bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
НЕАЛКОГОЛЬНА ЖИРОВА ХВОРОБА ПЕЧІНКИ – ПРОВІДНИЙ ЕТІОЛОГІЧНИЙ ФАКТОР ФОРМУВАННЯ СУБКЛІНІЧНОЇ ФОРМИ ПЕЧІНКОВОЇ ЕНЦЕФАЛОПАТІЇ У ХВОРИХ НА ЦИРОЗ ПЕЧІНКИ ПІСЛЯ COVID-19
Authors: Сірчак Є. С. , Марошан М. Т. , Устич О. В. , Когутич І. І. , Мігляс В. Г. , Вайнагій О. М. , Безименник Д. І.
Published: April 2024

РЕЗЮМЕ. Дослідження особливостей етіологічних факторів формування цирозу печінки (ЦП) та їх взаємозв’язок із формуванням та прогресуванням печінкової енцефалопатії (ПЕ) при COVID-19 є актуальною проблемою сучасної медицини.

Мета дослідження – вивчити особливості прогресування ПЕ після СOVID-19 залежно від етіологічного фактора ЦП.

Матеріал і методи. Обстежено 126 хворих на ЦП та ПЕ після COVID-19. Усім пацієнтам проведено загальноклінічні дослідження. Охарактеризовано етіологічні фактори ураження печінки у даних пацієнтів. Хворих поділено на класи тяжкості за Child-Pugh, а також визначено ступінь ПЕ.

Результати. Найчастішим етіологічним фактором формування ЦП, у людей, що перехворіли на COVID-19, є зловживання алкоголем – у 41,3 % обстежених, а також метаболічні порушення у вигляді неалкогольної жирової хвороби печінки (НАЖХП), що передувало формуванню ЦП (у 34,1 % пацієнтів). Зловживання алкоголем (алкогольна хвороба печінки (АХП)), що призвело до формування ЦП, частіше виявлено серед чоловіків (в 3,3 раза – р<0,01), тоді як НАЖХП частіше встановлено у пацієнтів жіночої статі (у 1,5 раза – р<0,05). НАЖХП, що призвела до формування ЦП після перенесеної СOVID-19, частіше проявляється переважно мінімальними ознаками ПЕ (у 77,8 % латентною формою ПЕ та у 84,6 % випадків ПЕ І ст. (р<0,001)). Виражені ознаки ПЕ ІІ та ІІІ ст. діагностовано переважно у хворих на ЦП після СOVID-19 на фоні АХП та вірусного ураження печінки.

Висновки. У обстежених нами хворих на цироз частим етіологічним фактором ураження печінки є зловживання алкоголем (у 41,3 % випадків), а також – НАЖХП (у 34,1 % обстежених). При цьому ЦП алкогольної етіології частіше діагностовано у чоловіків (у 76,9 % обстежених – р<0,01), тоді як НАЖХП частіше встановлено у жінок (у 60,5 % пацієнток – р<0,05).

У хворих на ЦП, етіологічним фактором якого є НАЖХП, ПЕ після СOVID-19 має переважно мінімальні клінічні ознаки, а саме – у 77,8 % обстежених встановлено латентний її перебіг, та у 84,6 % пацієнтів – ПЕ І ст., тоді як у хворих на ЦП на фоні АХП або вірусного ураження частіше встановлено ПЕ ІІ та ІІІ ст.
ПРЕДИКТОРИ РОЗВИТКУ МІТРАЛЬНОЇ НЕДОСТАТНОСТІ ПРИ ГОСТРОМУ ІНФАРКТІ МІОКАРДА ТА ЇХ ВПЛИВ НА ВИЖИВАННЯ ПАЦІЄНТІВ
Authors: Стецюк Л. Р. , Кліщ І. М.
Published: April 2024

РЕЗЮМЕ. У пацієнтів із гострим інфарктом міокарда розвиток мітральної недостатності є частим ускладненням, що погіршує перебіг захворювання.

Метою дослідження є виявлення предикторів розвитку мітральної недостатності у пацієнтів з гострим інфарктом міокарда зі зниженою фракцією викиду лівого шлуночка.У нашому дослідженні використовували загальноклінічне обстеження хворих, лабораторну діагностику, ехокардіографію, електрокардіографію та коронарографію, а також статистичний метод аналізу інформації.

Аналіз отриманих результатів свідчить, що інфаркт-залежне ураження огинаючої гілки лівої коронарної артерії найчастіше супроводжувалось розвитком мітральної недостатності з відношенням шансів 2,972 (95 % довірчий інтервал 1,207–7,322; р=0,018), на другому місці – права коронарна артерія, де показник відношення шансів достовірно становить 2,509 з 95 % довірчим інтервалом 11,171–5,374, р=0,018. Багатосудинне ураження, за даними коронарографії, є одним з факторів, що збільшує відношення шансів на виникнення мітральної регургітації (2,159 з 95 % довірчим інтервалом 1 1,067–4,367, р=0,032). При оцінці перфузії інфаркт-залежної артерії після точки оклюзії при коронарній ангіографії, відсутність антеградного кровотоку є прогностично несприятливою для пацієнтів і з високою ймовірністю супроводжувалось порушенням функції мітрального клапана (відношення шансів 5,744 з 95 % довірчим інтервалом 1 0,720–45,856, р=0,099). Аналізуючи летальність пацієнтів – 2 хворих (4,17 %) без порушення функції мітрального клапана та 8 (7,92 %) із мітральною недостатністю. Отже, прогностичними критеріями з високим відношенням шансів є виникнення мітральної недостатності у пацієнтів є інфаркт-залежне ураження огинаючої гілки лівої коронарної артерії, дещо з меншою ймовірністю – правої коронарної артерії, наявність багатосудинного ураження за результатами коронарографії та порушення антеградного кровотоку нижче місця оклюзії після реваскуляризації. Згідно отриманих даних, розвиток мітральної недостатності при гострому інфаркті міокарда зі зниженою фракцією викиду ЛШ знижує шанси на виживання. Наявність вищевказаних факторів ризику у хворого з гострим інфарктом міокарда дає можливість лікарям передбачити виникнення мітральної недостатності, обрати тактику лікування та вплинути на прогноз пацієнта.
РИЗИК РОЗВИТКУ ДІАБЕТИЧНОЇ НЕФРОПАТІЇ У ХВОРИХ ІЗ РІЗНОЮ ТРИВАЛІСТЮ ЦУКРОВОГО ДІАБЕТУ 2-ГО ТИПУ
Authors: Щурко М. М. , Лапан О. В. , Любінець Л. А. , Любінська О. І.
Published: April 2024

РЕЗЮМЕ. У статті наведено зміни показників функції нирок в залежності від тривалості цукрового діабету.

Цукровий діабет (ЦД) є глобальною проблемою охорони здоров’я, оскільки сприяє високому ризику розвитку багатьох патологічних процесів, зокрема серцево-судинних захворювань, ураження нирок тощо. Діабетична нефропатія на сьогодні є однією з основних проблем та стає причиною смертності та інвалідності пацієнтів. Діабетичне ураження нирок, зокрема клубочків і канальців, а також судин, які їх живлять, може призвести до кінцевої (термінальної) стадії ниркової недостатності.

Мета – дослідити рівні азоту сечовини та швидкість клубочкової фільтрації у крові хворих на ЦД 2-го типу з різною тривалістю перебігу ЦД 2-го типу.

Матеріал і методи. Обстежено 40 пацієнтів із ЦД 2-го типу, з них 20 пацієнтів з верифікованим ЦД 2-го типу до 5 років (група 1) і 20 пацієнтів з верифікованим ЦД 2-го типу більше 15 років (група 2). Середній вік пацієнтів (65±5) роки. Контрольна група – 20 практично здорових осіб відповідного віку та статі.

Результати. Дослідження показали, що порушення функції нирок супроводжується високим рівнем азоту сечовини та зниженням ШКФ, що порушує виведення продуктів метаболізму та сприяє ще більшій інтоксикації організму людини.

Висновки. Отримані дані свідчать, що ураження ниркових структур залежить від тривалості перебігу ЦД, зокрема підвищення ниркового порогу рівня глюкози.
РОЛЬ МЕДСЕСТРИ У ВИКОНАННІ ПРОТОКОЛУ ABCDE В КРИТИЧНОГО ДОРОСЛОГО НЕТРАВМОВАНОГО ПАЦІЄНТА
Authors: Сухий В. Р. , Прохоренко О. О.
Published: April 2024

Вступ. У наш час медицина стрімко розвивається і вимоги пацієнтів до якості медичних послуг зростають. Тому важливим етапом є вдосконалення, оволодіння новими протоколами медсестер. Медсестра часто першою контактує з пацієнтом, який перебуває в критичному стані, та до прибуття лікарів може ефективно вплинути на тривожні й ті, що загрожують життю, ланки, тим самим збільшивши можливість пацієнта вижити або зберегти ментальний статус.
Мета роботи – показати важливість знань та вмінь використовувати протокол первинного обстеження (ABCDE).
Основна частина. У роботі медсестри особливу увагу, незважаючи на профіль відділення, потрібно акцентувати на трьох ключових моментах, які можуть вплинути на подальшу тактику при погіршенні стану пацієнта:

Оцінці можливості виникнення критичного стану в пацієнта.
Попередженні можливості виникнення критичного стану в пацієнта.
Лікуванні критичного стану, якщо такий уже розвинувся, тобто послідовності виконання протоколу ABCDE для якісного забезпечення ланок використання і збереження ментального здоров’я.

Важливість системного підходу до покращення якості медичної допомоги приносить свої беззапереч­ні плоди, впливаючи на критичні точки. Медсестра кожного відділення повинна розуміти та чітко дотримуватися протоколу обстеження критичного пацієнта і надання екстреної/невідкладної медичної допомоги пацієнту, стан якого погіршується. Спираючись на досвід зарубіжних колег, після опрацювання та аналізу великої кількості праць дійшли висновку, що впровадження протоколу ABCDE в медсестринську практику є невід’ємною частиною якості надання допомоги і догляду.
Висновки. Медсестра є висококваліфікованим, клінічно орієнтованим партнером лікаря в наданні допомоги пацієнту, який перебуває в критичному стані. Знання та вміння використовувати протокол первинного обстеження (ABCDE) є невід’ємною основою медсестри будь-якого відділення, вони спрямовані на врятування життя пацієнта і збереження ментального здоров’я.
МЕТОДИ ПОДОЛАННЯ КОМУНІКАТИВНИХ БАР’ЄРІВ У ПРОФЕСІЙНІЙ МЕДСЕСТРИНСЬКІЙ ДІЯЛЬНОСТІ
Authors: Томків А. А. , Прохоренко О. О.
Published: April 2024

Вступ. Розуміння культури спілкування та якісної комунікації є важливим у професійній діяльності медсестри. Комунікативні навички вважають ключовим компонентом soft skills, які можуть значно збільшити ефективність роботи, організувати командну взаємодію, що є ключовим моментом у наданні якісної медичної допомоги, та полегшити виконання клінічних завдань. Оскільки медсестри проводять більшу частину робочого часу з пацієнтами різного ступеня тяжкості, якісна комунікація є компонентом лікування та психоемоційної підтримки хворих.
Мета роботи – оцінити роль комунікативних навичок у професійній діяльності медсестри та визначити основні комунікативні бар’єри під час спілкування з пацієнтами, а також з’ясувати методи подолання труднощів комунікації в медсестринській діяльності.
Основна частина. Медсестри часто стикаються з певними труднощами при спілкуванні з пацієнтами та їх рідними. Особливу увагу слід приділяти спілкуванню з пацієнтами, в яких діагностовано тяжкі та прогностично несприятливі захворювання. Щоб полегшити спілкування з ними, необхідно розуміти актуальність проблем, причини їх виникнення, психологічний стан, пов’язаний з тим чи іншим захворюванням, та вміти долати труднощі спілкування. На основі результатів проведених досліджень можемо окреслити основні комунікативні бар’єри у професійній діяльності медсестри. До них належать: соціально-політичні, технічні, конкретно-ситуативні, предметно-змістові, мовно-національні, професійні, освітні, вікові, статеві, власне комунікативні (вербальні й невербальні). Рідше виникають фонетичні, стилістичні та семантичні бар’єри. Для досягнення якості комунікації між медсестрою і пацієнтом медсестрам важливо розпізнати бар’єр спілкування та самостійно його усунути.
Висновки. Основними шляхами усунення цієї проблеми є дебрифінг між сестринським персоналом, належна підтримка оптимального емоційного стану медсестер (особливо під час надання медичної допомоги пораненим), щорічне проходження курсів педагогічної компетентності. Важливий етап подолання бар’єрів спілкування – впровадження модернізованих курсів для покращення комунікативних навичок на базі вищих закладів освіти при підготовці фахівців зі спеціальності 223 «Медсестринство».
ЗАХОДИ ДЛЯ ПІДВИЩЕННЯ ОСВІЧЕНОСТІ МЕДИЧНОГО ПЕРСОНАЛУ ЩОДО ПРОФІЛАКТИКИ ВНУТРІШНЬОЛІКАРНЯНИХ ІНФЕКЦІЙ
Authors: Блоховита О. В. , Дуб Н. Є.
Published: April 2024

Вступ. У статті проаналізовано заходи для підвищення освіченості медичного персоналу щодо профілактики внутрішньолікарняних інфекцій, які становлять серйозну загрозу для системи охорони здоров’я та вимагають комплексних заходів з метою ефективного управління. Розв’язання цієї проблеми є ключовим аспектом для забезпечення безпеки пацієнтів та підтримання громадського здоров’я.
Мета роботи – проаналізувати заходи, спрямовані на підвищення освіченості медичного персоналу щодо профілактики внутрішньолікарняних інфекцій та визначити ефективні рекомендації для запобігання їх поширенню в закладах охорони здоров’я.
Основна частина. Внутрішньолікарняні інфекції є серйозним ускладненням медичної допомоги, збільшуючи ризики для пацієнтів та вимагаючи значних ресурсів у сфері охорони здоров’я. Поширення ВЛІ залежить від способів передачі, таких, як повітряно-краплинний і контактний шляхи. Медичний персонал стикається з численними викликами у сфері профілактики ВЛІ, включаючи недостатню освіченість, відсутність мотивації та неправильне використання протимікробних засобів. Керівництво повинно визнати програму профілактики як стратегічний пріоритет, зокрема визначення обов’язків, забезпечення ресурсів і моніторинг. Для підвищення освіченості медичного персоналу необхідно розробити та впровадити ефективні заходи для підвищення освіченості щодо профілактики внутрішньолікарняних інфекцій. Рекомендовано впровадження системи навчання, мотиваційних програм, систем моніторингу і зворотного зв’язку. Ці заходи сприятимуть зменшенню ризику інфікування пацієнтів та покращать якість медичної допомоги.
Висновки. На основі аналізу висунуто рекомендації для підвищення освіченості медичного персоналу, покращення системи навчання і впровадження ефективних профілактичних заходів з метою зменшення поширення інфекцій у закладах охорони здоров’я. Для розв’язання проблеми підвищення освіченості медичного персоналу щодо профілактики ВЛІ необхідно розробити та впровадити комплексну програму навчання, яка охоплюватиме основні аспекти їх профілактики. Також важливо встановити системи моніторингу та звітності для визначення ефективності заходів і вчасного виявлення проблем. Наголошується на колективній відповідальності та спільній підтримці між відділеннями лікарень, щоб разом досягнути загальної мети – зменшення поширення внутрішньолікарняних інфекцій.
ЯКІСНИЙ АНАЛІЗ РОБОТИ ВІЙСЬКОВИХ МЕДИКІВ
Authors: Зарудна О. І. , Караневич М. І.
Published: April 2024

Вступ. Стабілізаційні пункти виконують завдання в першому ешелоні надання медичної допомоги на відстані 3–7 км від лінії зіткнення. У них працюють анестезіологи, хірурги, медсестри, фельдшери, анестезисти, водії-санітари і водії. Від злагодженої роботи та професіоналізму цих людей залежить відсоток виживання поранених. Адже в сучасних обставинах багато спеціалістів повинні опанувати нові навички, бути взаємозамінними та вміти працювати за умов недокомплектування на вимогу часу.

Мета роботи – провести якісний аналіз роботи військових медиків на прикладі стабілізаційного пункту за допомогою добровільного анкетування.

Основна частина. Для реалізації мети дослідження проведено добровільне анкетування персоналу стабілізаційного пункту для з’ясування професії у цивільному житті, попереднього медичного досвіду, знань і вмінь, здобутих уже в процесі роботи у стабілізаційному пункті, та готовності опановувати нові навички, щоб рятувати життя поранених військовослужбовців. Проаналізовано отримані результати у трьох групах. Першу групу становили військові немедичних професій у цивільному житті, які сьогодні проходять військову службу в стабілізаційному пункті. В умовах сучасної війни вони відіграють роль санітарів і водіїв. До другої групи входили медсестри, фельдшери та медичні провізори, до третьої – лікарі різних спеціальностей. Усі військові медики беруть безпосередню участь у порятунку життя поранених військовослужбовців та прагнуть бути максимально корисними.   

Висновки. Військові медики у стабілізаційному пункті працюють у складних умовах, щоденно здобуваючи нові знання та вміння для покращення допомоги пораненим бійцям. У результаті аналізу анкет військових виявлено готовність персоналу стабілізаційного пункту опановувати нові навички та здобувати знання в галузі медицини, встановлено міграцію обов’язків і навичок між спеціалістами різного рівня з метою оптимізації надання медичної допомоги та збереження життя кожного бійця в разі отримання поранень і бойових травм.
ОЦІНКА ПСИХОЛОГІЧНОГО КОМПОНЕНТА ЗДОРОВ’Я У СТУДЕНТІВ-МЕДСЕСТЕР
Authors: Дужич Н. В. , Марущак М. І.
Published: April 2024

Вступ. Студенти медичних коледжів вразливі до проблем психічного здоров’я і демонструють високий рівень стресу під час переходу від підліткового віку до дорослого життя, а також внаслідок академічного тиску, який може негативно вплинути на академічну успішність, соціальне функціонування та якість життя. Студенти-медсестри, які здобувають вищу сестринську освіту, також відчувають вищий рівень стресу порівняно зі студентами-медиками. Основними причинами виникнення такого стресу є хвилювання перед іспитами, велике дидактичне та клінічне навантаження, відчуття неготовності до практики і страх помилок.

Мета роботи – проаналізувати показники психологічного компонента якості життя у студентів-медсестер та їх асоціацію з віком, стажем роботи й академічною успішністю.

Основна частина. У дослідженні взяли участь 70 здобувачів другого рівня вищої освіти за спеціальністю 223 «Медсестринство». Якість життя оцінювали за допомогою опитувальника SF-36. Психологічний компонент здоров’я оцінювали за такими шкалами, як: психологічний компонент здоров’я (Mental Health – MCS), життєва активність (Vitality – VT), соціальне функціонування (Social Functioning – SF), рольове функціонування, зумовлене емоційним станом (Role-Emotional – RE), психологічне здоров’я (Mental Health – MH). Статистичний аналіз даних здійснено з використанням програмного забезпечення Statistica 7.0. Моніторинг балів психологічного компонента здоров’я, за результатами аналізу опитувальника SF-36, у здобувачів магістерського рівня за спеціальністю «Медсестринство» не показав вірогідних змін у різних вікових групах. При аналізі психологічного компонента здоров’я у здобувачів магістерського рівня за спеціальністю «Медсестринство» залежно від стажу роботи встановлено вірогідно вищі значення у студентів, які не працюють, показників MCS (на 15,82 %), VT (на 21,14 %), SF (на 32,21 %) та MH (на 16,46 %) стосовно досліджуваних даних студентів зі стажем роботи до 5 років. У студентів з відмінною академічною успішністю показники MCS, VT, SF та RE були вірогідно вищими від аналогічних показників студентів із задовільною академічною успішністю – на 29,57, 20,00, 47,61 і 99,98 % відповідно. Оцінка психологічного компонента здоров’я, за результатами аналізу опитувальника SF-36, у здобувачів магістерського рівня за спеціальністю «Медсестринство» не показала вірогідного збільшення відсотка студентів з низькою якістю життя (<50 балів) зі збільшенням їх віку, стажу роботи та академічної успішності.

Висновки. У студентів-медсестер знижується якість життя за рахунок психологічного компонента здоров’я, що асоціюється зі стажем практичної роботи та академічною успішністю.
АКТУАЛЬНІ ПИТАННЯ ПРОФІЛАКТИКИ ВНУТРІШНЬОЛІКАРНЯНИХ ІНФЕКЦІЙ В УРОЛОГІЧНОМУ ВІДДІЛЕННІ
Authors: Рега Н. І. , Мазур Л. П. , Іванчик М. М.
Published: April 2024

Вступ. Інфекції, набуті в лікарні (внутрішньолікарняні інфекції – ВЛІ), є серйозною проблемою безпеки як для медичних працівників, так і для пацієнтів. Особливо ця проблема стосується відділень хірургічного профілю. Велику роль у профілактиці ВЛІ відведено саме медсестрам.

Мeта роботи – дослідити наявність і структуру ВЛІ в урологічному відділенні Коломийської ЦРЛ, вивчити спектр збудників ВЛІ та їх чутливість до антибіотиків, розробити рекомендації для емпіричної антимікробної терапії ВЛІ, визначити ступінь поінформованості медсестер урологічного відділення Коломийської ЦРЛ щодо питань профілактики ВЛІ з метою розробки подальших рекомендацій для їх післядипломного навчання.

Основна частина. Серед обстежених пацієнтів урологічного відділення Коломийської ЦРЛ було виявлено 31 хворого з ВЛІ віком від 21 до 82 років. Переважно мали місце катетерасоційовані інфекції сечовивідних шляхів. Оскільки вони належать до інфекцій сечовивідних шляхів, що виникають у людини, у сечовивідних шляхах якої на даний момент є катетер або його встановлено протягом останніх 48 год, то зрозуміло, що існує високий ризик виникнення ВЛІ й заходи щодо їх профілактики недостатньо ефективні.

Висновки. У пацієнтів урологічного відділення Коломийської ЦРЛ серед збудників ВЛІ найчастіше виявляли C. albicans (25,8 %), P. aeruginosa (16,1 %) та E. сoli (16,1 %). Збудники ВЛІ в урологічному відділенні Коломийської ЦРЛ найбільш чутливі до антибактерійних препаратів із групи карбапенемів, цефалоспоринів III–IV поколінь, особливо захищених, левоміцетину та фторхінолонів. Хороша чутливість мікроорганізмів зберігається до антибактерійних препаратів із групи сучасних макролідів та глікопептидів. Відносно низьку ефективність у лікуванні ВЛІ мають пеніциліни, цефалоспорини ІІ покоління, лінкозаміни та оксазолідинони.
ОХОРОНА ПРАЦІ: ПРАВОВІ АСПЕКТИ. ОХОРОНА ПРАЦІ МЕДИЧНОГО ПЕРСОНАЛУ В ОПЕРАЦІЙНОМУ БЛОЦІ
Authors: Ціцюра Н. М. , Безкоровайна У. Ю.
Published: April 2024

Вступ. Система охорони праці – невід’ємна складова будь-якої сфери діяльності, зокрема медичної, де вона має особливе значення через високий рівень відповідальності за здоров’я і життя пацієнтів. Операційний блок є одним з найбільш складних і вимогливих місць для роботи медичного персоналу, де він стикається з численними професійними ризиками та викликами. У цьому контексті правові аспекти охорони праці набувають особливого значення, оскільки вони визначають права й обов’язки працівників і роботодавців, а також стандарти безпеки та заходи, спрямовані на запобігання і мінімізацію ризиків для здоров’я працівників. У даному дослідженні розглянуто питання охорони праці медичного персоналу в операційному блоці, зокрема його правові аспекти та заходи, необхідні для забезпечення безпеки та здоров’я працівників.

Мета роботи – проаналізувати нормативно-правову базу охорони праці медичного персоналу, розкрити вимоги до охорони праці в операційному блоці.

Основна частина. Рівень безпеки будь-яких робіт (діагностичних, лікувальних тощо), пов’язаних з наданням медичної допомоги населенню, значною мірою залежить від рівня правового забезпечення питань, тобто від якості й повноти викладення відповідних вимог у законах та інших нормативно-правових актах. Відповідно до законодавства України, підприємство повинно забезпечити всім своїм працівникам безпечні та нешкідливі умови праці й несе відповідальність за будь-яку шкоду, заподіяну їх здоров’ю і працездатності. Операційний блок являє собою комплекс спеціально забезпечених приміщень, призначених для проведення хірургічних операцій. Оцінка умов праці медичного персоналу повинна включати сукупну дію всіх елементів виробничого середовища на організм людини. Із цією метою необхідно проаналізувати умови праці в рамках кожного структурного підрозділу підприємства і розробити систему профілактичних заходів щодо створення здорових та безпечних умов праці.

Висновки. Охорона праці медичного персоналу спрямована на збереження життя, здоров’я та підтримання працездатності медичних працівників під час їх професійної діяльності. Особливі вимоги ставлять до охорони праці в операційному блоці, висока технічна стійкість і ризики потребують відповідних заходів для забезпечення безпеки та здоров’я працівників. Належна організація і впровадження цих заходів в операційному блоці сприяють створенню найбільш комфортних та безпечних умов праці для медичного персоналу, що, у свою чергу, позитивно впливає на якість і результативність надання медичних послуг.
РОЛЬ МЕДСЕСТРИ – МЕНТОРА ШКОЛИ СЕРЦЕВОЇ НЕДОСТАТНОСТІ – В ПОКРАЩЕННІ ЯКОСТІ ЖИТТЯ ТА ПІДВИЩЕННІ КОМПЛАЄНТНОСТІ ДО ЛІКУВАННЯ ХВОРИХ ІЗ ХРОНІЧНОЮ СЕРЦЕВОЮ НЕДОСТАТНІСТЮ
Authors: Радецька Л. В. , Боб А. О. , Рега Н. І. , Славопас В. А.
Published: April 2024

Вступ. Протягом останніх десяти років хронічна серцева недостатність зайняла особливе місце у фокусі досліджень кардіологів. Поширеність її серед населення варіюється від 1 до 5 %, при цьому дані вказують на стійке збільшення кількості випадків хронічної серцевої недостатності в усьому світі.

Мета роботи – вивчити можливості покращення роботи середнього медичного персоналу при наданні медичної допомоги хворим із хронічною серцевою недостатністю в умовах Центру первинної медико-санітарної допомоги з організацією Школи серцевої недостатності.

Основна частина. У 2019 р. в Тернопільській центральній районній лікарні започатковано Школу серцевої недостатності, робота якої включала як безпосереднє спілкування з хворими, так і онлайн-навчання, зокрема через відеоконференції на платформах ZOOM, Google Meet та Viber. У дослідженні взяли участь 86 пацієнтів, переважно з III ФК (NYHA) серцевої недостатності. Основними причинами виникнення хронічної серцевої недостатності були ішемічна хвороба серця, артеріальна гіпертензія та вади серця. Навчання в Школі серцевої недостатності мало на меті підвищення обізнаності хворих стосовно хронічної серцевої недостатності, формування навичок самоконтролю, інформування про сучасні лікарські препарати, оптимізацію фізичної активності та співпрацю з медичним персоналом. Пацієнтам надавали рекомендації щодо дієти, лікування, самоконтролю, фізичних вправ та психологічної напруги. Якість життя оцінювали за допомогою Міннесотського опитувальника якості життя (MLHFQ).

Висновки. Встановлено, що інтегральні показники якості життя обернено пропорційні функціональному класу хронічної серцевої недостатності й залежать від психоемоційної сфери та фізичного функціо­нування.
ПРОГНОЗУВАННЯ РИЗИКУ НЕВРОЛОГІЧНИХ РОЗЛАДІВ ТА ПОРУШЕНЬ ОПОРНО-РУХОВОГО АПАРАТУ В ПОСТІНСУЛЬТНИХ ПАЦІЄНТІВ
Authors: Шалабай Н. Т. , Шкробот С. І. , Ковальчук Д. О. , Мазур Л. П. , Сверстюк А. С.
Published: April 2024

Вступ. Інсульт – тяжке соматичне захворювання, що характеризується порушенням мозкового кровообігу, функцій нервової системи та опорно-рухового апарату, одна з основних причин смертності й серйозна глобальна загроза для здоров’я населення в усьому світі. Саме тому актуальним завданням є прогнозування ризику неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату.

Мета роботи – розробити багатофакторну регресійну модель прогнозування ризику неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату в постінсультних пацієнтів.

Основна частина. Обстежено 107 пацієнтів, які перенесли інсульт та перебували на стаціонарному лікуванні в інсультному відділенні Тернопільської обласної клінічної психоневрологічної лікарні Тернопільської обласної ради. У дослідженні взяли участь постінсультні пацієнти віком від 35 до 83 років з різними симптомами неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату, а також локалізацією вогнища ураження головного мозку. В роботі запропоновано критерії ризику неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату. Як вихідні дані для дослідження було використано локалізації ураження лівої і правої півкуль, потиличної та тім’яно-потиличної ділянок, симптоми порушень опорно-рухового апарату, головокружіння, затерпання кінцівок, парези, гемігіпестезію, рухові розлади. За результатами багатофакторного регресійного аналізу в програмі Statistica 10.0 для прогнозування ризику неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату, найбільш значущими факторами з рівнем значущості p<0,05 встановлено локалізацію ураження в потиличній ділянці, симптоми порушень опорно-рухового апарату, головокружіння, затерпання кінцівок, парези, гемігіпестезію та рухові розлади. Для перевірки якості прогностичної моделі використано коефіцієнт детермінації (R2), а для оцінки прийнятності моделі – аналіз ANOVA.

Висновки. Запропонована прогностична модель дасть змогу своєчасно визначати ризик неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату і проводити моніторинг постінсультних пацієнтів, що забезпечить своєчасне й ефективне проведення комплексу лікувально-профілактичних заходів з метою запобігання неврологічним розладам та порушенням опорно-рухового апарату і можливістю розробки відповідного медичного калькулятора.
МІЖНАРОДНИЙ ДОСВІД ФОРМУВАННЯ КОМПЕТЕНТНІСНОГО ПІДХОДУ В МЕДСЕСТРИНСЬКІЙ ОСВІТІ
Authors: Безкоровайна У. Ю. , Неділько Р. В. , Тверда І. І.
Published: April 2024

Вступ. Виклики XXI ст., а саме з процесом адаптації до сучасних вимог в освіті, а також обмеженою соціальною мобільністю, зумовлюють зміни в системі вищої освіти. Актуальність цього питання підсилюється прийняттям в Україні Національної рамки кваліфікацій.

Мета роботи – дослідити застосування компетентнісного підходу в освіті за кордоном і стандарти вищої освіти.

Основна частина. Стандарт вищої освіти використовують як основу для того, щоб визначити й оцінити зміст та якість надання освітніх послуг закладу вищої освіти, який має ліцензію на освітню діяльність за певною спеціальністю. Нові стандарти базуються на компетентнісному підході й поділяють концепцію визначення вимог до фахівця, закладену в основу Болонського процесу та в міжнародному Проєкті Європейської Комісії «Гармонізація освітніх структур в Європі». У кожному закладі вищої освіти повинна функціонувати система внутрішнього забезпечення якості вищої освіти, яка спрямована на реформування системи вищої освіти відносно сучасних вимог. Якщо порівнювати систему освіти в нашій країні та за кордоном, то компетентнісний підхід у вищій освіті став найпоширенішим у силу прикладного характеру, максимальної прагматичності. В освітньо-професійних програмах результати освіти вказано у форматі компетенцій. Тобто випускники на виході повинні володіти низкою компетенцій, які притаманні їх професійній діяльності та формують такого сучасного фахівця, який може швидко адаптуватися до умов праці, що змінюються навіть у рамках професії.

Висновки. Набуття знань і набуття компетенцій – це не конкурентні підходи, а взаємопов’язані, адже набуття знань та їх застосування теж є важливими компетенціями.
ОСОБЛИВОСТІ ПРОФЕСІЙНОГО САМОЗДІЙСНЕННЯ МЕДСЕСТЕР ТА ЙОГО ЗВ’ЯЗОК З МЕНТОРСТВОМ
Authors: Тулуп Л. Я. , Марущак М. І. , Коробко Л. Р. , Мялюк О. П.
Published: April 2024

Вступ. У сучасній складній системі охорони здоров’я, де основна увага приділяється результатам лікування хворих і наголошується на безпеці пацієнтів, дуже важливо, щоб медсестри-початківці входили в практику з лідерськими та професійними здібностями. Реалізація професійного самоздійснення є вирішальним аспектом життя, який характеризується високим рівнем персоналізації, розвитку навичок і взаємозалежністю в межах професії, а також постійною потребою у професійній кваліфікації та набутті досвіду інших спеціалістів.

Мета роботи – проаналізувати показники професійного самоздійснення медсестер і встановити його зв’язок з менторством.

Основна частина. У дослідженні взяли участь 20 медсестер стаціонарних відділень лікарень, стаж роботи яких менший 1 року. Професійне самоздійснення проаналізовано за допомогою відповідної анкети, яка вказує на загальний рівень професійного самоздійснення фахівця, а також ступінь вираження окремих його складових. Згідно з результатами опитувальника професійного самоздійснення медсестер з різним стажем роботи, встановлено вірогідно вищий загальний рівень професійного самоздійснення в медсестер з тривалістю роботи від 6 місяців до 1 року – на 62,39 % стосовно даних медсестер зі стажем роботи до 6 місяців. При цьому, відповідно до нормативних даних, загальний рівень професійного самоздійснення відповідав низькому при стажі роботи медсестер до 6 місяців та середньому – при стажі роботи від 6 місяців до 1 року. Аналіз відповідей медсестер на запитання «Чи хотіли б Ви мати наставника?» показав 81,82 % позитивних відповідей серед респондентів зі стажем роботи до 6 місяців та 100 % позитивних відповідей серед респондентів зі стажем роботи понад 6 місяців. Результати опитування медсестер, незалежно від стажу роботи, щодо найголовніших рис ментора засвідчили найвищу вагомість лідерства як характеристику ментора, тоді як найнижчими в рейтингу рис були емпатія та активний слухач.

Висновки. Загальний рівень професійного самоздійснення відповідає низькому при стажі роботи медсестер до 6 місяців та середньому – при стажі роботи від 6 місяців до 1 року, при цьому 90,0 % медсестер хотіли б мати наставника.
ТАНЦЮВАЛЬНА РОЗМИНКА ЯК ОДИН З ВАЖЛИВИХ КОМПОНЕНТІВ ПІДГОТОВКИ ДО УСПІШНИХ ВИСТУПІВ В ЄВРОПЕЙСЬКІЙ ПРОГРАМІ БАЛЬНИХ ТАНЦІВ
Authors: Назарук В. Л.
Published: April 2024

Вступ. Бальні танці – різновид парних танців, упорядкованих та кодифікованих для спортивних змагань. Міжнародний олімпійський комітет визнає спортивні танці кандидатом в олімпійські види спорту. Поряд із спортивним аспектом бальні танці мають також соціальне значення, оскільки їх танцюють у всьому світі для розваги і задоволення та широко використовують у сценічному мистецтві: в театрі, кіно, на телебаченні.

Мета роботи – висвітлити та обґрунтувати власну методику танцювальної розминки як один з важливих компонентів підготовки до успішних виступів в європейській програмі бальних танців.

Основна частина. У комплексі вправ № 1 представлено вправи для зміцнення і тонізації верхньої частини тіла, вони спрямовані на розвиток гнучкості. Їх можна виконувати поза танцювальною студією в рамках танцювальних тренувань. Ці вправи допоможуть зміцнити відповідні м’язи та підготувати тіло танцівника до тренувань і змагань. До комплексу вправ № 2 входять вправи з бальних танців, виконання яких забезпечить максимальну віддачу від танцювальної практики, уроку, виступу або змагання. Вони допоможуть максимально ефективно підготувати тіло до фізичних навантажень, пов’язаних з танцями. Виконання цієї розминки перед кожним тренуванням дасть змогу відчути різницю в якості танців, коли тіло буде розігрітим та підготовленим. Комплекс вправ № 3 являє собою довільне виконання вправ з комплексів № 1 і 2 під музичний супровід танців (повільного вальсу або фокстроту) протягом 3–7 хв. Вони спрямовані на розвиток творчості при виконанні танцювальної розминки.

Висновки. Наведені комплекси вправ можна використовувати в декількох аспектах: для розвитку гнучкості й правильної постави; як спеціальні вправи на розвиток координації; для вивчення рухів і переходів з однієї позиції в іншу; для розвитку творчості в танці; для вивчення особливостей взаємодії між різними частинами тіла; для розвитку правильних технічних навичок; для профілактики травматизму.
Da marginalização à destruição da pesquisa ambiental
Authors: Magalhães Gildo
Published: April 2024

The recent closure of three important scientific research institutes in the State of São Paulo represents a paramount point in a de-structuring process, which along practically twenty years, reveals that excellence criteria were ignored in favor of political arrangements, according to the history presented in the following book review. The negative impacts of such transformations witness the lack of knowledge of founding scientific traditions for the economic development of the State, with reflexes all around the country.
As Pílulas Rosadas do Dr. Williams: o que um medicamento para anemia pode nos indicar sobre racismo e sexismo?
Authors: Léo Neto Nivaldo Aureliano , Fernandes Kelly Meneses
Published: April 2024

The history of drug development can be understood from different nuances and perspectives, with undeniable links between the pharmaceutical industry, economics and scientific development. This article analyzes the ads for the drug Dr. Williams Pink Pills, announced in a Journal of Ceará state in the beginning of the 20th century. The analysis provides us with evidence of the processes by which racist and sexist representations that discriminated against aspects of beauty and morality were fundamental aspects in determining the medication's clientele.
Espaço de eloquência
Authors: Salles Cecília Almeida
Published: April 2024

O objetivo do artigo é discutir o ateliê de Tomie Ohtake como depósito de índices do tempo (ou tempos) de seu processo de criação. Trata-se  de um olhar que vai além da mera curiosidade de estar tão próximo da ação dessa artista, mas que busca a melhor compreensão do que o ateliê, como documento de processo, nos oferece sobre seu ato criador. Darei especial atenção, portanto, ao espaço da criação, como parte do desenvolvimento de sua busca estética.
Processo de criação: desvelando níveis da comunicação intra e interpessoal
Authors: Cirillo Aparecido Joséc
Published: April 2024

Este artigo aborda as esferas intrapessoal que envolvem o processo de criação visto como um ato comunicativo. Ao estabelecer um elo entre o corpo biológico e os instrumentos de trabalho que aperfeiçoam a atuação do artista, é desenvolvido o conceito de cadernos de artista como prótese. Próteses da mente que, mediadas pelo crítico genético, irão auxiliar na constituição de uma taxonomia do movimento que envolve o gesto criador.
Ficção e imprensa no Brasil: os processos de criação de Machado de Assis, Joaquim Manuel de Macedo e José de Alencar
Authors: Ribeiro José Alcides
Published: April 2024

.
Tradução Literária e Crítica Genética: estudo genético do prototexto da tradução para o português do romance de Gabriel Garcia Marques Memória de Minhas Putas Tristes
Authors: Passos Marie-Hélène Paret
Published: April 2024

.
Alguns diálogos foram possíveis
Authors: Salles Cecília Almeida
Published: April 2024

Apontamentos críticos sobre o processo de criação do espetáculo de dança Um diálogo possível, de Ana Teixeira, da Companhia 2 do Balé da cidade de São Paulo. A participação efetiva do pesquisador no desenvolvimento do projeto, na qualidade de teórico da crítica genética, levanta questões teóricas e problemas imanentes à produção de obras de arte cujo o produto é o próprio processo.
Leituras e Criação: Fragmentos de um diálogo de Mario de Andrade
Authors: Lopes Telê Ancona
Published: April 2024

O artigo busca recuperar o diálogo da criação de Mário de Andrade com a literatura alemã, travado na biblioteca e no arquivo do escritor, no patrimônio do Instituto de Estudos Brasileiros da Universidade de São Paulo. Propõe uma reflexão crítica sobre pesquisas que exploram as bibliotecas de escritores, vistas como "arquivo da criação", procurando contribuir para a compreensão da formação literária do autor de Macunaíma.
Descontinuidade e leitura de manuscritos
Authors: Galíndez Jorge Véronica
Published: April 2024

Pretendo desenvolver aqui a discussão a respeito das contribuições que a   leitura da descontinuidade em Foucault pode trazer para a leitura que efetuamos dos manuscritos modernos em Crítica Genética. Há muito iniciei uma reflexão a respeito dos problemas que a tentativa de estabelecimento cronológico impunha à leitura de manuscritos, complementada pela teorização de espaços escriturais, em tese defendida em 2003. Gostaria, portanto, de ampliar essa discussão baseada na leitura de Foucault e nas propostas apresentadas a esse respeito em Escrever sobre Escrever (2007), de Claudia Amigo Pino e Roberto Zular.
Operações escriturais em “Le Voyage d’hiver” de Georges Perec
Authors: Murad Samira
Published: April 2024

Este artigo analisa certas operações escriturais presentes no processo   de criação de “Le Voyage d’hiver”, de Georges Perec. Deste depreende-se um movimento de “abertura” que ocorre também em outros manuscritos perecquianos e que, por isso mesmo, parece estar na base da forma como a poética perecquiana concebe a relação do texto com o leitor.
O jogo escritural de “O Imortal”, de Machado de Assis
Authors: Gomes Lívia
Published: April 2024

Este artigo pretende suscitar algumas questões do modus operandi de Machado de Assis, abordando as diferenças entre dois contos do autor, um publicado em 1 872, “Ruy de Leão”, e outro que é uma retomada do primeiro, “O imortal”, publicado dez anos depois. A investigação do percurso escritural entre os contos permite-nos, além disso, a construção de nosso lugar crítico frente à crítica machadiana que, na maioria            das vezes, preocupa-se em estabelecer identificações entre a literatura brasileira e a realidade nacional.
“La Fenêtre Éclairée”: Uma Escrita Constelar
Authors: Silva Carla Cavalcanti
Published: April 2024

O presente artigo tem por finalidade discutir e analisar o episódio da “fenêtre éclairée” desenvolvido nos cadernos 53 e 55 de Marcel Proust, destinados à elaboração do romance A prisioneira. A análise das diversas versões deste episódio tenta investigar os procedimentos escriturais do escritor e a possibilidade de depreendê-los do texto publicado, que carrega em si muitos traços de sua gênese.
Ler Rabelais, traduzir Rabelais
Authors: Oliver Élide Valarini
Published: April 2024

Este ensaio busca rever a profundaconexão entre o ato de leitura e o ato de tradução em textos literários. Procurando reenfocar a questão da tradução fora dos parâmetros de tradução “literal” versus transcriação, o ensaio propõe um modo de tradução que se baseia no conceito de mimesis e no ato de leitura, que jamais deixade ser uma tarefa hermenêutica complexa. Oensaio propõe, portanto, um modo ao mesmo tempo pragmático e hermenêutico da tradução. Baseado em minha tradução do “Tiers Livre” de Rabelais, que ganhou o prêmio Jabuti em 2008, o ensaio é uma reflexão sobre esta tradução.
DELFOS – Um Espaço de Documentação e Memória Cultural em Porto Alegre
Authors: Passos Marie-Hélène Paret
Published: April 2024

Panorama sobre o Delfos – Espaço de Documentação e Memória Cultural que funciona na PUC-RS, em Porto Alegre.Descrição e localização desse Espaço. Breve histórico de sua gênese. Apresentação de seu modo de funcionamento, dos acervos nele preservados, das possibilidades de consultas e pesquisas, assim como das manifestações culturais, seminários e cursos que constituema sua vocação primeira.
Carta a Philippe Willemart
Authors: Hay Louis
Published: April 2024

Trata-se de uma carta escrita por Louis Hay, fundador e diretor do ITEM até 1985, homenageando o trabalho realizado por Philippe Willemart, ao longo de seus 25 anos de trabalho com a crítica genética.
Cidade Inacabada
Authors: Lopes Telê Ancona
Published: April 2024

Poema de Telê Ancona Lopes em homenagem a Philippe Willemart.
Ouvir a escrita: uma leitura dos Processos de Criação na Escritura, na Arte e na Psicanálise
Authors: Zular Roberto
Published: April 2024

O presente artigo visa estudar a obra de Philippe Willemart a partir do livro Os Processos de Criação na Escritura, na Arte ena Psicanálise, tendo como eixo a pulsão invocante e o papel da escuta nas práticas de escrita.
O diário de David Carradine: Kill Bill, de Quentin Tarantino
Authors: Salles Cecília Almeida
Published: April 2024

O artigo tem por objetivo discutir o processo de criação cinematográfico, a partir dos diários mantidos por David Carradine ao  longo do percurso de filmagem do filme Kill Bill, de Quentin Tarantino. Será dada ênfase à criação do ator no processo coletivo.
Estudo de gênese das Mil e uma noites de D. Pedro II
Authors: Souza Rosane de
Published: April 2024

Neste estudo investiga-se o trabalho de um tradutor do século XIX, ainda pouco conhecido por suas atividades literárias. O objetivo da investigação que propomos consiste em reconstruir o processo criativo do tradutor, bem como descrever qual seu perfil como tradutor. Como embasamento teórico e metodológico utilizaremos a Crítica Genética e os Estudos Descritivos da Tradução. Consideramos assim, poder explanar como através da análise dos manuscritos de um autor, e observando as suas rasuras, cartas, anotações e seus rascunhos, é possível remontar ao processo de criação da obra.
A construção da verossimilhança em Cinzas do Norte, de Milton Hatoum
Authors: Pinheiro Maria Luz
Published: April 2024

No romance Cinzas do Norte, o escritor Milton Hatoum fragmenta o ponto de vista em três narradores: Lavo, Mundo e Ranulfo. Para este artigo interessa a narração produzida por Ranulfo, através de uma carta distribuída em partes ao longo do romance, inserida nos intervalos da narração do primeiro narrador, Lavo.O objetivo deste texto é descrever e analisar a feitura deste ponto de vista nos manuscritos do romance, bem como sua adequação aos relatos dos outros narradores. Essa confluência de olhares, por vezes contraditória, contribui para a construção da verossimilhança do texto. Neste jogo de composição, certamente saberemos mais sobre a invenção do texto, assim como sobre as decisões tomadas pelo autor e analisá-las dentro das perspectivas da literatura brasileira contemporânea.
Cinema e processos de criação: apontamentos acerca do percurso transcriativo de Eles não usam black-tie
Authors: Schmidt Laila Rotter
Published: April 2024

Partindo de particularidades que podem ser observadas nos estudos de processos de criação no cinema, este artigo apresenta alguns dos desafios e possibilidades encontradas na aproximação ao percurso criativo do filme Eles não usam black-tie (1981) de Leon Hirszman, baseado na peça homônima de Gianfrancesco Guarnieri (1955), utilizando o referencial teórico fornecido pela Crítica Genética e os documentos de processo deixados pelo artista, em especial, argumentos (sonoros e escritos) e diferentes versões de roteiro cinematográfico. As discussões aqui propostas fazem parte de uma pesquisa de mestrado em desenvolvimento e tem como principal objetivo fornecer pistas e exemplos de como os estudos sobre processos de criação no cinema podem desenvolver-se.
Arquivos e historicização de uma tradução: a recepção de Guimarães Rosa na França Dos Anos 1960
Authors: Aguiar Márcia Valéria Martinez de
Published: April 2024

Os arquivos tiveram um papel determinante, em nossa tese de doutorado,na construção de um novo olhar acerca da primeira versão de Grande sertão: veredas publicada em 1965 na França. De fato, o surgimento, em 1991, de uma nova versão desse romance parece ter bastado para fixar a opinião da insuficiência do primeiro Diadorim, título francês do romance de Guimarães Rosa. Contudo, os artigos publicados no lançamento de Corpo de baile e de Grande sertão: veredas na década de 1960 na França mostram-nos o encantamento e o espanto dos críticos diante das obras daquele autor brasileiro até então desconhecido no país. Os elogios ao trabalho do tradutor, Jean-Jacques Villard, são quase unânimes, o que já instigaria a leitura atenta dessa tradução e sua reavaliação. Entretanto,os artigos legaram-nos igualmente uma referência importante para entendermos o horizonte literário daquele tempo e a perspectiva adotada por Villard em sua tradução: a comparação de Guimarães Rosa com um escritor francês que gozava então de grande prestígio, Jean Giono. Isso nos permitiu recolocar a primeira tradução não só em sua própria história, mas também na história do romance de Guimarães Rosa,desfazendo a ideia de que possa haver progresso entre as diferentes versões de uma mesma obra.
Na trilha do processo criativo, o estudo de caso BoyBand
Authors: Panichi Edina Regina Pugas , Duarte Thais Priscilla P. Jerônimo
Published: April 2024

O processo criativo da propaganda não se limita ao consumo, está atrelado a conceitos que o consumidor atribui a determinada marca ou produto. O presente trabalho busca estudar o processo criativo de uma agência de propaganda, delimitando os pontos relevantes de sua gênese com base nos estudos de crítica genética. Durante sua trajetória, a agência de propaganda Boyband  vem construindo marcas e conceitos. Percorrer os caminhos dos criativos da agência possibilita observar a obra pelo aspecto de processo e não somente seu formato final. Neste artigo serão analisados três trabalhos desenvolvidos pela agência, sendo que cada um possui sua especificidade. O primeiro deles, intitulado Norpave Tiradentes, não foi aprovado pelo cliente, por ser julgado “inconveniente” e “agressivo”. O segundo caso analisado, Empresa Lint, apresenta uma campanha que não foi aprovada de início, tendo que ser reconstruída pela equipe, adequando o material ao real conceito que o cliente  pretendia. Após a reestruturação, acampanha foi aprovada e veiculada. O terceiro trabalho analisado é o da Dona flor Mobiliário, que uniu conhecimento de criação, marketing e marca, traduzindo o conceito que a empresa quer defender.
O Paradoxo da precisão cênica: reflexões sobre a relação reprodutibilidade-espontaneidade no trabalho do ator
Authors: Olinto Lidia
Published: April 2024

Na acepção mais usual do conceito de precisão cênica, o enfoque dado à dimensão estética parece prevalecer em relação a outros aspectos de ordem essencialmente não formal, como a qualidade psíquica de um desempenho cênico. No entanto, esta concepção mais formalista da precisão cênica não contemplaria um ponto nevrálgico e complexo no ofício do ator: como fugir, durante uma temporada,do mecanicismo no momento em que se precisa repetir um mesmo desempenho? Como reproduzir a cada apresentação a organicidade originária do momento em que uma ação foi criada? Como as psicotécnicas lidam com a reprodução cênica visando garantir a manutenção de qualidades psíquicas? Quais especificidades podem estar envolvidas em cada caso? Partindo da problemática reprodutibilidade-espontaneidade, este artigo discute as diferenças conceituais e pragmáticas entre a noção de precisão em nível formal e a noção deprecisão em nível psicofísico, tendo como referências principais: o conceito de“Reprodutibilidade Técnica”, de WalterBenjamin, e trabalhos artísticos e teóricos de Jerzy Grotowski e Peter Brook.