bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Borgerløn eller aktivering? En diskussion af forskellige forståelser af "rettigheder og pligter" i historisk perspektiv
Authors: Christensen Erik
Published: October 2018

Den nye aktiveringsfilosofi i arbejdsmarkeds- og socialpolitikken siger: 1. At for at nyde må man yde og 2. At der til en rettighed hører pligter. Med de to principper i hånden afviser den officielle politik en ubetinget borgerløn som værende uretfærdig, fordi man med en borgerløn får en indkomst af staten uden at yde noget til gengæld, og fordi den er udtryk for en rettighed, hvortil der ikke er knyttet en rådigheds- eller arbejdspligt. Det er imidlertid denne artikels påstand, at problemet ikke er den ubetingede borgerlønsidé, men at det nuværende samfund ikke lever op til disse to grundprincipper, og at en ubetinget borgerløn tværtimod derfor kan ses som et middel til at få disse principper realiseret, at få skabt en større retfærdighed.
Retten til forsørgelse— en grundlovssikret rettighed? Om grundlovens ¤ 75, stk. 2
Authors: Schultz Trine
Published: October 2018

Debatten om den grundlovssikrede ret til forsørgelse, udspringer til dels af nyere tids udvikling inden for socialretten. Da der i dag sættes betingelser for ydelsen af hjælp i form af aktivering eller åbenstående jobtilbud, har det været diskuteret, hvorvidt og hvor længe den enkelte kan stå uden forsørgelseshjælp, hvis denne ikke opfylder disse betingelser. Grundlovens terminologi 'ret til forsørgelse' stiller det spørgsmål, hvilke krav, der kan stilles til den ydelse, som det offentlige stiller til rådighed som et led i forsørgelsesretten.
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Den modsætningsfyldte aktivering arbejdssamfundet og velfærdsstaten udfordres og udfordrer i disse år. Ganske vist har arbejdsløsheden været faldende siden 1994, men det har ikke medført en mindre opmærksomhed på arbejdsløshedspolitikken. Tværtimod. arbejdsløshedspolitikken er blevet placeret mere og mere centralt, bla. fordi det finanspolitiske råderum er blevet indsnævret som følge af det ny-liberalistiske paradigmes sejrsgang. Velfærdsstatslige principper moderniseres og tilpasses nye ideologier og rationaler, og social- og arbejdsmarkedspolitikken bliver i stigende grad justeret til at virke disciplinerende. arbejdsstyrken og de arbejdsløse skal tilpasses de betingelser, der afstikkes af øget konkurrence, markedsstyring og globalisering. Et af eksemplerne på dette er den øgede vægtning af aktiveringen af arbejdsløse, som har fundet sted siden 1994 i Danmark. Den tidligere socialminister Karen Jespersen har udtrykt dette behov for disciplinering således: 'Mennesker på kontanthjælp kan have svært ved at holde fast i uddannelse og arbejde ret længe af gangen. De har svært ved at klare de trivielle og kedelige elementer, der findes i alle job-og ikke mindst i de job, der står åbne for dem. Derfor er det også vigtigt at tilrettelægge indsatsen, så det understreges både konkret og holdningsmæssigt, at arbejde er arbejde, og det kan både være hårdt og kedeligt. Man kan kun få arbejde, hvis man kan fungere med de regler, der nu engang er på en arbejdsplads' (Salt, nr. 3, juni 2000:15). Disciplinering båret af smukke hensigter for de mennesker, den rettes mod? Eller disciplinering som menneskelig umyndiggørelse og undertrykkelse? Det sidste har bla. forfatteren Jan Sonnergaard klart formuleret: 'De sidste ti år er der foregået en stille, men effektiv og tiltagende nedgøring af de svageste grupper, og den nuværende regering har effektivt indført en tvang over for og umyndiggørelse af disse grupper, som slår hvad man kan finde i de fleste andre lande. Ved hjælp af diverse aktiveringsordninger har man indført et nyt proletariat, der er billig arbejdskraft. Et proletariat, der er tvunget til at arbejde til en løn, ingen andre her i landet vil acceptere. Som ikke har ret til at sige op. Som er underlagt arbejdsformidlingens tilfældige luner og fikse idéer' (Aktuelt, 30. december 2000). Jan Sonnergaard mener, at aktiveringsfilosofien dumper medet brag, hvis den under-
Læringsrum og arbejdsvilkår
Authors: Bottrup Pernille
Published: October 2018

Hvilke læreprocesser er det egentlig som den megen fokusering på lærende organisationer og udviklende arbejde mm. baner vej for? Hvilke læremuligheder etableres i praksis på arbejdspladser, og hvad har de medet godt arbejdsliv at gøre? Artiklen forsøger gennem en præsentation af begrebet 'læringsrum' at indkredse en ramme til at analysere og forstå samspillet mellem læremuligheder, medarbejderindflydelse og arbejdsvilkår. Begrebet er et forsøg på at kombinere elementer fra teorier om organisatorisk læring og om udviklende arbejde.1
Forandringer i arbejdslivet — mellem læring og politik
Authors: Clausen Christian , Kamp Annette
Published: October 2018

I denne artikel sættes lærings- og politisk proces-tilgange til organisatorisk forandring overfor hinanden med henblik på at understøtte og kvalificere udvikling af strategier, der kan bringe arbejdsmiljø på dagsordenen i organisatoriske forandringsprocesser. Med i litteraturen, og i nyligt afsluttede forskningsprojekter fremhæves styrker og svagheder i de forskellige tilgange, og der peges på muligheder for at kombinere et læringsperspektivs frisættende potentialer med politisk procesperspektivets fokus på magt og processer. Artiklen afsluttes med en diskussion af de strategiske implikationer ved at anvende politisk procesperspektivet på konstruktionen af en arena for læring og forandring.
Dansk arbejdspolitiks gyldne tiår
Authors: Hvid Helge
Published: October 2018

arbejdet udvikler sig i globalt etablerede mønstre. Dele af disse mønstre fremdrages i den offentlige debat om arbejde og organisation. I de senere år har den offentlige opmærksomhed rettet sig mod 'udvikling af de menneskelige ressourcer', 'fleksibilitet', 'kompetenceudvikling' og 'læring'. Der er dog store nationale, regionale og branchemæssige forskelle på, hvorledes disse mønstre udfoldes. Danmark har også i de sidste ti år været underlagt de globale strømninger for arbejdets udvikling, men disse strømninger har været stærkt påvirket af en styrket og reformuleret dansk arbejdspolitik. arbejdspolitikken er dybt præget af de danske og skandinaviske arbejdsmarkedstraditioner, og samtidig har en række arbejdspolitiske initiativer i perioden ændret forholdene på arbejdsmarkedet markant. For at bevare de grundlæggende træk i den danske model, har det været nødvendigt at foretage store ændringer. I denne artikel præsenteres de sidste ti års arbejdspolitik, dens indflydelse på arbejdsforholdene analyseres, og visionerne i politikken diskuteres.
Det sociale arbejdes arbejdsmiljø - om sammenhængen mellem en ny organisering af det sociale arbejde og opfattelsen af risici i arbejdet
Authors: Limborg Hans Jørgen
Published: October 2018

Denne artikel undersøger på baggrund af et omfattende casestudie i et social-center sammenhængen mellem ændringer i arbejdsorganiseringen og belastninger i arbejdet. Belastningerne vurderes i forhold til ændringer i de psykosociale rammer for arbejdet, og i denne sammenhæng inddrages en række overvejelser over det socialfaglige arbejdes kultur. Endelig diskuterer artiklen om sådanne ændringer af arbejdets organisering påvirker de enkelte aktørers risikoopfattelse.
Et udviklende arbejde?
Authors: Nielsen Christel Arendt
Published: October 2018

Artiklen er en præsentation af empiriske studier af forandringer for medarbejdere på en virksomhed i Jylland. Den er en udfordring af den almene forståelse af det udviklende arbejde på af deltagernes subjektive oplevelser med de forandringer, der har været på virksomheden og i det daglige arbejde. Artiklen skitserer nogle linier i historien om det udviklende arbejde og giver på denne baggrund en psykologisk perspektivering af konkrete forandringer som både muligheder og begrænsninger for en gruppe af medarbejdere. Konkret fremstiller og diskuterer artiklen, hvorledes medarbejderne er med til at forme forandringerne i et fællesskab med deltagere, som har forskellig adgang til at skabe sig udvikling. Endelig er den en opfordring til at se på det udviklende arbejde som en proces med mange deltagere og mange forskellige retninger og en proces, hvor konstant forhandling af retning og mål er nødvendig.
Aldring og arbejde i EU
Authors: Walker Alan
Published: October 2018

De politisk ansvarlige i EU er begyndt at understrege vigtigheden af beskæftigelse sent i livet, og begrebet 'aktiv aldring' er begyndt at tage form og betragtes som noget, der skal prioriteres højt politisk. Hovedsigtet med denne artikel er at forklare, hvorfor denne prioritering haster, og hvorfor den er vigtig. Først og fremmest skitserer artiklen de fem vigtigste årsager til, at de politisk ansvarlige fokuserer på ældres beskæftigelse. Der bliver herefter argumenteret for, at aldersdiskrimination udgør en hindring for at finde beskæftigelse sent i livet. Endelig beskriver artiklen nogle eksempler på tiltag, som EU-regeringer allerede har gjort i forhold til gradvis tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og den tilhørende politik om aktiv aldring.
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Seniorer på arbejdsmarkedet 'Ældres ledighed voldsomt overdrevet', 'Mange ældre står ikke til rådighed', 'Ældre får lige så ofte arbejde som yngre'-overskrifter fra de seneste måneders arbejdsMarkedsPolitisk AGENDA, der udgives af Dansk arbejdsgiverforening. Er den hidtidige sandhed om, at ældre arbejdstagere har det sværere på arbejdsmarkedet da bare en myte? Og hvis ja, hvorfor så udgive et helt temanummer af Tidsskrift for AR-BEJDSliv om emnet? Det er der i hvert fald tre gode grunde til: For det første lader historien om de ældres arbejdsmarkedstilknytning sig ikke bare lige beskrive i et par slagkraftige overskrifter. Nyhedsbrevet Nyt fra Beskæftigelsesministeriet juni 2002 viser for eksempel, at langtidsledigheden stadig er højere for ældre ledige end for andre ledige. For det andet er seniorpolitik, som det fremgår af ovenstående, fortsat et varmt emne i medierne i en debat, som Tidsskrift for Arbejdsliv gerne vil bidrage til. Der-for har vi også valgt at følge tema-nummeret op med en konference i efteråret 2002 om seniorer på arbejdsmarkedet. Og for det tredje er der i de senere år blevet produceret megen ny og spændende viden om ældres situation på arbejdsmarkedet— viden, der kan bidrage til at præcisere og nuancere grundlaget for den seniorpolitiske indsats. I dette nummer af Tidsskrift for AR-BEJDSliv præsenterer vi nogle eksempler på denne nye viden. Temanummeret er redigeret i samarbejde med to kapaciteter på området, Henning Kirk, der er læge og dr. med., og Jesper Wégens, seniorforsker på Gerontologisk Institut, der begge gennem mange år har været med til at sætte den seniorpolitiske dagsorden i medierne. Centrale temaer i nummeret er: Hvorfor forlader mange ældre arbejdsmarkedet før tid? Bliver de skubbet ud gennem aldersdiskrimination og nedslidning ('push'-faktoren)? Bliver de trukket ud af incitamenter som efterløn og diverse pensionsordninger ('pull'-faktoren)? Eller springer de ud med store forventninger til 'den tredje alder's mange glæder ('jump'-faktoren)? Hvilke grupper af ældre vælger at blive på arbejdsmarkedet tiden ud? Er der forskel på afgangsmønstrene i forskellige befolkningsgrupper? Hvordan kan man sikre ældre med ressourcer og lyst mulighed for at fortsætte i arbejdet? Hvordan kan man forebygge ufrivillig afgang fra arbejdsmarkedet? Oversigt over artiklerne Temanummerets første artikel er skrevet af de to medredaktører, Henning Kirk og Jesper Wégens, og hedder 'Fra beskyttelse til diskrimination-Ældrepolitikkens seniorpolitiske omkostninger'. Artiklen gennemgår den historiske udvikling i synet på ældres erhvervsarbejde-et syn, der gennem hele historien har været præget af en grundlæggende gerontologisk ambivalens: På den ene side opfattes alder som en res-source baseret på den ældres erfaring, på
Livsfaser og seniorpolitik
Authors: Engelbrecht Bent
Published: October 2018

Livet leves i forskellige faser, som et nor-malt livsforløb kan opdeles i. Hver enkelt fases forskellige muligheder, risici og behov skal der tages højde for, når en virksomhed skal fastlægge sin personalepolitik. Feks. skal en seniorpolitik begynde allerede for de 40-årige. Livet er en balancegang. Vi konfronteres alle med modsætninger: På den ene side krav og ønsker fra omverdenen og på den anden side vore egne behov; virksomhedernes behov for uddannet arbejdskraft og den enkeltes behov for et langsigtet perspektiv i karrieren; forældres rammer og børns behov.
arbejdsliv i supermarkeder
Authors: Skyggebjerg Louise Karlskov
Published: October 2018

arbejdermuseet har i de seneste år beskæftiget sig med undersøgelser af arbejdsliv i detailhandlen. Det skyldes en erkendelse af, at industriarbejderen hidtil har været i fokus i forskningsindsatsen, men at detailhandlen også er et vigtigt indsatsområde præget af vilkår, der adskiller sig fra industriarbejdernes.
Ude eller hjemme?
Authors: Andersen Torben , Scheuer Steen , Andersen Torben , Scheuer Steen
Published: October 2018

Holdninger blandt danske økonomer til udstationering og til arbejde i udlandet Denne artikel har danske privatansatte økonomer som fokus. Mere præcist deres holdninger til at arbejde i udlandet. Artiklen er baseret på en bred medlemsundersøgelse i Civiløkonomernes arbejdsløshedkasse (CA) i 2000, og den viser en overraskende positiv holdning til udstationering iblandt økonomerne. Holdningen er stærkest blandt de yngre og blandt personer med tidligere erfaringer fra udlandet og arbejdsløshed. Det står noget i kontrast til det billede som tegnes inden for international forskning. Der er ikke noget, der tyder på, at danske økonomer skulle følge mere snævre egeninteresser og dermed blive hjemme og satse på den korteste vej opad i virksomhederne. De tager i stort omfang ud og de ser ud til at have positive erfaringer med det.1
Partsaftalers rolle i regulering af arbejdsmiljøet
Authors: Hasle Peter , Petersen Jens Voxtrup , Wiegman Inger-Marie
Published: October 2018

På arbejdsmiljøområdet er lovgivning og aftaler på vej mod en større integration. Udviklingen i arbejdslivet har ført til en bredere forståelse af arbejdsmiljøet med hovedvægten på det psykiske arbejdsmiljø, som vanskeligt reguleres gennem lovgivning. Samtidig er organisationerne på arbejdsmarkedet under pres for at udvikle nye roller. Artiklen beskriver årsagerne til den større integration af lovgivning og aftaler samt vurderer betydningen af integrationen-vil den være en fordel for den forebyggende arbejdsmiljøindsats?
Jobsamtalen-arbejdsmarkedets optagelsesritual
Authors: Jensen Iben
Published: October 2018

Jobsamtalen er virksomhedens nåleøje. Ansættelsesudvalget vurderer på af ansøgerens præstation, hvilke kandidater der betragtes som kvalificerede, og hvilke der ikke gør. På det multikulturelle arbejdsmarked er der kommet endnu en dimension til denne udvælgelse, nemlig den kulturelle. Hvordan foregår jobsamtaler på tværs af kulturer? Hvordan forhandles etnicitet, køn og faglige kvalifikationer i multikulturelle samfund? I artiklen analyseres en jobsamtale mellem en nyuddannet, kvindelig kandidat medetnisk minoritets og et etnisk dansk ansættelsesudvalg. På baggrund af analysen diskuteres med inspiration fra Bourdieu, hvorvidt man kan se arbejdsmarkedet som et socialt felt og jobsamtalen som et optagelsesritual hertil.
Mangfoldighed på danske arbejdspladser— byrde eller styrke?
Authors: Kamp Annette , Hagedorn-Rasmussen Peter , Kamp Annette , Hagedorn-Rasmussen Peter
Published: October 2018

Mangfoldighedsledelse er et ledelseskoncept, som opfordrer virksomheder til at se menneskers forskellighed som en styrke. Mangfoldighedsledelse er fra mange sider blevet modtaget som en tiltrængt ny røst i ligestillingsdebatten. Denne artikel belyser, hvorvidt mangfoldighedsledelse i praksis medvirker til at forbedre etniske minoriteters position på arbejdsmarkedet. Vi peger-via en undersøgelse blandt danske frontløbere-på, at mangfoldighedsledelse nok skaber forandring, men fortrinsvis fører til assimilation og ikke til en gensidig integration, sådan som retorikken lægger op til. En af forklaringerne er, at mangfoldighedsledelse i mødet med stærke samfundsmæssige institutioner 'oversættes' til lokale varianter. Her spiller diskursen om virksomhedernes sociale ansvar, hvor de etniske minoriteter snarere ses som en byrde, en vigtig rolle.
Faglig organisering under forandring— Komparative perspektiver på faglige organisationsgrader i Europa
Authors: Jensen Carsten Strøby
Published: October 2018

Fagbevægelsen i Europa har de senere år oplevet betydelig tilbagegang i medlemsskaren. Artiklen forsøger at forklare nogle af årsagerne til denne udvikling under inddragelse af forskellige empirisk og teoretisk funderede forklaringer på fagforeningsmedlemskab. I artiklen diskuteres de faglige organisationers karakteristika med udgangspunkt i en række forskellige lande, herunder mere specifikt Danmark, Sverige, Tyskland, England og Holland.
A-kassernes fremtid-Trusler og udfordringer
Authors: Jensen Torben D. , Jensen Torben D.
Published: October 2018

A -kassernes Samvirke er i gang medet projekt1, der har til formål at afdække hvordan fremtiden tegner sig for a-kasserne. Hvilke udfordringer står a-kasserne overfor? Hvordan kan a-kasserne matche udfordringerne? Har a-kasserne overhovedet en plads på fremtidens arbejdsmarked?
Vi ved jo ikke, hvad der kan ske i løbet af en arbejdsdag— transfer i forskellige praksissituationer
Authors: Aarkrog Vibe
Published: October 2018

Artiklen kritiserer erhvervsuddannelserne for ikke at lægge nok vægt på at undervise eleverne i at opfatte sammenhængen mellem skole og praktik og i transfer fra skoleundervisning til praktikoplæring. Der er i undervisningen behov for at nuancere og eksplicitere, hvad det vil sige at overføre og anvende viden. Gennem en kategorisering af praksissituationer peger artiklen på, at eleverne anvender viden på forskellige måder i forskellige situationer. Den skelner overordnet mellem viden som handlingsanvisning og viden som forståelsesramme. Der gives eksempler på udvalgte praksissituationer fra erhvervsuddannelsen til redder, og der peges på skolens funktion i disse situationer.
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

I medierne er der en livlig og vedvarende debat om vi nu har den folkeskole, vi har fortjent. Også gymnasierne og de videregående uddannelser tiltrækker sig med jævne mellemrum den bredere offentligheds interesse. For erhvervsuddannelsernes vedkommende stiller sagen sig noget anderledes. At mediernes søgelys rettes mod erhvervsuddannelserne er snarere undtagelsen end reglen. Selv større reformer på området of-res sjældent mere end kortvarig opmærksomhed. Inden for det sidste års tid har erhvervsuddannelserne været omtalt i forbindelse med afskaffelsen af den praktikpladskompenserede undervisning ('skolepraktikken'). Det var et indgreb som-indrømmet-affødte ikke alene demonstrationer fra erhvervsuddannelseselevernes side, men også en del omtale i medierne. Desuden var Bertel Haarders forslag om at genindføre mesterlæren for unge med anden etnisk baggrund genstand for en kortvarig debat i medierne. Men ellers har det været småt med interessen. Det er i sig selv en god grund til at lave et temanummer af Tidsskrift for Arbejdsliv om erhvervsuddannelse. En anden god grund er, at erhvervsuddannelserne har stor betydning for arbejdslivet generelt, ikke mindst fordi uddannelserne er med til at bestemme, hvordan arbejdsområder afgrænses på arbejdspladserne. Desuden har erhvervsuddannelserne bidraget til opretholdelsen af en beskæftigelsesstruktur præget af forholdsvis brede jobprofiler med relativ stor autonomi sammenlignet med andre lande. Erhvervsuddannelserne har stor betydning for den faglige organisering, da uddannelse i høj grad er basis for afgrænsning og medlemskab af fagforbund og spiller således en vigtig rolle for den segmentering eller opdeling på arbejdsmarkedet mellem faglærte, ufaglærte og funktionærer, som er så karakteristisk for det danske arbejdsmarked. Erhvervsuddannelserne har også en central placering i forhold til arbejdslivets diskurser om kompetenceudvikling, vidensøkonomi og innovation. Selvom denne betydning ikke har afspejlet sig i dansk forskning eller i medierne, så har de danske erhvervsuddannelser været meget synlige i international sammenhæng. I modsætning til folkeskolens middelmådige placering i de internationale målinger, placerer de danske erhvervsuddannelser sig helt i top i denne sammenhæng. Således fik uddannelserne i 1999 den prestigefyldte Carl Bertelsmann-pris for at være verdens bedste. Og USA har, især under den forrige Clinton-regering, udvist stor interesse for at lære af det danske system. Hvordan kan det så være, at de danske erhvervsuddannelser på trods heraf lever et liv, hvor de tilsyneladende kun i ringe om-fang formår at tiltrække sig mediernes og forskernes interesse? Og dette selvom halvdelen af de unge, der starter på en ungdomsuddannelse rent faktisk vælger at begynde på en erhvervsuddannelse. Erhvervsuddannelsernes usynlighed En af forklaringerne på erhvervsuddannelsernes usynlighed er nok, at de, der sætter dagordenen i medierne, ofte selv har en gymnasial baggrund, og at de i reglen har børn, der har eller forventes at ville gennemføre en gymnasial uddannelse. For
Inddragelsen af "andre aktører" i beskæftigelsespolitikken
Authors: Bredgaard Thomas , Larsen Flemming , Møller Lars Rune
Published: October 2018

Med arbejdsmarkedsreformen Flere i arbejde er dele af arbejdsformidlingssystemet blevet udliciteret til såkaldte 'andre aktører'. Artiklen ser dette som et væsentligt nybrud i beskæftigelsespolitikken. Et nybrud, som har afgørende konsekvenser for beskæftigelsespolitikkens styring, organisering, implementering og effekter. Dette illustreres gennem en 'quasi-marked'-analyse af det 'nye' marked for jobformidling, aktivering og kvalificering samt ved en sammenligning med tilsvarende reformer i navnlig Holland og Australien. Analysen viser, at 'quasi-markedet' for beskæftigelsesindsatser skaber en række arbejdsmarkedspolitiske problemstillinger og udfordringer, som har en mere fundamental karakter end de 'børnesygdomme', der peges på i den politiske debat.
Fra Flere i arbejde til den nye struktur på beskæftigelsesområdet
Authors: Børsting Harald
Published: October 2018

V algkampen er overstået, og der er-igen-mulighed for at diskutere den mest omfattende reform i nyere tid, nemlig strukturreformen.
Indflydelse og medbestemmelse betaler sig — for begge parter
Authors: Bosse Kurt
Published: October 2018

Hvorfor er der så få arbejdsgivere, som har set det store ubrugte potentiale, der ligger i at give medarbejderne den nødvendige indflydelse? I denne artikel ser jeg nærmere på det gådefyldte fænomen, at arbejdsgivere har meget svært ved at lade medarbejderne på arbejdspladserne få indflydelse og medbestemmelse.
Nok er der indflydelse i det daglige arbejde — men hvad med den langsigtede udvikling af ar bej det?
Authors: Hvenegaard Hans , Hvenegaard Hans
Published: October 2018

D iskussioner om arbejderindfl ydelse i og over arbejdet har en lang og rodfæstet tradition i Danmark og resten af Skandinaviensåvel fagligt som politisk. Siden 1940'erne har Socialdemokratiet som re gerings bærende parti i det meste af tiden frem til 1990'er ne sammen med den danske enhedsfagbevæ gelse arbejdet på en demokratisering med tre ben: det politiske parlamentariske de mo krati, økonomisk demokrati og industrielt demokrati.
Forskningsnote Nye former for medindfl ydelse i private virksomheder — ramme- og lokalaftaler om sikkerheds- og samarbejdsorganisationen
Authors: Sørensen Ole Henning
Published: October 2018

Institut for Produktion og Ledelse på DTU har for arbejdsmiljørådet gennemført en undersøgelse af organisationers og virksomheders erfaringer med brug af ramme- og lokal aftaler om sikkerhedsorganisationen. Dette er delvist det private arbejdsmarkeds pendant til det offentliges MED aftaler som blev beskrevet i artiklen Mellem medindflydelse og medbestemmelse-nye samarbejdsformer i amter og kommuner i sidste nummer af Tidsskrift for Arbejdsliv (7. årg. nr. 3). U ndersøgelsen har afdækket organisationernes forventninger og ønsker til de lokal aftaler, der er indgået på basis af rammeaftalerne, samt hvad deres hidtidige erfaringer er med udbredelsen af lokalaftaler. Des uden er der gennemført en undersøgelse af virksomhe dernes erfaringer med brug af lokalaftaler til organisering af arbejdsmiljøarbejdet. Undersøgelsen er baseret på interview med repræsentanter for ledelse og med arbejdere. Det er yderligere undersøgt hvil ke vanskeligheder der kan medføre at for søg på at blive enige om en lokalaftale, ikke fører til et resultat.
Avtalen for et Inkluderende Arbeidsliv
Authors: Lindøe Preben H. , Bakke Åshild , Aas Randi W.
Published: October 2018

Virkemidler fra nasjonalt nivå til ledernivå i oppfølging av sykemeldte I '', som ble iverksatt i Norge høsten 2001, er arbeidsplassen blitt den viktigste arena for å nå avtalens mål; å redusere sykefraværet, å inkludere flere arbeidstakere med redusert funksjonsevne og å øke reell pensjoneringsalder. Konsistens og sammenheng mellom bruk av virkemidler på ulike nivåer er en vesentlig forutsetning dersom avtalen skal hindre utstøting fra arbeidslivet. Artikkelens tema er en vurdering av avtalens virkemidler på nasjonalt nivå, på virksomhetsnivå og lederes erfaringer medett av virkemidlene, 'Dialogen om sykefravær'.
Når forandringens vinde blæser — samspillet mellem organisationskultur og sammenlægningsproces
Authors: Pedersen Lotte Bak
Published: October 2018

Artiklen viser, hvordan sammenlægningsprocessen som en kritisk begivenhed i en teknisk forvaltning samspiller med forvaltningens organisationskultur og dermed er med til at fremhæve be stemte kulturtræk i medarbejdernes kulturelle selvbillede. Forfatteren diskuterer, hvordan disse kulturtræk kan tænkes at influere på deres forventninger til den fremtidige arbejdsplads i den nye kommune. På
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Balancen mellem arbejdsliv og familieliv-eller manglen på samme - har gennem snart mange år været på dagsordenen, både i den politiske debat og i arbejdslivsforskningen. Det skyldes blandt andet Danmarks høje erhvervsfrekvens for kvinder samt ikke mindst den kendsgerning, at frekvensen er høj est for kvinder i den fødedygtige alder (Dan marks Statistik). Selvom Danmark også er førende, når det gælder udbudet af børneinstitutioner, føler mange 'selverhvervende' kvinder (som de blev kaldt indtil for nog le årtier siden) sig stadig fanget i 'dobbeltarbejdet' (en anden term fra en ikke så fjern fortid). Inden for de sidste 20-30 år har også fl ertallet af småbørnsfædre fundet ud af, at deres rolle i familien kunne være en anden end forsørgerens. Men stadig er mænd i alderen 30-39 år den gruppe på arbejdsmarkedet, der arbejder allermest (ibid.), og derfor oplever også stadig fl ere småbørnsfædre, at de har problemer med at skabe balance mellem arbejdsliv og familieliv. Tidsskrift for Arbejdsliv har tidligere taget temaet "arbejdsliv og familieliv" op i forskellige sammenhænge. I 1999 udgav vi et temanummer om "Virksomhedens sociale ansvar" (Kold mfl. (red.)), hvor især en artikel af Tine Rostgaard om familievenlige arbejdsmarkedsstrategier i europæisk perspektiv var relevant. I temanummeret om "Køn og arbejdsliv" fra 2003 (Hansen mfl . (red.)) behandlede Sidsel Lond Grosen & Karen Il Wol Knudsen samt Helle Bach & Peter Sidelmann temaet i artikler med cases fra henholdsvis tre store koncerner og centraladministrationen. Endelig drøftede Helle Holt i et temanummer fra 2003 om det fleksible arbejde (Bottrup mfl . (red.)), hvorvidt indflydelse på egen arbejdstid er en løsning på problemer med tilpasningen mellem arbejdsliv og familieliv, samt om der er forskel på betingelserne herfor i mande- og kvindedomineret arbejde. Når redaktionen nu har valgt at udgive et helt temanummer om "Balancen mellem arbejdsliv og familieliv", skyldes det især tre forhold i tiden, der er med til at give temaet ny aktualitet. For det første det stigende fokus på stress som et samfundsmæssigt problem, hvor balancen mellem arbejde og andet liv er en central faktor. Selvom sammenhængen mellem lang arbejdstid og stress ikke er entydig (som det også fremgår af fl ere af temanummerets artikler), er det i denne forbindelse interessant, at arbejderbevægelsens Erhvervsråd (2006) for nyligt kunne vise, at Danmark er det land i OECD, der i perioden 1995-2006 har haft den største stigning i antallet af arbejdstimer pr. beskæftiget. Denne udvikling gør i hvert fald ikke temanummeret mindre relevant. Temaet "Stress" vil desuden få en selvstændig be - handling i næste nummer af Tidsskrift for Arbejdsliv, der udkommer i juni 2007. En anden årsag til temanummerets aktualitet skal findes i arbejdslivets forandring hen imod øget decentralisering, individualisering, fleksibilitet, grænseløshed osv., som meget tyder på, er med til at skærpe balanceproblemerne. Det skaber behov for ny viden og nye strategier samt ikke mindst for en differentiering af viden og strategier tilpasset arbejdsmarkedets forskellige målgrupper.
En (u)passende mængde pessimisme? — om dystre sociologiske samtidsdiagnoser
Authors: Jacobsen Michael Hviid
Published: October 2018

Sociologien har en lang og stolt tradition for analytisk pessimisme. Denne pessimistiske tradition har, mindst, rødder tilbage til Max Weber og kommer bla. til udtryk i hans klassiske konstatering af, at "det er ikke sommerens blomstring, der ligger foran os, men i første omgang en polarnat af isnende mørke og hårdhed" (Weber 1919/2003, 266).
Vil elektroniske patientjournaler overflødiggøre lægesekretærer på de danske sygehuse?
Authors: Bertelsen Pernille , Bertelsen Pernille
Published: October 2018

Artiklen viser hvordan en participatorisk teknologianalysemetode kan bidrage til et indblik i den myriade af arbejdsopgaver som lægesekretærer udfører, hvoraf mange ligger 'bag ved scenen'. Den formelle såvel som uformelle kontekst, som arbejdet er en del af, diskuteres sammen med behovet for synliggørelse af arbejdet som middel til anerkendelse og udvikling af deres professionelle kompetence. Resultat viser et nuanceret billede af lægesekretærens arbejdsområder og tilskynder derfor til et opgør med stereotypen: "Hende der sidder og skriver med dutter i ørene" samtidig med at den bidrager til en nuancering af lægesekretærernes fremtidige rolle i udvikling og implementering af Elektroniske patientjournaler (EPJ).
IT-support på grænsen — idealer og dilemmaer for brobyggere
Authors: Kanstrup Anne Marie
Published: October 2018

Denne artikel præsenterer et organisationsteoretisk perspektiv på IT-supportere som brobyggere i praksisfællesskaber samt uddrag fra en analyse af et tre-årigt studie af en lokal IT-supporter. Hvor det teoretiske perspektiv primært henviser til idealer for IT-supportere som brobyggere mellem praksisfællesskaber og dermed bidragende til at skabe læring i organisationen, så handler konklusionerne fra den empiriske analyse i højere grad om de dilemmaer, som er knyttet til IT-support arbejdet. Dilemmaerne skyldes primært, at den balancekunst som IT-supporteren skal kunne mestre, hvis de skal leve op til forventningerne om brobygning, kræver en sameksistens af en række modsætninger. Brobyggerperspektivet på IT-support giver således et indblik i et komplekst erhverv, men lægger også op til diskussion af forventninger og idealer til IT-supportarbejdet, som på flere måder synes at befinde sig på grænsen.
Teknologi og callcentre — mellem masseproduktion og service
Authors: Sørensen Ole Henning
Published: October 2018

Artiklen diskuterer, på hvilken måde callcenter teknologier påvirker kvaliteten af arbejdet. Artiklen fokuserer specielt på, hvordan mulighederne for at relokalisere opkald internt i callcentre, til underleverandører og til/fra udlandet forøger arbejdsgivernes kontrol over arbejdsprocessen. Teknologiernes mulighed for kontrol og overvågning i arbejdet diskuteres i mindre grad. Det konkluderes, at der er sket en taylorisering af arbejdet, men at billedet ikke er entydigt, hvilket dels skyldes behovet for at opretholdet et højt serviceniveau, dels medarbejdernes og fagforeningernes modstand imod simple, ydrestyrede opgaver og overvågning.
Betaler det sig? Fleksibilitet og løn i den danske fl exicurity-model
Authors: Ibsen Flemming
Published: October 2018

I beskrivelsen og fortolkningen af den danske flexicurity-model er løndannelsen normalt fraværende. Modellen beskrives som en 'balanceret model', hvor et trade-off mellem numerisk fl eksibilitet og indkomstsikkerhed via et velpolstret dagpengesystem og en aktiv arbejdsmarkedspolitik sikrer balancen mellem virksomhedernes behov for omkostningsfleksibilitet og lønmodtagernes behov for social og økonomisk tryghed. En supplerende fortolkning af modellen kunne være, at når danske lønmodtagere udviser fleksibilitet, består indkomstsikkerheden i, at de belønnes med en lønstigning. Det relevante forskningsspørgsmål i denne artikel er derfor: når danske lønmodtagere er fleksible, modtager de så en løn, der er højere eller lavere end den hidtidige løn? Betaler det sig at være fleksible på det danske arbejdsmarked, og i bekræftende fald, hvilken form for fleksibilitet betaler sig mest, intern eller ekstern fleksibilitet? Eller, betaler det sig bedst at 'blive hjemme', forstået som at blive i sit gamle job på den samme virksomhed?
Influência da suplementação nutricional sobre o metabolismo energético e enzimas musculares em cavalos de Team Penning
Authors: Tongu Eriky Akio de Oliveira , Leite Raissa Oliveira , Bizare Amanda , Naves Isadora Araújo , Pinheiro Paim Kamila , Campos Larissa Freitas , Mundim Antonio Vicente , Saut João Paulo Elsen , Delfiol Diego José Zanzarini
Published: October 2018

O Team Penning (TP) é uma modalidade equestre que exige velocidade máxima. Nesse tipo de exercício ocorre o rápido consumo de energia pela via anaeróbica. Diversos suplementos têm sido desenvolvidos para melhorar o desempenho e diminuir lesões musculares em equinos atletas. Objetivou-se neste estudo avaliar a influência da suplementação com Tonnus JCR® nos parâmetros fisiológicos, metabolismo energético e muscular no treinamento de TP. Foram utilizados 12 equinos da raça Quarto de Milha, atletas de TP, separados em dois grupos, suplementado (GS) e não suplementado (GNS), avaliados em dois treinos. Foi realizado o exame físico, avaliação das concentrações plasmáticas de glicose e lactato, e concentrações séricas de creatinoquinase (CK), aspartato aminotransferase (AST) e lactato desidrogenase (LDH). As amostras de sangue foram colhidas durante e após os treinos em 12 diferentes momentos (M0 - M11). A suplementação foi realizada no intervalo entre os treinos. No segundo treino, verificou-se diminuição nas concentrações de glicose no GS quando comparado ao treino 1 (p = 0,01); no GNS não houve diferença entre os treinos (p = 0,13). Não houve diferença nas concentrações de lactato entre grupos e treinos. Os valores da concentração de CK no treino 1 não apresentaram diferença entre os grupos (p = 0,83) e momentos (p = 0,16). Quando comparadas as concentrações de CK entre os grupos no treino 2, observaram-se concentrações menores no GS (p = 0,02). Ao se comparar o GS antes e após a suplementação, as concentrações de CK foram menores no treino 2 (p = 0,01). No GNS não houve diferença entre os treinos (p = 0,51). As enzimas AST e LDH não diferiram entre os grupos nos treinos 1 e 2. Concluiu-se que a suplementação influenciou de forma positiva, diminuindo as concentrações de glicose e os níveis de CK, o que indica menor injúria muscular pós-treino.
Análise de parâmetros hematimétricos e bioquímicos em equinos da raça Quarto de Milha atletas pré e pós-treinamento
Authors: Costa Guilherme Barbosa , De Barros Jéssica Cristina , Araújo Paulo Henrique , Sousa Melo Isadora Helena , Nascimento Mariana Reato , Puerchi Ribeiro Izabela , Rocha Guilherme Henrique Souza , Paulino Junior Daniel
Published: October 2018

A interação entre homem e cavalo vem crescendo ao longo dos anos. A espécie foi destacada pelas habilidades de transporte e trabalho e, atualmente, por modificações em suas funções zootécnicas, evidencia-se pelo esporte e entretenimento. Com o avanço da tecnologia e com o intuito de desenvolver e aprimorar as caraterísticas físicas destes animais para as modalidades esportivas, estudos relacionados ao condicionamento físico e a variáveis como desempenho cardiorrespiratório, hemodinâmico e metabólico são destaque nas linhas de pesquisa da comunidade científica. Diante disso, objetivou-se com esse estudo analisar e descrever as principais alterações entre os períodos de pré e pós-treinamento de cavalos que são submetidos a exercício físico de alto rendimento. Para obtenção dos resultados foram utilizados 13 equinos da raça Quarto de Milha, durante três meses, sem que fossem alteradas as formas de treinamento; as dosagens séricas de lactato, creatina quinase, glicose e hemograma foram coletadas pré e pós-treinamento. Concluiu-se que os valores de hemácia, hemoglobina, volume corpuscular médio (VCM) e concentração da hemoglobina corpuscular média (CHCM) aumentam aproximadamente 35% em equinos que competem em provas de explosão, comparando os momentos de pré e pós-treinamento. Durante o pré-treinamento, os valores de creatina quinase aumentaram em média 85% entre os intervalos de avaliação e houve uma oscilação entre os resultados no pós-treino. O lactato sérico pode apresentar valores 500% maiores em períodos pós-treinamento, com uma tendência de diminuição com a melhora do condicionamento físico do animal; além deste, a glicemia também diminuiu ao longo dos treinamentos, sendo evidenciada diminuição no metabolismo energético.
Dermatopatias em equinos no estado de Santa Catarina
Authors: Aragão Aline Tamye Izutani , Raiter Jacqueline , Machado Luis Fagner Da Silva , Gneiding José Eduardo Basilio de Oliveira , Gneiding Beatriz , Lucioli Joelma
Published: October 2018

Este trabalho consiste em um estudo retrospectivo de doenças da pele de equinos diagnosticadas no Laboratório de Patologia Veterinária (LAPAVET/HEV/FURB), no período de três anos (2013-2015). Para determinar a prevalência de dermatopatias em equinos, foram compilados e apontados os seguintes dados: diagnóstico histopatológico, sexo, idade, raça e localização anatômica da lesão. As dermatopatias mais prevalentes foram: sarcóide e habronemose (15/62 cada - 24,2%), localizados frequentemente em membros torácicos e pélvicos; hipersensibilidade à picada de inseto (12/62 - 19,35%) observada comumente na região da cauda; e carcinoma de células escamosas (5/62 - 8,1%) em região urogenital. Demais lesões cutâneas representaram 24,2% de todos os casos estudados. Dentre as raças, a mais prevalente foi a Crioulo (21/62 - 33,9%), e quanto à idade, os animais com idade de 6-14 anos (19/62 - 30,6%) foram os mais afetados. A maioria das dermatopatias observadas nesse estudo não resultaram na morte do animal, embora tenham causado alterações estéticas, comportamentais e de performance, resultando na incapacidade de participação em atividades esportivas e/ou de trabalho.
Enfisema subcutâneo generalizado, decorrente de ferida perfurante em equino
Authors: Bonacin Yuri Da Silva , Dos Santos Sousa Samuel , Marchiori Bueno Gabriela , Chítero Amanda , Marques José Antonio , Canola Paulo Aléscio
Published: October 2018

Enfisema subcutâneo é descrito como o acúmulo de gás de origem multíplice para o espaço subcutâneo, depositando-se entre os feixes e fáscias musculares. Dentre as principais origens, podemos destacar perfurações de traqueia e feridas axilares. Os equinos são altamente suscetíveis a traumas de origem mecânica, tal como lesões por empalamento, choque contra objetos inanimados e brigas entre animais. quando encontradas em locais de movimento contínuo, como axilas, as lesões fazem o movimento de sucção do ar para o espaço subcutâneo, aparecendo nestes locais o sinal clínico clássico, que é a crepitação. Caso não seja instituído tratamento correto, o enfisema subcutâneo progride gradativamente, podendo levar a consequências mais graves como pneumotórax, pnumomediastino e infecções secundárias por bactérias do gênero Clostridium. O objetivo deste artigo é relatar o aparecimento de enfisema subcutâneo generalizado em uma égua da raça Quarto de Milha, de 10 anos de idade, causado por ferida axilar no membro torácico esquerdo. Ao exame físico, o animal apresentou todos os parâmetros fisiológicos dentro da normalidade, o que foi observado também no hemograma. O tratamento instituído foi à base de limpeza diária da ferida com solução fisiológica e clorexidines degermante e aquoso, com manutenção de uma compressa de gaze introduzida no local, embebida em nitrofurazona com açúcar. Em auxílio à drenagem do gás subcutâneo, foi realizada terapia hídrica e antibioticoterapia sistêmica por três dias, utilizando-se penicilina potássica, metronidazol e gentamicina. Houve restrição do movimento, mantendo o animal estabulado durante o tratamento. A alta médica ocorreu após 30 dias. O presente relato visa enfatizar a necessidade de um tratamento correto e de rápida escolha, a fim de evitar complicações que possam levar o animal a óbito.
Cigarette availability to minors
Authors: Naum George P. , Yarian David O. , McKenna James P.
Published: October 2018

Each year, more than 1 million children and adolescents begin smoking, and an average of 24% of high school students report smoking, despite existing laws that prohibit the sale of tobacco to minors. In this study, the authors observed an 11-year-old boy attempt to purchase cigarettes at 57 retail establishments in western Pennsylvania to determine if the existing laws do, indeed, limit children's access to buy cigarettes. This study took place between August 15, 1993, and October 2, 1993. The establishments included convenience stores, gas stations, liquor distributors, and restaurants. One of the researchers entered each establishment to look for the posting of the state law prohibiting the sale of cigarettes to minors after their underage subject had requested cigarettes from the salesclerks. The researcher also inquired of the salesclerks if they were aware of the state law. In 30 of the 57 attempts (53%), the 11-year old student would have been able to purchase cigarettes. Of these attempts, 53% would have sold them on his first request, while 47% would have sold them to him if he indicated that the cigarettes were for his dad. Only 3 of the 57 establishments (5.2%) posted the law, and 54 of the 57 clerks (95%) were aware of the cigarette law.
Functional abilities of elderly survivors of intensive care
Authors: Broslawski Gregory E. , Elkins Michele , Algus Michael
Published: October 2018

In a prospective, randomized study undertaken to determine if age, length of hospital stay, or severity of illness are predictors of future functional status after intensive care unit (lCU) admission, 45 patients were evaluated. Pre-ICU functional status was determined by using Activities of Daily Living (ADL), Instrumental Activities of Daily Living (IADL), Geriatric Depression Scale (GDS), and Mini-Mental State (MMS) examinations. Severity of illness was assessed by using the Acute Physiology Assessment and Chronic Health Evaluation (APACHE-II) system. There were no significant differences in age or APACHE-II score at 6-month followup. However, in those patients who had decreased ADL and IADL scores, ICU and total hospital length of stay were two and three times longer, respectively. Functional status at 6-months was unrelated to age or severity of illness, but correlated with the length of ICU and total hospital stay. Advanced age and severity of illness should not be used to predict future functional ability.
Standardization of the hospital record for osteopathic structural examination: Recording of musculoskeletal findings and somatic dysfunction diagnosis
Authors: Friedman Harry D. , Johnston William L. , Seffinger Michael A.
Published: October 2018

The diagnosis of somatic dysfunction is supported by the recording of positive musculoskeletal findings (altered structure, motion, tissue). We conducted a national survey to assess the status of the documentation of this relationship in the hospital setting. The 26 participating osteopathic training hospitals submitted 719 admitting physical examination forms, of which 417 (58%) met study criteria (adult patients on medicine or surgical service with a musculoskeletal examination documented on the chart). On 234 charts (56%), at least one positive finding was recorded but no diagnosis of somatic dysfunction was stated. Of 14 charts with a diagnosis of somatic dysfunction, 10 had a positive musculoskeletal finding recorded. The relationship between positive musculoskeletal findings and somatic dysfunction is not being documented on osteopathic training hospital admitting physical examination forms. Proper documentation of a somatic dysfunction diagnosis and related positive musculoskeletal findings will enable multi-site research on the relationship between somatic dysfunction and other health problems documented on the hospital medical record. A multiple data collection system that is workable, reliable, and reproducible was developed as a result of this study.
Nonprescription, padded, lightweight support socks in treatment of mild to moderate lower extremity venous insufficiency
Authors: Brown Jack R. , PharmD Alice M. Brown
Published: October 2018

Currently, strength greater than 20 mm Hg of compression is considered necessary for support hose used to treat symptomatic venous insufficiency in lower extremities. This strength is frequently uncomfortable, which reduces compliance and therefore clinical effectiveness. Whether more comfortable, nonprescription, light compression support hose is effective in the treatment of mild to moderate venous insufficiency was investigated in 36 men with subjective complaints and objective signs (per Doppler ultrasound) of lower extremity venous insufficiency. All participants wore padded, light-compression (6 mm Hg), crew-height socks for 1 month. Then, participants were assigned to one of two groups on the basis of initial Doppler results. The half with the worst results wore stronger-compression (12 mm Hg) over-the-calf support socks, on the assumption that patients with worse venous insufficiency would require more support; those with the better Doppler results continued to wear the light-compression socks. Participants were retested at monthly intervals for 3 months. In each group, data indicated that the venous insufficiency for all patients improved objectively and subjectively. Many of the objective venous values improved with either statistical or highly statistical significance-specifically deep venous valve function, superficial venous valve functions, and venous capacity-without statistically altering arterial function. Improvement occurred in the first month of the trial and continued throughout the study. The use of light-compression support socks is effective and should be considered as a first line of therapy in treatment of mild to moderate venous insufficiency.
Ciguatera: Current concepts
Authors: Levine David Z.
Published: October 2018

Ciguatera poisoning develops after ingestion of certain coral reef-associated fish. With travel to and from the tropics and importation of tropical food fish increasing, ciguatera has begun to appear in temperate countries with more frequency. The causative agents are certain varieties of the protozoan dinoflagellate Gambierdiscus toxicus, but bacteria associated with these protozoa may have a role in toxin elaboration. A specific "ciguatoxin" seems to cause the symptoms, but toxicosis may also be a result of a family of toxins. Toxicosis develops from 10 minutes to 30 hours after ingestion of poisoned fish, and the syndrome can include gastrointestinal and neurologic symptoms, as well as chills, sweating, pruritus, bradycardia, tachycardia, and long-lasting weakness and fatigue. More severe features are rare. In this review, the pathophysiologic features and symptoms of ciguatera are reviewed and compared with those of other seafood-related syndromes. Although no definitive therapy is known, the most promising treatment for ciguatera is intravenous administration of mannitol. Physicians should warn patients who are traveling to endemic areas about this toxicosis.