkušnje. Toda tudi danes ni dovolj, če si pridobimo najboljšo izobrazbo. Čedalje bolj se uveljavlja tako imenovani portfelj kot temeljni dokument o znanju, izkušnjah in posebnih sposobnostih posameznika. Avtorica se v prispevku zavzema za formalno priznanje in potrditev izkustvenega učenja, torej učenja, ki poteka sočasno z delovanjem. Za ugotavljanje izkustveno pridobljenega znanja je treba najprej dobro poznati cilj ugotavljanja in jasno določene standarde znanja. V standardih naj bi bil opredeljen učni cilj, obsegal naj bi tudi izdelek ter analitično oceno več ocenjevalcev. Predstavi tudi petstopenjski potek ugotavljanja izkustveno pridobljenega znanja ter podrobno opiše portfelj, torej sveženj pričevanj o znanju. Pri tem razlikuje splošni portfelj, ki obsega vse dokumente in potrdila o znanju, ter pravi portfelj - sveženj pričevanj o znanju, s katerim posameznik dokazuje znanje za specifičen poklic ali delovno mesto.
Metode izobraževanja odraslih (11.)
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Avtorica nadaljuje članek o metodah izobraževanja odraslih. V prvem delu je predstavila metode, ki jih lahko uporabimo na začetku izobra ževa nja odraslih in ki imajo predvsem vlogo spodbujevalcev učne klime. V pričujočem prispevku pa predstavlja štiri metode za spodbujanje večsmerne komunikacije med udeleženci izobraževanja. Te metode so diskusija, metoda "pro et contra”, metoda nedokončanih stavkov in metoda "akvarija". Za vsako metodo pove, kateri so njeni učni cilji, in nazorno opiše njihove izvedbe. Prav tako opozori tudi na pogoje izvedbe (število udeležencev, priporočljiv čas, opremljenost prostora in potreben material). Avtorica v sklepnem delu prispevka opozori na vsestransko uporabnost teh metod. Ne le da so primerne za podajanje učnih vsebin, so tudi vzgojne, saj neposredno vplivajo na vedenjske značilnosti.
Priporočila za pripravo pisnih učnih gradiv
Authors: Miglič Gozdana
Published: October 2018

Avtorica poudarja, da bo učenje lažje in hitrejše, če predavatelj pri pripravi pisnega učnega gradiva upošteva nekaj njegovih osnovnih ciljev. Osnovni namen gradiva je pomoč pri organizirani predstavitvi informacij, lažje spremljanje poteka učnega dogodka, poudarjanje ključnih točk, združevanje pisane besede s sliko, vključevanje vizualnih in avditivnih komponent ter možnost kasnejšega ponavljanja . Gradivo naj bi bilo razdeljeno na uvod, ki pripravlja udeležence na učenje in jih seznani s cilji učenja, jedro, v katerem predstavljene nove informacije in vključuje tudi primere ter praktično delo, ter zaključek, katerega funkcija je povzeti informacije in pomagati slušateljem pri pomnjenju. Podrobno pa opiše tudi načela pri pisanju posameznih treh delov gradiva.
Tudi naši možgani potrebujejo energijo
Authors: Mazi Nina
Published: October 2018

Za vzdrževanje primerne možganske aktivnosti potrebujemo energijo. Po zadnjih raziskavah je mogoče inteligenčni kvocient povečati z ustreznim načinom prehranjevanja. Avtorica najprej opiše, kakšni procesi potekajo v človeških možganih, v osrednjem delu prispevka pa opiše paleto "intelektualnih" živil in jih razvrsti glede na lastnosti ter sposobnosti centralnega živčnega sistema, ki bi jih s primernim prehranjevanjem radi okrepili.
Družinska nepismenost
Authors: Knaflič Livija
Published: October 2018

Raziskave o pismenosti otrok in odraslih so pokazale, da je uspešnost pri opismenjevan ju in raven pismenosti, ki jo otroci dosežejo, tesno povezana s socialnimi in kulturnimi značilnostmi družine in ravnjo pismenosti, ki prevladuje v otrokovi družini. Ugotovitve, da raven pismenosti ostaja medgeneracijsko nespremenjena v posameznih družbenih slojih, so spodbudile k iskanju drugačnih pristopov za dviganje ravni pis menosti v družbi. Koncept družinske pismenosti temelji na tem, da se z izboljševanjem ravni pismenosti staršev izboljšuje tudi raven pismenosti njihovih otrok in s tem možnosti za nadaljnje šolanje. Programi družinske pismenosti spodbujajo izvajanje različnih dejavnosti, v katerih starši, otroci in drugi družinski člani uporabljajo bralne in pisne spretnosti v svoji skupnosti oziroma vsakdanjem življenju.
Družinski koncept prevzgoje odvisnikov
Authors: Lesar Irena
Published: October 2018

Problematika odvisnosti, ki jo skušam osvetliti v tem prispevku, je tesno povezana z mojim nekajletnim prostovoljnim delom z odvisniki in njihovimi družinami. Izkušnje so bile spodbuda za bolj poglobljeno iskanje možnih vzrokov za tako razširjen problem odvisnosti, s katerim se srečujemo iz dneva v dan. Da ne gre za popolnoma nov problemski sklop, skušam pojasniti v prvem delu, ko prikazujem, da so droge stare toliko kot človeštvo. Vendar je bil v preteklosti dostop do njih zelo omejen. Danes se mnogi teoretiki trudijo poiskati možne vzroke temu hitremu razširjanju drog, zlasti med mladimi. Pri tem razmišljanju sem pozornost namenila predvsem današnjim družinam in vlogi, ki jo ima slednja, predvsem z načinom vzgoje, pri razvoju otrokove osebnosti. To mi nekako potrjuje tudi organizacija Skupnosti  Srečanje, ki je za odvisnika nekakšna “nova družina” in ki ga brezpogojno sprejme ter mu omogoča, da reši svoje težave kar se da učinkoviteje. Ker je pri njihovem delu najpomembnejše to, da bo odvisnik tudi zunaj zidov živel tako, kot se je odločil, dajejo velik poudarek priučitvi določenemu delu in pridobitvi izobrazbe, ki bo posamezniku kasneje omogočila čimučinkovitejšo in aktivnejšo vključitev v “normalno” življenje.
Izobraževanje zaposlenih v tranzicijskem gospodarstvu
Authors: Mirčeva Jasmina
Published: October 2018

Članek problematizira značilnosti stanja in razvoja organiziranosti izobraževanja ter usposabljanja zaposlenih v slovenskem gospodarstvu, pri čemer uporablja in upošteva tudi usmeritve in razvojne izkušnje v ra zvitih evropskih državah. Ugotovitve o organizaciji, potrebah in stanju ter o oblikovanju razvojnih struktur in modelov, ki jih na področju izobraževanja in usposabljanja zaposlenih zahtevajo preobrazbe v gospodarstvu, temeljijo na empirični raziskavi, ki jo je pred kratkim opravil Andragoški center Slovenije, za jela pa je reprezentativni vzorec podjetij in uporabila več metod ter postopkov preučevanja in spoznavanja.
Vseživljenjski razvoj osebnosti - teorija osebnostnega razvoja kot osnova za vzgojo odraslih (1. del)
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

V prispevku bomo podali kratek zgodovinski pregled teorij osebnostnega razvoja, da bi ugotovili, kdaj lahko opazimo prvo zanimanje za osebnostni razvoj odraslih, kaj je to zanimanje spodbudilo in kaj oviralo. Razvojno- zgodovinski pregled teorij se nam zdi potreben najprej s stališča nastajanja teorije o osebnostnem razvoju odraslih in prav tako s stališča razprav o biološki oziroma družbeni naravi človeka. Nova spoznanja o zapletenem človeškem bitju so vedno znova sprožala polemike in Vzgoja odraslih je debate, kaj je osnovno vodirealna prav tako človeka, kaj ga motivira in spodbuja k nadaljnjemu razkakor Vzgoja Otrok. voju. Prav tako bo v teh teorijah viden tudi obstoječ družbeni okvir, stopnja razvoja določene družbe in refleksija časa, v katerem so posamezne teorije nastajale. Pregled se nam zdi potreben nenazadnje tudi zaradi tega, da bomo lahko razumeli osebnost, vzgojo odraslih in osebnostni razvoj.
Nastanek in organizacija izobraževalnih centrov
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

V pričujočem prispevku je avtorica podala pregled nastanka in razvoja izobraževalnih centrov, ki so se razvijali kot posebna vrsta andragoških ustanov v podjetjih. Opiše vzrok njihovega nastanka in ugotavlja njihovo razpršenost po Sloveniji. Posebej predstavi tudi cilje izobraževanja v centrih, pri čemer ugotavlja, da ni šlo le za ozko poklicno usposabljanje, temveč tudi za začetno izobraževanje in uvajanje novo zaposlenih, šolanje manjkajočih strokovnjakov, splošno izobraževanje, dopolnilno izobraževanje, navsezadnje pa tudi za utrjevanje tedanjih političnih razmer, saj ne smemo pozabiti, da so bila do začetka 90. let vsa podjetja državna. Avtorica ugotavlja tudi vzroke za tona izobraževalnih centrov s prehodom na tržno gospodarstvo in skuša ovrednotiti sedanje razmere predvsem z vidika tržnega gospodarstva in s tem v zvezi z novo nastalimi cilji izobraževalnih centrov.
Družbeni položaj in vloga društev
Authors: Kump Sonja
Published: October 2018

Članek se ukvarja z nastankom in razvojem društev kot oblike prostovoljnih organizacij v Sloveniji. Opisane so temeljne značilnosti današnjih društev in njihove perspektive v razmerju do storitev javnega sektorja. Avtorica poudarja zlasti pomen socialnega kapi­tala (zaupanje in sodelovanje) in razvitih intermediarnih struktur (društva, mreže) v sodobnih družbah. Brez socialnega kapitala sodobne družbe ne morejo v celoti razviti svojih potencialov in konkurenčnih prednosti.
Novi nemško-slovenski slovar
Authors: Bedenk Kasilda
Published: October 2018

Zložba Mladinska knjiga je letos izdala nemško-slovenski slovar, ki ga je pripravil pravnik, prevajalec in publicist Igor Antič. Slovar ima 531 strani in 42.000 gesel, spada torej med slovarje srednjega obsega. Leksikografsko zasnovo in jezikovni pregled sta opravili dr. Alenka Vrbinc in dr. Marjeta Vrbinc.
So v Sloveniji izpolnjeni pogoji za aktivno državljanstvo?
Authors: Možina Ester
Published: October 2018

Prispevek opozarja, da pojma aktivno državljanstvo in temeljno izobraževanje odraslih težko opredelimo, ker v slovenskih razmerah nista operacionalizirana. Opredelitev pojma aktivno državljanstvo je povzeta iz literature, pojem temeljno izobraževanje pa temelji na nekaterih tujih in domačih dokumentih. Osrednje sporočilo prispevka je, da je temeljno izobraževanje prebivalstva pogoj aktivnega državljanstva. V Sloveniji pa tega pogoja ne izpolnjuje skoraj polovica odraslega prebivalstva.
Izobraževanje za aktivno državljanstvo - Kako se lahko naučimo aktivne demokracije?
Authors: Benn Roseanne
Published: October 2018

Pojem aktivnega državljanstva ima za seboj dolgo zgodovino, vendar je razlaga še vedno problematična. Young (nedatirano) dokazuje, da se ga lahko opredeli kot skupek urejenih odnosov med ljudmi, ki se želijo izogniti Hobbesianovemu "stanju v naravi", kjer je življenje "samotno, revno, odurno, surovo in kratko". Opisuje ga kot družbeno pogodbo, katere cilj je zagotoviti varnost in dobro počutje v skupnosti in ki se nujno ukvarja s tem, kako naj bi vsak posameznik deloval, da bi dosegel ta cilj. Če družba to zahteva od svojih državljanov, jim mora tudi tako ali drugače zagotoviti možnosti, da si nujno pridobijo ustrezne veščine, sposobnosti in znanja. Državljanstvo v tem primeru lahko opredelimo kot učinkovito, vešče in pogumno javno delo, s katerim rešujemo skupne probleme.
Hannah Arendt in aktivno državljanstvo: Izobraževanje odraslih kot osnova za polnopravno državljanstvo
Authors: Cendon Eva
Published: October 2018

Živimo v obdobju tranzicije, na pragu novega tisočletja, ko se spoprijemamo s čedalje večjimi gospodarskimi, ekološkimi, političnimi in družbenimi problemi. Treba je odkriti nove oblike političnega ravnanja in sodelovanja. Ti problemi in radikalne spremembe zahtevajo novo obliko sobivanja (togetherness). Kljub temu se prepad med poklicnimi politiki, ki vladajo "na vrhu", in "navadno publiko "(prebivalstvom), ki misli, da ni mogoče ničesar storiti, od spodaj  navzgor nenehno poglablja. Tisti, ki so "na vrhu", ne želijo več prevzemati vse odgovornosti, tisti "na dnu" pa so frustrirani zaradi "pat" položaja v politiki.
Aktiven odnos do politike vključevanja v EU: Kmetje potrebujejo več informacij o vključevanju slovenskega kmetijstva v EU
Authors: Sunčič Franc
Published: October 2018

Izobraževanje odraslih za aktivno državljanstvo- nujnost ali utopija kot nosilna tema tretjega andragoškega kolokvija je bila zame izziv. Pritegnila me je k razmišljanju, kaj je “aktivno državljanstvo” in ali lahko to pomembno vpliva na spreminjanje pasivnega odnosa ljudi do tistega, kar nam ponujata politika in EU glede kmetijstva. Ali in kako bi bilo mogoče uporabiti ter vključiti naše znanje, ki ga na tem področju zanesljivo nekaj imamo, da ljudje ne  bi bili le pasivni sprejemniki tistega, kar nam ponujajo drugi, temveč bi postali aktivni soustvarjalci naših prizadevanj na tem področju?
Za aktivno državljanstvo je potrebna vzgoja: Kjer se stroka in politika srečata z roko v roki
Authors: Salobir Nada
Published: October 2018

Na kolokviju ne iščemo ene resnice ali pravilnih odgovorov, je misel, ki nam omogoča predstaviti različne poglede, da bi bogatili drug drugega in se razvijali.« Razvijamo se z nenehnim izobraževanjem in vzgajanjem. Če govorimo o aktivnem državljanstvu, je večji poudarek na vzgoji kot na izobraževanju. Vzgoja za aktivno državljanstvo naj bi se začela že v vrtcu, osnovni šoli, za katero lahko rečemo, da čedalje bolj izobražuje kot vzgaja. Konkreten in preverjenem podatek pove, da v 1. in 2. razredu osnovne šole ni bila izrečena niti ena beseda o našem državnem prazniku, »Češ otroci bodo že vedeli, da je praznik, ker bodo doma«.
Ali bodo izobraževalni centri v podjetjih povsem izginili?
Authors: Govekar Okoliš Monika
Published: October 2018

V prispevku je prikazan splošen razvoj izobraževalnih centrov v podjetjih. Obravnava vzroke za njihov nastanek, pomen, njihovo strukturo, naloge in vrste. Na kratko je orisan razvoj izobraževalnih centrov v posameznih obdobjih, od njihovega nastanka do danes, saj je pomemben za razumevanje stanja izobraževalnih centrov v devetdesetih letih v Sloveniji. Nove potrebe po znanju so poleg drugih dejavnikov (prestrukturiranja industrije in gospodarstva) povzročile tudi spremembe v izobraževanju v podjetjih. V devetdesetih letih se je spremenila njihova vloga, njihov pomen in obstoj. Ugotavljamo, da tovrstno izobraževanje nazaduje. Izobraževalni centri se ohranjajo le v ekonomsko najmočnejših podjetjih, manjša podjetja pa ne poznajo več izobraževalnih centrov, kakršni so bili na začetku svojega razvoja. Manjša podjetja, v katerih se je izobraževanje ohranilo, imajo organizirano kadrovsko ali pa izobraževalno službo.
Lindemanovi filozofski temelji andragogike
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Avtorica najprej predstavi Eduarda Lindemana in njegovo življenje primerja z življenjsko potjo Janeza Kreka, slovenskega prosvetitelja, politika in znanstvenika. S predstavitvijo Lindemanovega življenja želi, da bi zaznali povezanost med življenjem in njegovimi pogledi na izobraževanje odraslih. Ustavi se ob nekaterih ponavljajočih se Lindemanovih temah, kot sta vloga diskusijske metode v izobraževanju odraslih in potreba po tem, da se skupine v izobraževanju odraslih spremenijo v družbeno dejavne skupine. Še pose­ bej se posveti družbenim razsežnostim izobraževanja odraslih in v zvezi s tem naredi primerjavo z univerzo za tretje življenjsko obdobje, izobraževalnim in družbenim gibanjem odraslih pri nas. Kritično se dotakne Lindemanove trditve, da je v izobraževanju pomembna zgolj metoda, ne pa tudi vsebina. V svoji diskusiji Lindemana večkrat primerja s sodobnimi fracnoskimi družbenimi misleci.
Zdenka Šadl: Usoda čustev v zahodni civilizaciji
Authors: Šulak Tanja
Published: October 2018

Delo, ki ga je avtorica namenila preučevanju čustev iz sociološkega zornega kota v okviru naše, zahodne civilizacije, je izšlo v zbirki Sophia pri založbi Znanstveno in publicistično središče ob koncu prejšnjega leta. Avtorica nam v treh temeljnih poglavjih, ki jih spremljata tudi uvodno in sklepno razmišljanje,predstavlja temeljito sociološko študijo o vlogi čustev od najzgodnejših začetkov zahodnega mišljenja, ko so jih še omalovaževali, do današnjih dni, ko so čustva postala središče zanimanja in eno najbolj privlačnih raziskovalnih področij v mnogih znanstvenih disciplinah. Pozornost namenja predvsem preučevanju čustev kot družbenemu konstruktu.
Priznanja za posebne dosežke pri učenju odraslih - letos že četrtič
Authors: K. S. B.
Published: October 2018

Svet se spreminja s čedaljo večjo naglico in če nočemo pristati na obrobju, če želimo biti dejavno vključeni v njegovo zgodbo, se moramo spreminjati z njim. Da bi spremembe razumeli in z njimi tudi osebnostne rasli, da bi videli prek vzorcev, ki nam jih ponuja vsakdanjik, se moramo nenehno izpopolnjevati. Informacijska družba je namreč nevarno okolje, če se ne oborožimo z znanjem, in izzivi demokracije so le utvare, če politična svoboda ni podprta s poznavanjem okvirov, v katerih jo lahko uresničujemo.
Razvoj osebnosti in vseživljenjsko izobraževanje
Authors: Lesar Irena
Published: October 2018

Ideja vseživljenjskega izobraževanja ostaja kljub dopolnjenim izobraževalnim politikam marsikje neuresničljiva. Strokovnjaki ugotavljajo, da še tako dobro oblikovani programi, izobraževalna politika ... ne vodijo k uspešni realizaciji. In kje so pravzaprav težave? Izkazalo se je, da je vse zelo odvisno od posameznika, ki se je ne le sposoben, marveč tudi pripravljen ves čas učiti. Avtorica v tem prispevku razmišlja o tem, da bi bilo treba za uspešnejšo realizacijo ideje vseživljenjskosti izobraževanja veliko energije nameniti institucionaliziranim oblikam rednega izobraževanja, ki jim je sleherni izmed nas izpostavljen kar lepo število let. Učitelji pa bi morali pri svojem vzgojnem delu najprej prepoznavati otroka kot » nastajajočo osebo« in na tej predpostavki ustvariti »pedagoški eros«, ki bi omogočal poleg razvoja razumske razsežnosti tudi razvoj razsežnosti otrokove osebnosti (čustvene, motivacijske ...). Izredno paje pomembno tudi učiteljevo pojmovanje poučevanja oziroma učenja, saj si učenec na tej podlagi oblikuje pojmovanje o učenju, na katero izrazito vplivata način poučevanja učitelja in njegova vloga v učnem procesu , in tudi strategije oziroma pristope k učenju. Te vplive bi se vsekakor v rednem šolanju dalo izboljšati, kajti način dela v razredu se pri slehernem učitelju oblikuje počasi in učitelji bi lahko s samooblikovanjem prehajali od » nadomestnega stila poučevanja«, ki je med našimi učitelji zelo razširjen, k » procesno usmerjenemu stilu poučevanja«, ki omogoča delitev odgovornosti med učencem in učiteljem pri pripravi učenja, izpeljavi in uravnavanju učne dejavnosti ter tudi pri vrednotenju dosežkov ter vzdrževanju motivacije in zbranosti.
Kdo odloča o tem, česa se bodo ljudje učili?
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Avtorica v prispevku predstavi pomen programiranja izobraževanja odraslih, pri čemer opozarja, da mora izobraževanje odraslih vsebinsko izhajati iz ljudi in njihovih potreb ter interesov. Pri programiranju lastnega izobraževanja moramo vedno izhajati iz ciljev. V zvezi s tem opozori na pomembno dejstvo, da so si izobraževanje sposobni programirati le tisti, ki si znajo določati cilje, to pa so ponavadi ljudje, ki imajo najmanj srednješolsko izobrazbo, kar je tudi meja funkcionalne pismenosti. Predstavi tudi več načinov programiranja izobraževanja odraslih, med katerimi poudari predvsem individualno programiranje, ko si izobraževanje programira učeči se posameznik sam, timsko programiranje, pri katerem gre za multidisciplinarni pristop različnih ved, in programiranje v povezavi s strokovnjakom, ki svetuje in usmerja. Posebej opiše proces programiranja, ko program sestavlja andragog sam. Prispevek konča z opozorilom, da si vse več ljudi načrtuje osebno izobraževalno pot, kar mora upoštevati tudi programiranje v izobraževanju odraslih.
Izobraževanje odraslih z motnjo v duševnem razvoju
Authors: Jelenc Dora , Novljan Egidija
Published: October 2018

Izobraževanje·odraslih oseb z zmerno, hudo in hujšo motnjo v du ševnem razvoju je v specialni pedagoški teoriji in praksi dobilo svoje pomembno mesto šele v zadnjem času. Lahko bi rekli, da smo na tem področju dosegli pomembne premike na intencionalnem in vsebinskem področju. Danes govorimo o avtonomiji in pravici teh oseb do soodločanja o načinu njihovega življenja, na drugi strani pa jih hiter razvoj in spremembe v družbi znova in znova silijo k odločitvam, ki jim pogosto niso kos, jih obremenjujejo in čedalje bolj postajajo odvisni od drugih. To lahko delno preprečimo z nadaljevalnim izobraževanjem, kajti tudi zanje velja, da med začetnim šolanjem ne morejo osvojiti vsega, kar bodo potrebovali kasneje v življenju. Poleg spoznanj tujih strokovnjakov takšna stališča potrjujejo tudi prve naše raziskave na tem področju, nekaj takšnih spoznanj pa predstavljamo tudi v našem prispevku.
Andragogika in razvoj človeških virov v (navideznem) nasprotju
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Avtorica se v prispevku sprašuje, v čem se pravzaprav razlikuje andragoška teorija od prakse razvoja človeških virov (HRD). V ta namen predstavi cilje andragogike in cilje HRD. Razmerje med andragogiko in HRD opredeli s fokusom nadzora nad učenjem. Predstavi posamezne faze andragoškega ciklusa in podrobno opiše, kje lahko govorimo o nadzoru učenca nad lastnim učenjem in kje se je v praksi izkazalo drugače. Prispevek sklene z mislijo, da si andragogika in HRD nista v takšnem nasprotju, kot se zdi na prvi pogled, saj HRD precej upošteva nasvete in spoznanja andragogike.
Država, mati ali mačeha izobraževanju odraslih
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

Ob osamosvojitvi Slovenije in nastanku nove države se je tudi v razmerju do izobraževanja odraslih oblikovala razmeroma obetavna politika, ki se je kazala v vrsti ukrepov Vlade Republike Slovenije za razvoj izobraževanja odraslih. To so bili zlasti posebna sredstva v proračunu Republike Slovenije za izobraževanje odraslih, ustanovitev posebnega sektorja za izobraževanje odraslih pri Ministrstvu za šolstvo in šport in ustanovitev Andragoškega centra Slovenije kot posebne institucije za pospeševanje razvoja izobraževanja odraslih v Sloveniji. Pripravljati se je začela nova zakonodaja za vzgojo in izobraževanje, tudi za izobraževanje odraslih, in sprejet je bil poseben program študija andragogike na Filozofski fakulteti v Ljubljani.
Razvoj nevladnih organizacij
Authors: Žnidaršič Bojan
Published: October 2018

Učenje je vedno dvosmeren proces, v katerem se vsakdo lahko kaj nauči (Each one teach one). To velja tudi za učenje med generacijami, pri čemer se starejši lahko učimo lahkotnosti komuniciranja mlajših generacij. Starši lahko pri razvoju otrok opažamo zanimiv proces učenja. Zelo hitro, vsekakor še pred vstopom v malo šolo, se otrok nauči vseh bistvenih spretnosti za življenje. V procesu rednega izobraževanja jih izpopolnjuje in specializira. Od intenzivnosti učenja v najrosnejših letih je odvisno razmerje med osvojeno teorijo in prakso, ko posameznik konča bolj ali manj travmatično formalno šolanje. Pravo vseživljenjsko učenje se začenja s svobodo odločanja, saj dobi odrasel posameznik možnost izbiranja smeri, vsebin in medot učenja.
Janez Musek: Nova psihološka teorija vrednot
Authors: Šulak Tanja
Published: October 2018

Z novo knjigo Janeka Muska je naša knjižna produkcija bogatejša za kakovostno znanstveno monografijo o vrednotah. Knjiga z naslovom Nova psihološka teorija vrednot, ki je izšla pri založbi Educy in Inštitutu za psihologijo osebnosti, 2000, je plod dvajsetletnega raziskovalnega dela strokovnjaka, ki je v slovenski in tuji strokovni javnosti znan kot avtor več znanstvenih monografij in učbenikov s področja psihologije. Knjiga je celovito delo o vrednotah, saj zajema mnoge njihove aspekte.
Izobraževanje in razvoj kariere
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Avtorica je v prispevku predstavila štiri ključna področja, ki bi jih morali upoštevati pri razvoju kariere na novo zaposlenih, to so posameznik, zaposleni, organizacija in delovne naloge. Vsako izmed naštetih področij obsega še tri podpodročja ali učne naloge, kakor jih imenuje avtorica, iz katerih moramo črpati učne vsebine za izobraževalni načrt na novo zaposlenih. V prispevku opozarja tudi, da je veliko vsebin takšnih, ki jih lahko določi in izvede le delovna organizacija sama, in da upoštevanje tega modela sicer prinaša izobraževalnim organizacijam nove priložnosti, a hkrati tudi omejitve. Proti koncu prispevka opozori tudi, da bi morali biti takšni ali drugačni programi razvoja kariere tudi del šolskega kurikuluma, vsaj v zaključnih letnikih oziroma pred vstopom v delovno organizacijo.
Andragogika kot "trojanski konj" pedagogike?
Authors: Muršak Janko
Published: October 2018

Ko sem bil še študent pedagogike, v tistem času edine, bolj ali manj monopolne znanosti, ki se je ukvarjala z vprašanji izobraževanja, je v nekem na pol resnem pogovoru tedanji vodilni pedagog dr. V. Schmidt označil andragogiko kot »trojanskega konja pedagogike«. To je bilo v času, ko se je andragogika borila za svoje mesto v okviru študija pedagogike.
6. Andragoška poletna šola: Izobraževalno svetovanje in učni projekti odraslih - temelj regionalnega razvoja
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Letošnja Andragoška poletna šola je potekala od 5. do 9. junija 2000 v Ajdovščini, mestecu, kjer se pije kavo v stolpu rimskega obzidja in kjer pozimi piha tako močna burja, da je po legendi pomagala pri razpletu bitke pri Frigidusu in tako bistveno vplivala na evropsko zgodovino. V Andragoški poletni šoli niso imele vidnejše vloge legende in zgodovina, marveč se je razpravljalo o učenju posameznika, o tistem učenju, ki je bistveno za njegov razvoj in razvoj skupnosti v današnjem času. Na razvoju skupnosti pa temelji regionalni razvoj.