bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Stemrecht in het echt
Authors: Hoegen Dijkhof J.L.
Published: January 2018

Stemrecht in het echt: onderzoek naar de toegankelijkheid van verkiezingen voor mensen met een beperking

Mensen met een beperking ervaren de nodige obstakels bij het uitoefenen van hun stemrecht bij verkiezingen. Dat volgt uit onderzoek dat is uitgevoerd in opdracht van het College voor de Rechten van de Mens, toezichthouder op de naleving van het Internationaal Verdrag inzake de Rechten van Personen met een Handicap. Ruim duizend mensen met een lichamelijke, visuele of verstandelijke beperking of psychische aandoening werden ondervraagd naar hun ervaringen omtrent de toegankelijkheid van de Tweede Kamerverkiezingen van 15 maart 2017. Met name mensen met een visuele en/of een verstandelijke beperking ervaren moeilijkheden. Zo heeft twee derde van de blinden en slechtzienden moeite om het stembiljet in te vullen. Mensen met een verstandelijke beperking ervaren de nodige problemen in de voorbereiding op het stemmen en met het stembiljet. Daarnaast willen zij graag geholpen worden in het stemhokje. Het College beveelt aan om het stembiljet aan te passen en te blijven investeren in de ontwikkeling van alternatieve stemmethodes. Het College pleit er ook voor om hulp in het stemhokje toe te staan voor mensen met een verstandelijke beperking, waar dat nu alleen voor mensen met een lichamelijke beperking is toegestaan. Of het nieuwe kabinet daar iets aan doet bij de gemeenteraadsverkiezingen in 2018, lijkt niet waarschijnlijk.
Is beleidskeuze in de Wet banenafspraak en quotum arbeidsbeperkten een objectieve rechtvaardiging voor ongelijke behandeling?
Authors: Chébti M.
Published: January 2018

Is beleidskeuze in de Wet banenafspraak en quotum arbeidsbeperkten een objectieve rechtvaardiging voor ongelijke behandeling?

Rechtbank Noord-Holland oordeelt dat het UWV geen verboden onderscheid heeft gemaakt door een werkzoekende met een auditieve beperking een indicatie banenafspraak te weigeren. De rechtbank stelt dat er een redelijke en objectieve rechtvaardigingsgrond bestaat voor dit gemaakte onderscheid. Hij motiveert dit oordeel slechts met een verwijzing naar de door de wetgever gemaakte afweging om alleen de meest kwetsbare groep mensen met een beperking aan te merken als doelgroep van de Wet banenafspraak en quotum arbeidsbeperkten.

In dit artikel wordt de vraag aan de orde gesteld of deze motivering wel voldoet aan de procedurele verplichting die, volgens de rechtspraak van het EHRM, voortvloeit uit artikel 14 EVRM. In het concrete geval moet een rechterlijk onderzoek plaatsvinden naar het bestaan van een redelijke en objectieve rechtvaardigingsgrond voor de inbreuk op het recht op gelijke behandeling. De rechtbank neemt in deze uitspraak tot uitgangspunt dat de ruime beleidsvrijheid van de wetgever in de weg staat aan een rechterlijke belangenafweging in het concrete geval. Betoogd wordt dat vaste rechtspraak van de Hoge Raad bepaalt dat de rechter, bij wijze van uitzondering, wel mag treden in een beleidskeuze van de wetgever. Dit kan hij doen wanneer het resultaat van die beleidskeuze strijd zou opleveren met een rechtstreeks werkende verdragsbepaling zoals artikel 14 EVRM. De besproken uitspraak miskent die rechterlijke bevoegdheid.
Aansprakelijkheid na een juridische splitsing in de praktijk
Authors: Hoyer T.S.
Published: January 2018

Aansprakelijkheid na een juridische splitsing in de praktijk

Dit artikel maakt inzichtelijk welke stappen men moet zetten om te bepalen welke van de bij een juridische splitsing betrokken rechtspersonen aansprakelijk is of zijn ten gevolge van het bepaalde in artikel 2:334t BW.
Crisis in the Courtroom
Authors: Henderson Laura M.
Published: January 2018

Crisis in the Courtroom: The Discursive Conditions of Possibility for Ruptures in Legal Discourse

This article addresses the conditions of possibility for the precautionary turn in legal discourse. Although the precautionary turn itself has been well-detailed in both legal and political discourse, insufficient attention has been paid to what made this shift possible. This article remedies this, starting by showing how the events of 9/11 were unable to be incorporated within current discursive structures. As a result, these discursive structures were dislocated and a new ‘crisis discourse’ emerged that succeeded in attributing meaning to the events of 9/11. By focusing on three important cases from three different jurisdictions evidencing the precautionary turn in legal discourse, this article shows that crisis discourse is indeed employed by the judiciary and that its logic made this precautionary approach to counterterrorism in the law possible. These events, now some 16 years ago, hold relevance for today’s continuing presence of crisis and crisis discourse.
Challenges in Comparative Constitutional Law Studies: Between Globalization and Constitutional Tradition. Special Issue - Comparative Law
Authors: Baraggia Antonia
Published: January 2018

Challenges in Comparative Constitutional Law Studies: Between Globalization and Constitutional Tradition. Special Issue - Comparative Law

In the last few decades, we have witnessed the renaissance of Comparative Constitutional law as field of research. Despite such a flourishing, the methodological foundations and the ultimate ratio of Constitutional comparative law are still debated among scholars. This article starts from the definition of comparative constitutional law given by one of the most prominent comparative constitutional law scholars in Italy, prof. Bognetti, who defined comparative constitutional law as the main joining ring between the historical knowledge of the modern law and the history of the humankind in general and of its various civil realizations. Comparative constitutional law is in other words a kind of mirror of the “competing vision of who we are and who we wish to be as a political community” (Hirschl), reflecting the structural tension between universalism and particularism, globalization and tradition.

The article aims at addressing the main contemporary methodological challenges faced by the studies of the field. The article argues that contemporary comparative constitutional studies should address these challenges integrating the classical “horizontal” comparative method with a vertical one - regarding the international and supranational influences on constitutional settings - and fostering an interdisciplinary approach, taking into account the perspective of the social sciences.
Case selection in Comparative Law based on Hofstede’s Cultural Psychology Theory. Special Issue – Comparative Law
Authors: van Toor Dave
Published: January 2018

Case selection in Comparative Law based on Hofstede’s Cultural Psychology Theory. Special Issue – Comparative Law

Comparative methodology is an important and a widely used method in the legal literature. This method is important inter alia to search for alternative national rules and acquire a deeper understanding of a country’s law. According to a survey of over 500 Dutch legal scholars, 61 per cent conducts comparative research (in some form). However, the methodological application of comparative research generally leaves much to be desired. This is particularly true when it comes to case selection. This applies in particular to conceptual and dogmatic research questions, possibly also allowing causal explanations for differences between countries. This article suggests that the use of an interdisciplinary research design could be helpful, and Hofstede’s cultural-psychological dimensions can offer a solution to improve the methodology of selection criteria.
Sanctionering bij bewuste vernietiging van bewijsmateriaal, vergaand genoeg?
Authors: de Zoete M.
Published: January 2018

Sanctionering bij bewuste vernietiging van bewijsmateriaal, vergaand genoeg? Hof ’s-Hertogenbosch 10 januari 2017, ECLI:NL:GHSHE:2017:31

In onderhavig arrest is benadeelde in een nadeligere bewijspositie komen te verkeren doordat de ongevalsladder waar het om draait, door de wederpartij is vernietigd. Hierdoor is benadeelde in bewijsnood komen te verkeren. De vraag die in dit arrest centraal stond, was welke consequenties de vernietiging van de ongevalsladder diende te hebben voor de bewijspositie van de benadeelde en de toewijsbaarheid van de vordering. In deze annotatie wordt onderzocht of het hof een andere route van het bewijsrecht had kunnen, dan wel had moeten bewandelen, om zo te komen tot een rechtvaardiger uitkomst in deze procedure.
‘Hoezo christelijke waarden?’
Authors: van den Hemel Ernst
Published: January 2018

‘What do you mean when you say christian values?’ Postsecular nationalism and its challenges for policy and governments

This article discusses the way in which nominally liberal, secular political parties in the Netherlands refer to religion when describing Dutch national identity with particular emphasis on controversies surrounding the 2017 parliamentary elections. Focussing on the currently ruling liberal party VVD and the populist right-wing party PVV, appeals on ‘judeo-christian roots’ and the importance of christian symbols are analyzed against the backdrop of larger currents of religious-secular developments in (inter)national political discourse. The author suggest using the term ‘postsecular nationalism’ to describe this development. The article ends with speculation on the impact of postsecular nationalism for policy-makers.
Drie visies op traditie en de relatie tussen recht en religie
Authors: Elion-Valter Carinne
Published: January 2018

Three visions of tradition and the relationship between law and religion

This article explores three perspectives of tradition and their consequences for the relationship between law and religion. A religious tradition can be seen either as a remnant of the past, separate from modern law, or as an authoritative source of moral prescriptions. The analysis of a literary tradition demonstrates that traditions influence each other and develop in a cyclical way. Tradition comes about as a construction by the present of the past. This third perspective shows the importance of the acknowledgment of law as an open platform for deliberation and recognition of religious values.
De geest en de fles van de nieuwe EHRM-uitspraken inzake het Belgische boerkaverbod
Authors: Berger Maurits
Published: January 2018

The jinni and the lamp in the new ECHR rulings on the Belgium burqa ban

Two new rulings by the European Court of Human Rights confirm earlier jurisprudence regarding the ‘burqa ban’, as such ban is justified on the basis of the principle of ‘living together’. Still, two points stand out in these rulings that need discussion. The first is that this is an example of how the Court applies its new ‘qualitative, democracy-enhancing approach’ that pays more consideration to domestic decision-making in the field of human rights. These rulings show the flipside of this laudable endeavour, however, as the Court sees no reason to evaluate, let alone critically assess, the outcome of these domestic decision-making processes. Second, the remarkable ‘concurring opinion’ by the president of the ruling judges, in which he states in very stern wordings that the ruling should not be considered a cart blanche for burqa bans elsewhere. Given the elaborate considerations why such ban would not be admissible, it is surprising that the Court has failed to elaborate why the burqa bans in France and Belgium are admissible.
Kafkas 5 teser om Lovspråk. Om hvordan lovens lovhet påvirker lovspråket
Authors: Graver Hans Petter
Published: January 2018

I Kafkas fortelling «Foran loven» kommer en mann til loven. Foran lovens åpne port står en portvokter. Mannen og vokteren er ikke jevnbyrdige. Mannen er «en mann fra landet» og kommer ikke fra der hvor loven lages og voktes. Vokteren er en del av loven. Han er pelskledd, et tegn på sosial status og står der med det «lange glisne sorte tartariske skjegget» som en av embetsverkets fjerne mandariner.Lovspråket utøver makt. Det forbyr, påbyr, tillater og fritar. Uansett hvor vennlig og forlokkende budskapet pakkes inn er det likefulltet maktbudskap. Loven innbyr ikke til diskusjon eller refleksjon, og kommunikasjonen med loven er ikke en kommunikasjon mellom likeverdige. Med loven føres ingen samtale. Dette er Kafkas første tese om lovspråket: Lovkommunikasjonen preges av ujevnbyrdighet mellom avsender og mottaker.
Hvad er fornuftig uenighed?
Authors: Kock Christian
Published: January 2018

“Fornuftig uenighed” kunne være nøgleordet for det syn på offentlig politisk debat som jeg har arbejdet ud fra i bogen De svarer ikke, og som Ida Andersen har forholdt sig kritisk og konstruktivt til i en artikel i nærværende nummer af Sakprosa. Jeg tror man kan sige at Andersen og jeg er på samme overordnede linje i vores forståelse af politisk debat, men hun har også nogle forbehold og korrektioner. De handler dels om min opfattelse af Habermas’ teori om kommunikation, dels nogle af de kriterier som jeg i bogen opstiller for den normative bedømmelse af den politiske debat.
«et sus bak skranken / om videnskapens kongelige lund». Om naturvitenskap, erkjennelse og kunst i Olaf Bulls «Ignis Ardens»
Authors: Claudi Mads B.
Published: January 2018

SammendragOlaf Bulls kantate «Ignis Ardens» har i stor grad falt utenfor Bull-resepsjonens interessefelt, et forhold som trolig i hvert fall til dels skyldes at diktet med sin vitenskapelige tematikk har blitt oppfattet som fremmed overfor forestillingen om en spesifikt lyrisk erkjennelsesmåte. I den foreliggende artikkelen søkes en slik oppfatning utfordret ved at diktet tvert imot leses som en lyrisk fortolkning av vitenskapelig frambragte innsikter om menneskets grunnleggende eksistensvilkår. Lest i lys av samtidig naturvitenskapelig formidling forstås diktet her som en lyrisk iscenesettelse og behandling av en konflikt mellom et materialistisk og et idealistisk verdens- og vitenskapssyn, hvor kunsten til slutt – i allianse med moderne naturvitenskap – innsettes som veien til den sanneste og dypeste erkjennelsen av selve (menneske-)livets grunnvilkår. Slik forsøker jeg gjennom artikkelen ikke bare å fylle et tomrom i Bull-resepsjonen, men også å problematisere en formalistisk og (post-)nykritisk oppfatning av en grunnleggende motsetning mellom vitenskapelig og kunstnerisk frambragt erkjennelse, mellom sak og dikt.AbstractOlaf Bull’s cantata «Ignis Ardens» has largely been overlooked in the scholarly research on Bull’s poetry, probably due to the preconception that a poem such as this with its scientific subject is alien to the particular mode of realization often attributed to the genre of lyric poetry. In this article, I aim to challenge this view, reading the poem as a lyric interpretation of fundamental conditions of human existence newly conceived by advancing contemporary natural science. The poem is understood as a lyric display of a conflict between a materialistic and an idealistic preception of the world and of the sciences, a display in which art itself – in alliance with modern natural science – is made the privileged medium for the realization of the fundamentals of (human) life and existence. The article thus aims not only to fill a void in the scholarship on Olaf Bull, but also to problematize a Formalist and (post) New Critical conception of a polarity bewteen realization scientifically and lyrically produced, between subject matter and poetry.
Minne, mediering, meining. Teksttransformasjon som pedagogisk fenomen i Andreas Austlids Lesebok for folkeskulen (1902-1906)
Authors: Nordstoga Sveinung
Published: January 2018

Korleis blir ein leseboktekst til? Dette overordna spørsmålet kan konkretiserast ved å undersøkje korleis minneforteljingar blir overførte og tilpassa ein lesebokkontekst. Leseboka det gjeld, Andreas Austlids Lesebok for folkeskulen (1902-1906), er viktig i norsk lesebokhistorie – ikkje berre fordi dette er det fyrste heile leseverket på landsmål, men også fordi Austlid gjekk ut i aviser med ei oppmoding om at folk måtte sende inn sine livshistorier (jf. Nordstoga, 2011). I desse historiene frå folk utanom den litterære offentlegheita, i Austlids eigne barndomsminne og i liknande tekstar frå kjente namn som barnebokforfattaren Rasmus Løland og folkeminnegranskaren Johannes Skar vil ein kunne undersøkje korleis redaktøren legg minna til rette slik at dei skal gje ei pedagogisk meining for lesaren, landsmålseleven. I varierande grad blir desse tekstane transformerte og tilpassa. I nokre høve er redigeringa dokumentert, i andre tilfelle manglar sikker dokumentasjon for å kunne trekke ein konklusjon. Såleis må ein ofte i dette tekstmateriale byggje framstillinga på eigne vurderingar på bakgrunn av indikatorar i materialet.
Forskningen om sakens prosa
Authors: Tønnesson Johan Laurits , Berge Kjell Lars
Published: January 2018

Hva innebærer så begrepet sakprosa? Hvilke er sakprosaforskningens perspektiver og teoretiske rammer? Hva slags tekster studeres? Hvilken utvikling kan vi tenke oss? Det er temaer for denne korte velkomstartikkelen.
Att legitimera priset på förvärvat företag Intertextuella förhållanden i goodwillformuleringar
Authors: Rahm Henrik , Sandell Niklas
Published: January 2018

Syftet med denna artikel är att undersöka hur goodwillformuleringar i årsredovisningar legitimerar förvärv och förvärvsbeslut. Studien undersöker de 589 goodwillformuleringar som förekommer i 1323 årsredovisningstexter för åren 2005–2010 från företag noterade på Nasdaq OMX Stockholm. Texterna undersöks med intertextuella och interdiskursiva analyser kombinerat med van Leeuwens (2007) modell för legitimeringsanalys. I materialet identifieras explicita och implicita textsamspel såväl med regeltexter som med texter i egna årsredovisningar. Vi inför nyckelordsamspel för samband med regelverkets centrala begrepp. I hela 60 % av kommentarerna återkommer synergi eller sammansättningar av ordet. Texterna är språkligt legitimerande för företagsledningars förvärv framför allt genom auktorisation. Det tydligaste exemplet på detta är legitimering genom explicita och implicita textsamspel med regelverket. Legitimering genom tradition sker bland annat vid nyckelordsamspel eftersom läsarna förväntar sig genretypiska förklaringar med nyckelord från regelverket. Nyckelordsamspel legitimerar också som genom att förvärvet rationaliseras med nyckelorden. Både text- och nyckelordsamspel konstruerar alltså årsredovisningens legitimitet. Men i många stycken är det en oreflekterad reproduktion av textpassager och inte det som regelverket kräver: ”en kvalitativ beskrivning av de faktorer som utgör redovisad goodwill”.AbstractThe purpose of this paper is to investigate how goodwill comments in annual reports legitimize business acquisitions and decisions on acquisitions. The study deals with 589 goodwill comments in 1323 annual reports for the period of 2005-2010 for companies listed on Nasdaq OMX Stockholm. Intertextual analyses are combined with legitimation analysis (van Leeuwen 2007). Intertextual relations in the form of explicit intertextuality, implicit intertextuality and interdiscursivity are identified, both with the accounting standards and annual reports. We propose the notion keyword interplay for the close connections on lexical level between the comments and the accounting standards. The keyword synergy (as such and in compounds) is used in 60 % of the comments. The comments legitimize the acquisitions of the management, especially by authorization. The most obvious example of authorization is the close interplay with the accounting standards, both explicit intertextuality and implicit intertextuality. Legitimation by tradition occurs in keyword interplay as the readers of the annual reports expect genre typical comments characterized by keywords from the standards. The examples of keyword interplay also legitimize as the acquisition is rationalized with the keywords. Thus, both intertextual relations and keyword interplay construct the legitimacy of the annual report. However, this is to a great extent an unreflecting reproduction of chunks of texts and not what the accounting standards demand: “a qualitative description of the factors that make up the goodwill recognised”.
Forståelser av skjønnlitteratur og sakprosa i norskfagets oppgavekultur
Authors: Bakken Jonas , Andersson-Bakken Emilia
Published: January 2018

Denne artikkelen utforsker hvilke forståelser av skjønnlitteratur og sakprosa elever kan utvikle gjennom oppgavene i lærebøker i norsk. Dette blir undersøkt gjennom en kvalitativ innholdsanalyse av 1943 oppgaver fra tre lærebøker for videregående skole. Resultatene viser at det er klare forskjeller mellom oppgavene i de tre hoveddelene av lærebøkene: Samlingene av skjønnlitterære tekster er dominert av åpne oppgaver der elevene inviteres til å uttrykke sine opplevelser og tolkninger av tekstene. I samlingene av sakprosatekster er det flere lukkede oppgaver der elevene skal avdekke tekstens mening gjennom å følge bestemte framgangsmåter. I tilknytningen til selve lærebokteksten er det et stort antall lukkede oppgaver der elevene skal finne og gjengi informasjon som er eksplisitt uttrykt i teksten. Gjennom å arbeide med disse oppgavene kan elevene utvikle en forståelse av at skjønnlitteraturen er rik på potensielle meninger, mens sakprosaen er enkel og entydig. De kan også få inntrykk av at lærebokteksten er en spesiell sakprosasjanger man ikke trenger å analysere kritisk. Disse resultatene indikerer at oppgavekulturen i norskfaget er preget av eldre faglige forståelser og ikke helt i tråd med den gjeldende læreplanen. This article explores which understandings of fiction and non-fiction students may develop through the assignments in textbooks in Norwegian Language Arts. This is investigated through a qualitative content analysis of 1943 assignments from three textbooks for upper secondary school. The results show that there is a marked difference between the assignments in the three main parts of the textbooks: The fiction anthologies are dominated by open assignments where the students are invited to express their experiences with and interpretations of the texts. I the non-fiction anthologies, there are several closed assignments where the students are instructed to reveal the meaning of the text by following certain procedures. Connected to the main text in the textbook, there is a large number of assignments where the students are asked to find and repeat information which is explicitly stated in the text. Through these assignments the students may develop the understanding that fiction is rich with potential meanings, while non-fiction is simple and unambiguous. They may also get the impression that the textbook itself is a special non-fiction genre, which is unnecessary to analyse critically. These results indicate that the assignment culture in Norwegian Language Arts is characterised by older academic understandings and not fully in line with the current national curriculum.
”Att skriva avtal är att förutse problem”. Medierad diskursanalys som metod för att studera bolagsjuristers textbruk
Authors: Blåsjö Mona
Published: January 2018

Att texter är centrala i juridisk verksamhet är välkänt. Här fokuseras avtalstexter och avtalsprocesser i bolagsjuristers yrkesverksamhet, men även juristers övergripande kompetenser beskrivs i termer av medierande redskap/handlingar. Den teoretiska ramen är nyvygotskianism, varur Mediated Discourse Analysis används som analysmetod. Abstract:By applying concepts from Mediated Discourse Analysis (MDA, Scollon & Scollon 2004), this article contributes to the field of applied linguistics theoretically and empirically. The theore­tical issue is the problematization raised by e.g. Karlsson (2010) on how to regard the text–“context” relationship. The empirical contribution concerns our knowledge about how texts are used in professional communication. The data consists of observations of company law­yers’ work, interviews, a focus group, a few texts and feedback from lawyers on preliminary findings. The results show that the writing of contracts is a predominant social practice (or nexus of practice, as several practices are included in this) for company lawyers; that this practice includes anticipating and avoiding problems for the company; and how this practice is locally performed together with other professional representatives. MDA is shown i.e. to include concepts for analysing actors dealing with complexity out of the immediate inter­action.
Sagprosaundervisning og situationens kraft: Hvad kan vi lære af Isokrates’ og en dansklærers tilgange og intentioner?
Authors: Matthiesen Christina
Published: January 2018

Ifølge flere læremiddelundersøgelser behandles sagprosa og ikke mindst sagprosatekstens indhold og situation stedmoderligt. Derfor undersøger jeg i denne artikel gennem den eksemplariske metode Isokrates’ og dansklæreren Lauras tilgange til og intentioner med især brugen af eksempeltekster i undervisning. Ved at udfolde de to underviseres tilgange og bringe dem i tale, forsøger at jeg at udlede, hvad vi kan lære af begge. De to underviseres tilgange behandles gennem en optik af det stærke kairos-begreb, der foruden tekstinterne aspekter som passende stil og timing også indbefatter selve sagens grundlæggende konflikt. Udfoldelsen af de to underviseres tilgange og intentioner viser, at de begge har demokratisk dannelse og elevens handlekraft som mål. Isokrates ved at sammenkæde eksempelteksters indhold og situation med undervisningssituationen, og Laura ved skabe rammer for inddragelse af elevens erfaring i arbejdet med teksters indhold og situation. Jeg forener hovedpointerne i tilgangene ved at opstille en deweysk syntese ikke helt ulig laboratoriemetoden gennem formuleringen af syv principper, der kan bygge bro mellem eksempelteksters, klassens og elevens tænkning og situation.
Värdegrundstexter – ett nytt slags uppdrag för klarspråksarbetet?
Authors: Höög Catharina Nyström
Published: January 2018

Artikeln presenterar en ny och framväxande genre vid svenska myndigheter, nämligen värdegrunder. Värdegrundstexterna ses här som en del i en förändrad diskurs, där det blir allt viktigare att presentera den egna myndigheten positivt. I så måtto liknar värdegrunderna marknadsföringstexter, men de kan också betraktas som styrinstrument. Eftersom texterna artikulerar ett förväntat beteende, till exempel att myndigheten är effektiv och engagerad, erbjuder de ett subtilt sätt att reglera beteende hos de anställda. Artikelns fokus är värde-grundstexternas relation till klarspråksnormen. Analyser av tre värdegrundstexter visar att texterna knappast innebär begriplighetsproblem, även om de många abstrakta orden kan innebära problem. Andra problematiska aspekter med värdegrunderna är att de bidrar till att utöka myndigheternas textrepertoar, och därmed kostar arbetstid och pengar. De har också en tendens att vara kommunikativt oklara, och kan i värsta fall dölja problem, eftersom de är skrivna som påståenden (vi är effektiva) snarare än som uppmaningar (vi ska vara effektiva). Ur språkvårdsperspektiv innebär texterna en möjlighet att diskutera vilka texter som ska om-fattas av kravet på klarspråk, och kan på så sätt möjligen bidra till att begreppet klarspråk blir snävare och skarpare.Abstract:This article presents a relatively new and evolving genre at public authorities, the platform of values (värdegrund). The platform of values is presented as part of a changing discourse, where presenting the public authority in question in a positive manner is getting increasingly more important. In this respect, the platforms of values resemble marketing texts, but they are also regarded as tools for governing. Since the texts articulate an expected manner of behaviour, for example that the authority is efficient and committed, they offer a subtle way of imposing a code of conduct on employees. The main focus in the article is on the relation between plain language norms and the genre of platform of values. Textual analysis of three platforms of values reveals that there are not many problems of comprehensibility, but that the level of lexical abstraction might pose a problem for readers. There are also other problems related to the platforms of values. They increase the amount of texts and genres within the public authorities, which increases costs in time and money. They also tend to be unclear communicatively, and might gloss over problems of behaviour, since they are written in a declarative mode. From a language policy perspective, they offer an opportunity to discuss the boundaries of plain language, and possible sharpen the concept of plain language practice.
Norske klimanarrativer – hvor mange “fortellinger”? En lingvistisk og diskursiv analyse av to norske stortingsmeldinger
Authors: Fløttum Kjersti , Espeland Tonje J
Published: January 2018

Sammendrag: Denne artikkelen undersøker hvordan klimafenomenet presenteres i to norske stortingsmeldinger: Norsk klimapolitikk og Nordområdene. Visjon og virkemidler (2011-2012). Klimakommunikasjon har i det siste tiåret fått mye oppmerksomhet og et voksende antall publikasjoner har studert ulike lingvistiske og diskursive sider av så vel vitenskapelige som politiske fremstillinger av klimaendringer. Målet med denne artikkelen er å bidra til dette feltet gjennom en analyse basert på et teoretisk rammeverk som inkluderer narrative og polyfone (flerstemmige) perspektiver. Norge er en stor olje- og gassprodusent samtidig som landet er anerkjent som ledende i miljøspørsmål; to ulike roller som reflekteres i landets politikk. Analysen av de to dokumentene avdekker konkurrerende “fortellinger” i samsvar med disse rollene. Dette reiser spørsmålet om hvilken innvirkning motstridende klimaperspektiv fremsatt av samme regjering har på folks meninger, holdninger og adferd. Abstract: This article explores how climate change is framed in the Norwegian White Papers on Climate Policy and on the High North (2011-2012). Climate change communication has become increasingly salient in recent years, and a growing number of publications have studied various linguistic and discursive matters of both scientific and political representations of climate change. The present paper aims at contributing to this field through an analysis based on a theoretical framework comprising approaches of narrative and polyphonic (multi-voiced) perspectives. Norway is a large oil and gas provider, and the country also has a reputation as leading in environmental issues; two different roles which are reflected in the country’s policies. The analysis of the two documents uncovers competing “stories” in line with these roles. This finding raises the question of what impact conflicting frames have on public opinion, attitudes and behaviour.
Listans och tabellens semiotik
Authors: Ledin Per
Published: January 2018

Huvudsyftet med denna artikel är teoretiskt. Jag undersöker listans och tabellens semiotik och visar vilket meningsskapande listor och tabeller lägger upp för. För att förstå listan och tabellen går jag både till skriftens uppkomst hos människan (fylogenesen) och skriftens utveckling hos barnet (ontogenesen). På så vis kan jag belysa hur dessa semiotiska verktyg ur ett historiskt och materiellt perspektiv blivit lämpade för vissa men inte andra sorters meningsskapande. Listor på lertavlor används tidigt för byråkratiska syften, för att överblicka och kontrollera exempelvis mat, personer eller ord, vilket vi känner igen från dagens hand- eller datorskrivna matlistor, deltagarlistor och ordlistor. När en mer avancerad reglering eller kunskap tar form är tabellen ett verktyg som tillåter exakta och systematiska jämförelser utifrån sin alldeles bestämda materialitet, där kolumner och rader korsas och språkliga och numeriska tecken gärna kombineras. Artikeln avslutas med att jag syntetiserar mina iakttagelser i en semiotisk modell.AbstractThis article has a theoretical aim and explores the semiotics of lists and tables. It takes a his­torical perspective and looks at both the invention of writing (phylogeny) and the writing deve­lopment of the child (ontogeny) in order to uncover how meaning-making evolves through the use of semiotic and material resources. Lists on clay followed the invention of writing and were used for bureaucratic purposes, to plan and take control over e.g. food, persons and words, which we recognize in today’s grocery lists, participant lists and word lists. When literacy grows and elaborated classification systems are codified, the table becomes an impor­tant semiotic tool that enables detailed and systematic comparisons by its use of materiality, where columns and rows intersect and linguistic and numerical signs can be combined. At the end of the article, I synthesize my observations in a model that shows what kind of meaning-making lists and tables are apt for.
Mot en evidensbaserad språkvård? En kritisk granskning av några svenska klarspråksråd i ljuset av forskning om läsbarhet och språkbearbetning
Authors: Wengelin Åsa
Published: January 2018

Den svenska språklagens (SFS 2009:600) formulering av att offentligt språk ska vara vårdat, enkelt och begripligt har aktualiserat frågan om hur myndighetstexter ska vara utformade för att innehållet ska komma så många medborgare som möjligt till godo. Såväl Språkrådet som privata företag erbjuder därför utbildningar i och råd om att skriva begripliga texter. En viktig fråga att ställa sig för såväl forskare som praktiker inom fältet är om det finns någon, och i så fall vilken, evidens för att de språkråd som tillämpas där är valida. I den här artikeln granskar jag ett antal språkråd på ord- och meningsnivå och försöker spåra deras ursprung. Några problem som framkommer är att mycket av den forskning råden bygger på enbart behandlar engelska, huvudsakligen ur ett transformationsgrammatiskt perspektiv, att ny forskning som modifierar ursprungsexperimentens resultat inte lett till förändringar av råden samt att resultat från studier av avgränsade ord och meningar generaliseras till textförståelse i kontext. Slutligen har vissa resultat feltolkats på vägen och lett till råd som är direkt missvisande. Två av de undersökta råden verkar ha en högre validitet än de övriga: att skriva – för mottagaren – vanliga ord och att undvika att skapa alltför komplexa meningar genom bisatsinskott.Abstract:Since the Swedish government adopted the Swedish Language Act in 2009, we have seen increased debate about the use of plain language (Klarspråk). This has led to a need for clear principles on how to produce simple and easily understood texts, and many professionals offer advice and/or education designed to meet these needs. Nonetheless, what we know about the validity of such advice is limited. Based on readability and language-processing research, this study reviews the plain-language principles that are frequently used, at the word and sentence level. Three problems emerge from the data that we examined. First, most of the principles appear to stem from early psycholinguistic experiments that were grounded in transformational grammar; therefore, these Swedish principles are to a large (but not sole) extent the results of research on English-language isolated words and sentences. Second, some of these results have been modified by the findings of more recent research. Third, some of the investigated advice appears to be based on misinterpretations of the findings of the original experiments. Two types of advice stand out as more valid than the others: that which deals with word frequency, and that which deals with embedded subjunctive clauses.
Vztah mezi výskytem balvanů v ledovcových sedimentech a charakterem preglaciálního podloží v předpolí Rychlebských hor a ve Zlatohorské vrchovině
Authors: Hanáček Martin
Published: January 2018

In Rychleby Mountains foreland and Zlaté Hory Highlands exists relationship between frequency of boulders in glacigenic sediments and character of preglacial bedrock. On the soft bedrock (Neogene sediments, kaolinic granitoid) occurs lodgement of boulders. Glacial sediments on the soft bedrock are therefore characterized by high concentration of boulders. On the hard bedrock (non-kaolinic fresh granitoid, metamorphites) there is no lodgement or the lodgement is sporadic. Glacial sediments on the hard bedrock have therefore lower concentration of boulders. On suitable places the glacier detached from the hard bedrock angular boulders which the glacier deposited in the subglacial mobile deformable bed. Loose local boulders from cracked bedrock or eroded glactectonites and tills into glacifluvial sediments also occurred. In the sediments are occurring small boulders (the size is just above the most coarse gravel) of rocks from Rychleby Mts. and Zlaté Hory Highland which the glacier took over from the preglacial colluvial, alluvial and fluvial sediments.
Konodontová fauna spodního tournai v Lesním lomu (Brno-Líšeň)
Authors: Cígler Vojtěch , Kumpan Tomáš
Published: January 2018

Early Tournaisian was a period of transition between devonian hot and carboniferous cold climate system and therefore crucial in terms of global reconstruction evolution. Early Tournaisian represents a period that follows a detailed studied Hangenberg crisis (late Famenian) and that is connected to glaciation. Based on the study of conodont fauna this article outlines the biostratigraphy of the Lower Tournaisian upper Křtiny limestones situated in the Lesní lom quarry. „Upper“ Křtiny limestones are pale grey mud calciturbidites containing abundant microfauna of conodonts, echinoderms, ostracods, brachiopods, bivalves, bryozoans, ichthyoliths, radiolarians, trilobites and foraminiferas. They are part of the Líšeň Formation which belongs to Paleozoic of Moravian Karst. 8 samples were taken and evaluated from 3 profiles. In total there were determined 22 conodont species belonging to conodont families of Bispathodus, Polygnathus, Pseudopolygnathus and Siphonodella. Following taxons were found: Siphonodella belkai DZIK 1997, Si. carinthiaca SCHÖNLAUB 1970, Si. cf Si. isosticha COOPER 1939, Si. duplicata-jii, Si. jii HASS 1959, Si. lobata BRANSON & MEHL 1934b, Si. obsoleta HASS 1959, Si. sandbergi (M1, M2) KLAPPER 1966, Polygnathus communis communis BRANSON & MEHL 1934b, Po. distortus BRANSON & MEHL 1934b, Po. inornatus BRANSON 1934, Po. purus purus VOGES 1959, Po. spicatus BRANSON 1934, Po. vogesi ZIEGLER 1962, Pseudopolygnathus fusiformis BRANSON & MEHL 1934b, Ps. primus BRANSON & MEHL 1934, Ps. triangulus inaequalis VOGES 1959 and Ps. triangulus triangulus VOGES 1959. Based on the conodont elements the Siphonodella jii and Siphonodella sandbergi zones were distinguished. All profiles but profile 2 belonged to the siphonodellid-polygnathid biofacies, profile 2 belonged to the polygnathid biofacies.
Přirozená radioaktivita krystalinika, paleozoických sedimentárních hornin a vybraných kenozoických sedimentů na mapovém listu 24-22 Olomouc
Authors: Zimák Jiří
Published: January 2018

The paper deals with natural radioactivity of crystalline rocks, Palaeozoic sedimentary rocks and selected Cenozoic sediments on the map sheet 24-22 Olomouc. Studied rocks belong to the following geological units: the Brunovistulicum (Proterozoic granitoids and dioritoids, often mylonitized), the Moravo-Silesian Palaeozoic (mainly carbonate rocks of the Macocha and Líšeň Fms. and flysch sediments of the Andělská Hora, Protivanov, Horní Benešov, Rozstání, Moravice and Myslejovice Fms.), the Carpathian Foredeep (Miocene marine sands and clays) and the Upper Morava Basin (Pliocene-Pleistocene lacustrine and fluvial sediments, and loesses). Contents of potassium, uranium and thorium were measured using a laboratory gamma–ray spectrometer in 612 rock samples. Data are tabled and discussed. From calculated values of mass activity of 226Ra equivalent (am) it is evident that natural radioactivity of the studied rocks is predominantly low. Slightly increased am values were found in silty shales, clay shales and siltstones of the Rozstání Fm. (189 Bq.kg-1 on average, 308 Bq.kg-1 in the sample with the highest natural radioactivity).
Monody-based Compositions: José Evangelista’s Clos de vie and Alap & Gat
Authors: Tan Zihua
Published: January 2018

José Evangelista’s Clos de vie (1983) and Alap & Gat (1998) are comparable in two ways: the compositional thinking behind the works was informed by his study on gamelan music and North Indian music, respectively, and most of the music materials stem from a long monody. In the former piece, he uses a 170-note long monody as a springboard to create a series of textures—“near unison,” “phase-shifted,” “complex,” and “complete unison.” These textures, together with a quotation from Claude Vivier’s Lonely Child, delineate each section of the piece. Another monody, which is 88 notes long, is used to generate pitch materials for different structure-bearing motives in the second work, either in its entirety or in a fragmented manner. The forms of this work were modeled after two types of North Indian compositions—“Alap” and “Gat.”
Écriture de textes identitaires plurilingues et rapport à l’écrit d’élèves immigrants allophones1
Authors: Maynard Catherine , Armand Françoise
Published: January 2018

Cet article contribue à la réflexion sur la notion de rapport à l’écrit (RÉ) en contexte de langue seconde auprès d’élèves immigrants allophones en proposant la dénomination de RÉ+. Il s’appuie sur une recherche effectuée au Québec visant à observer les effets de la production de textes identitaires plurilingues sur le RÉ+ de huit élèves immigrants allophones en situation de grand retard scolaire en classe d’accueil au secondaire (groupe expérimental: n=4; groupe contrôle: n=4). Des entretiens individuels et des observations participantes ont permis de décrire le RÉ+ des participants et de dégager les effets de l’approche nouvelle mise en place qui, contrairement aux pratiques traditionnelles d’enseignement observées dans le groupe contrôle, est liée au développement d’un RÉ+ aux connotations plus positives se traduisant entre autres par un engagement plus marqué des élèves.
La modification et la réforme de la Constitution canadienne
Authors: Pelletier Benoît
Published: January 2018

La réforme constitutionnelle au Canada est, depuis longtemps, un processus laborieux, ponctué de hauts et de bas, de dénouements étonnants et d’échecs retentissants. Au coeur de cette réforme se trouve évidemment la procédure de modification constitutionnelle, laquelle varie selon les époques. Ainsi, avant le rapatriement, il fallait recourir au Parlement londonien pour modifier les parties les plus substantielles de la Constitution canadienne. Depuis 1982, la procédure de modification constitutionnelle se décline en cinq formules, dont trois requièrent, à des degrés divers, la participation des ordres de gouvernement fédéral et provincial. Il y a lieu, par ailleurs, d’ajouter aux exigences déjà très élevées de cette procédure différents facteurs qui viennent en compliquer davantage la mise en oeuvre. Rien d’étonnant, donc, à ce que les acteurs politiques et les tribunaux aient élaboré diverses stratégies d’adaptation paraconstitutionnelle, c’est-à-dire des mécanismes de substitution au processus formel de modification constitutionnelle.

Après avoir procédé à une étude de l’histoire propre à la réforme constitutionnelle au Canada, l’auteur en examine le cadre juridique et politique actuel, tout en insistant sur la procédure de modification de la Loi constitutionnelle de 1982. Puis, il traite des éléments qui viennent indirectement complexifier cette procédure. Enfin, il analyse les différents phénomènes qui favorisent l’adaptation paraconstitutionnelle de celle-ci. En guise de conclusion, l’auteur rappelle qu’aucune réforme constitutionnelle d’envergure n’est envisageable sans une volonté politique ferme et l’appui de la population. Il insiste aussi sur l’importance de réhabiliter le mot Constitution et d’éviter que la réforme constitutionnelle ne soit qu’un voeu pieux.
Les assises conceptuelles du droit de l’environnement en droit des biens : entre patrimoine collectif et relation fiduciaire
Authors: Emerich Yaëll , Hudon Alexis
Published: January 2018

Le caractère absolu de la propriété est l’un des mythes fondateurs du régime civiliste du droit des biens. Cependant, l’émergence des enjeux environnementaux a rendu nécessaire l’imposition de limites à la propriété individuelle. On peut distinguer deux mouvements de limites. Le premier mouvement, fondé sur le droit privé, est caractérisé par l’interdépendance et par un conséquentialisme anthropocentrique. Il se manifeste, notamment, par le trouble de voisinage. Le second mouvement de limites, ancré dans le droit public, est marqué par une dimension biocentrique. Il est caractérisé par une diminution nette des prérogatives du propriétaire et correspond à l’entrée en scène du droit de l’environnement. Dans une perspective de droit des biens, il est difficile de conceptualiser cet empiètement du droit environnemental sur les prérogatives du propriétaire et d’en établir le fondement. Les concepts qui se situent traditionnellement à la frontière du droit des biens et de l’environnement — comme la chose commune, la fiducie publique et le patrimoine commun — enrichissent l’analyse de l’interaction entre ces branches du droit, sans toutefois parvenir à en rendre compte entièrement. Cet article propose la figure du patrimoine collectif, fondé sur un intérêt collectif dans l’environnement, afin de légitimer l’intervention du législateur en matière environnementale dans le contexte du droit des biens. L’idée de patrimoine collectif évoque, en outre, le registre fiduciaire, particulièrement riche dans le contexte de la protection environnementale.
ПОВЕЗАНОСТ УСПЕХА У СРЕДЊОЈ ШКОЛИ И СПРЕМНОСТИ ГРАЂАНА ЗА РЕАГОВАЊЕ У ПРИРОДНИМ КАТАСТРОФАМА
Authors: Цветковић Владимир
Published: January 2018

У раду су изнети резултати квантитативногистраживања повезаности успеха у средњој школи и спремности грађаназа реаговање на природну катастрофу изазвану поплавом у РепублициСрбији. Истраживање је обављено 2015. године у 19 општина у Србијиса присутним ризиком од настанка поплава. Реализовано је применомстратегије анкетног испитивања у домаћинствима коришћењемвишеетапног случајног узорка којим је обухваћено 2500 грађана.Резултати истраживања указују да постоји статистички значајнаповезаност са одређеним променљивама: превентивне мере, новчанасредства, подизање нивоа река, ниво спремности, ндивид. спремност,спремност домаћинства, спремност лок. заједнице, спремност државеитд. Оргиналност истраживања произилази из чињенице неиспитаногутицаја успеха у средњој школи на спремност грађанā. Резултати могубити искоришћени приликом креирања стратегије унапређења нивоаспремности грађана за реаговање с обзиром на успех у средњој школикоји су остварили грађани.
ОБЛИЦИ И КАРАКТЕРИСТИКЕ КРИВИЧНИХ ДЈЕЛА КОЈА СЕ ВРШЕ НА ШТЕТУ ПОТЕНЦИЈАЛНО УГРОЖЕНИХ ОБЈЕКАТА (БЕНЗИНСКИХ СТАНИЦА)
Authors: Вујић Драгана
Published: January 2018

Све облике угрожености, било у радним илиборавишним срединама, треба схватити као објективну и субјективнукомпоненту динамичког развоја организација и друштвених заједница,али тако да ефикасним чувањем, превентивно-заштитним системомконкретне организације или друштвене заједнице покушамо смањитии отклонити све облике угрожености. Према томе, суштинско питањесваког предузећа, гдје се мисли и на бензинске станице јесте како наодговарајући начин штитити и заштитити људе и своју имовину.Одговор на постовљено питање проналази се у неспорном значају иважности система обезбjеђења лица и имовине. Наиме, штићени објектисе могу подијелити у више група. У једну од група за обезбjеђење спадајуи објекти за производњу, прераду, дистрибуцију и складиштење нафте,нафтних деривата и гаса. Бензинске станице су усамљени објекти,без обзира на то да ли се налазе у урбаној средини или далеко од ње,па мјере којима је потребно заштитити како имовину тако и људскепотенцијале треба организовати и спровести на најбољи могући начину циљу постизањa максималне заштите штићених вриједности. Да бисе могло управљати ризицима на одређеном локалитету, потребно јепрво анализирати основне изворе угрожавања. У раду се анализирајунајучесталији извори угрожавања бензинских станица са акцентом наимовинском криминалитету, врши се сагледавање структуре и динамикепојаве, одређивање те преглед статистичких података на основу којихће се покушати дати криминалистичка прогноза криминалитита забудући период. Локалитет за који су обрађивани подаци и на коме сепроучава појава јесте подручје које оперативно покрива ЦЈБ Бијељина.