АНАЛІЗ ОСОБЛИВОСТЕЙ ПОРУШЕНЬ ЛІПІДНОГО ОБМІНУ У ХВОРИХ З ГОСТРИМ КОРОНАРНИМ СИНДРОМОМ ЗАЛЕЖНО ВІД ФУНКЦІЇ ЩИТОПОДІБНОЇ ЗАЛОЗИ
Authors: Кузь Н. Б. , Яджин О. В. 
Published: April 2024

РЕЗЮМЕ. В статті представлені результати дослідження особливостей ліпідного обміну в хворих із гострим коронарним синдромом (ГКС) залежно від рівня тиреотропного гормону (ТТГ).
Мета – провести аналіз особливостей порушень ліпідного обміну в пацієнтів з ГКС, залежно від рівня ТТГ.
Матеріал і методи. В дослідження включено 125 пацієнтів з ГКС віком від 36 до 81 року (середній вік – (60,98±0,81) років). Усі хворі були поділені на дві групи залежно від функції щитоподібної залози (ЩЗ). До першої групи (І) було включено 51 особу (40,8 %) – хворі зі зниженою функцією ЩЗ (рівень ТТГ >4 мкМО/мл), середній вік – (62,51±1,18) роки. До ІІ групи увійшли 74 особи (59,2 %) – хворі з нормальною функцією ЩЗ (рівень ТТГ 0,4–4 мкМО/мл), середній вік – (59,93±1,08) років. Серед усіх обстежених хворих питома вага осіб із нестабільною стенокардією (НС) складала 28,8 %, з інфарктом міокарда (ІМ) – 71,2 %. Зокрема, в І групі частка хворих з НС складала 23,53 %, з ІМ – 76,47 %, у ІІ групі частка хворих з НС – 32,43 %, та з ІМ – 67,57 %, p>0,05 між І і ІІ групами. Частка жінок у І групі складала 27,45 % (n=14), частка чоловіків – 72,55 % (n=37), у ІІ групі – 29,73 % (n=22) та 70,27 % (n=52) відповідно.
Визначали наступні показники ліпідного обміну: загальний холестерин (ЗХС), холестерин ліпопротеїдів високої щільності (ХС ЛПВЩ), холестерин ліпопротеїдів низької щільності (ХС ЛПНЩ), тригліцериди (ТГ), холестерин не-ліпопротеїдів високої щільності (ХС не-ЛПВЩ). Для оцінки функції ЩЗ у обстежених пацієнтів, визначали рівень ТТГ.
Результати. На початку дослідження виявлено достовірно вищі середні рівні ЗХС, ХС ЛПНЩ, ТГ та ХС не-ЛПВЩ у І групі хворих, порівняно з ІІ групою: ЗХС – на 25,17 % (5,76±1,19 ммоль/л (І) проти 4,31±1,30 (ІІ), р< 0,001), ХС ЛПНЩ – на 31,64  % (3,54±1,10 ммоль/л (І) проти 2,42±1,08 (ІІ), р< 0,001), ТГ – на 21,95  % (2,05±1,61 ммоль/л (І) проти 1,60±1,24 (ІІ), р< 0,05) та ХС не-ЛПВЩ на 25,78  % (4,46±1,18 ммоль/л (І) проти 3,31±1,31 (ІІ) р< 0,001), відповідно.
Частка осіб з перевищенням цільових рівнів ЗХС, ХС ЛПНЩ та ХС не-ЛПВЩ також достовірно більша в осіб зі зниженою функцією ЩЗ (І): на 39,46 % (92,16±3,76 проти 52,70±5,80 %), 16,96  % (98,04±1,94 проти 81,08±4,55 %) та 10,34  % (94,12±3,29 проти 83,78±4,28 %) відповідно, порівняно з хворими без порушення функції ЩЗ (ІІ).
При оцінці взаємозв’язку між середніми рівнями ТТГ і показників ліпідного обміну ми встановили середньої сили прямий кореляційний зв’язок між рівнями ТТГ та ЗХС (коефіцієнт кореляції (r=0,335, p<0,05), та – ТТГ і ХС ЛПНЩ (r=0,384, p<0,01) у групі хворих зі зниженою функцією ЩЗ (І). Подібні зміни не спостерігались в осіб з нормальною функцією ЩЗ (ІІ).
Висновки. У групі хворих з ГКС та зниженою функцією ЩЗ (І) реєструються на 20–30 % достовірно вищі середні рівні основних проатерогенних фракцій ліпідів (ЗХС, ХС ЛПНЩ, ТГ та ХС-неЛПВЩ), порівняно з хворими із нормальною функцією ЩЗ (ІІ). Серед хворих із ГКС та ТТГ більше 4,0 мкМО/мл (І) питома вага осіб з перевищенням цільових рівнів ЗХС, ХС ЛПНЩ та ХС не-ЛПВЩ достовірно більша, порівняно з такими при ТТГ менше 4,0 мкМО/мл (ІІ), на 39,46 %, 16,96 % та 10,34 % відповідно. Встановлено прямий середньої сили кореляційний зв’язок між рівнями: ТТГ та ЗХС (коефіцієнт кореляції (r) = 0,335, p<0,05), ТТГ та ХС ЛПНЩ (r=0,384, p<0,01), у групі хворих зі зниженою функцією ЩЗ (І). В осіб із нормальною функцією ЩЗ (ІІ) подібні зміни не спостерігались.