bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Szuburbanizáció és társadalom
Authors: Csanádi Gábor , Csizmady Adrienne
Published: August 2018

A Budapest és agglomerációjának helyzete jó példája annak, hogy a politikai-hatalmi struktúra változása hogyan hat a társadalmi viszonyokra. Az elmúlt néhány év alatt a két terület között – a korábbinál – sokkal szorosabb kapcsolat és kölcsönhatás épült ki. Mindezek a változások indokolttá teszik, hogy azt vizsgáljuk meg, hogy a városi társadalom térbeli dimenziói hogyan értelmezhetőek akkor, ha nem egyszerűen a főváros közigazgatási határainak keretei között vizsgálódunk, hanem vizsgálati egységünknek a fővárost és agglomerációját tekintjük. A tanulmány első kérdése az, hogy a főváros és agglomerációja területén belül hogyan értelmezhetőek a társadalmi folyamatok térbeli dimenziói. Más szóval, azt vizsgáljuk, hogy a magas és alacsony státusú rétegek térbeli elkülönülése, szegregációja milyen mértékben lép át a településhatárokon, és a szegénység koncentrálódásának kockázatai milyen mintákat öltenek fel egy ilyen léptékű vizsgálat során.
Szuburbanizációs jelenségek Győr környékén
Authors: Hardi Tamás
Published: August 2018

Magyarország nagyobb városai körül már szinte mindenütt kimutathatók szuburbanizációs jelenségek. Tanulmányunk azon munkák sorába igyekszik beilleszkedni, amelyek a magyar vidéki szuburbanizáció összehasonlító vizsgálatát segíthetik elő. Győr környékének településein végzett lakossági és önkormányzati kérdőívek és interjúk segítségével tárjuk fel azokat a jelenségeket, amelyek a megindult és gyorsuló lakóhelyi szuburbanizációra utalnak. Vizsgáljuk e települések lakosságszámának változását, a kiköltöző népesség összetételét, motivációit, s azt, hogy mindez hogyan hat a befogadó települések társadalmának átalakulására, hogyan tudnak az újonnan jött családok beilleszkedni a helyi közösségbe. Fontos kérdés továbbá, hogy a kiköltöző városi lakosok korábbi kapcsolatrendszerükből mit őriznek meg költözésük után, hol veszik igénybe a különböző szolgáltatásokat. A gyorsuló szuburbanizáció ellenére kérdéses, hogy a folyamat jelentős tömegeket és területeket fog-e érinteni az elkövetkezendő időszakban.
Egy kisváros helyzete az információs korban
Authors: Barsi Boglárka
Published: August 2018

A szerző tanulmányában egy kisváros helyzetét kívánja bemutatni az információs korban. Rávilágít arra, hogy habár az információs és kommunikációs technológiák segítenek a távolságok és térbeli akadályok legyőzésében, nem jelentik a tér szerepének csökkenését. Az új technológiák felerősítették a korábban is létező területi különbségeket, és tovább növelték a városok, elsősorban a nagyvárosok versenyképességi előnyeit.A bemutatott kisváros mérete, mozdulatlan gazdasága nem teszi lehetővé az információs társadalom előnyeiből való részesedést. A városi önkormányzat, a kulturális és oktatási intézmények kis költségvetésből gazdálkodnak, nem jut elegendő forrás az informatikai fejlesztésekre. Sok helyen hiányzik a megfelelő szakember gárda is. Mindez megfelelő cselekvési stratégia nélkül a város további leszakadását eredményezheti.
Esélyek és kényszerek. Termelői stratégiák és kooperációs törekvések a Közép-magyarországi régió zöldség- és gyümölcságazatában
Authors: Hamar Anna , Rácz Kata , Váradi Monika Mária
Published: August 2018

A szerzők tanulmányukban a Közép-magyarországi régió példáján azt a kérdéskört járják körül, hogy a zöldség- és gyümölcságazatban működő gazdálkodók: őstermelők, egyéni, családi és társas vállalkozások, termelői csoportok milyen értékesítési stratégiákat követnek a radikálisan átrendeződött piacon, mennyire képesek alkalmazkodni az új feltételekhez, továbbá, hogy milyen tényezők támogatják, illetve gátolják a termelők alulról szerveződő, önkéntes szervezeteinek megalakulását és működését.
Globalizáció, hegemónia és a harmadik évezred politikai újjárendeződése; ezek egyes regionális vonatkozásai
Authors: Segesváry Viktor
Published: August 2018

A nyugati kultúrkörben évszázadok óta uralkodó politikai-intézményes forma, a nemzetállam, mára teljesen csődbe jutott, s nem honosítható meg a civilizációnkon kívül eső területek országaiban, mert ezekben a nemzet fogalma ismeretlen, és nem felel meg semmiféle társadalmi valóságnak. A világállam egy irreális ideológia szülötte, s halálos veszélyt jelent a mai demokráciák számára azáltal, hogy egyrészt elképzelhetetlenül megnövelné a távolságot a döntést hozók és a döntések súlyát viselők között, másrészt teljesen kiszolgáltatná a kisebbségeket a többségi csoportok, vagy egy hatalomra jutott kisebbség diktatórikus hatalmának. Az új évezred elmaradhatatlan politikai átrendeződésének szempontjából az egyetlen elfogadható megoldás tehát a nem területi, hanem kulturális alapokon nyugvó, kisebb egységek létrehozása, melyeknek működését és koordinálását a mai legfejlettebb információs és kommunikációs technológiák lehetővé teszik.
Területfejlesztési és értékelési rendszer Ausztriában
Authors: Finta István
Published: August 2018

Ausztriában a tartományok számára jelentős döntési jogosítványokat biztosító szövetségi berendezkedés ellenére a területfejlesztés rendkívül csekély mértékben jelenik meg azon a szinten, ahol a legerősebbnek kellene lennie, vagyis a tartományok szintjén. A tanulmány ezen a szinten ismerteti a területfejlesztés rendszerét, s mutatja be a róluk készült jelentést.
A gravitációs modell és a gravitációs törvény összehasonlítása
Authors: Dusek Tamás
Published: August 2018

A gravitációs modellt az elnevezése és története miatt fizikai analógián alapuló területi elemzési módszerként tartják számon, ami gyakran vezetett a modell elméleti alátámasztásával és gyakorlati használhatóságával kapcsolatos félreértésekhez. Jelen tanulmányban a szerző vizsgálja a modellnek a gravitációs törvény létezésétől teljesen független elméleti alátámasztásának a kérdését, majd a modell és a törvény összehasonlításával bemutatásra kerülnek lényeges és többnyire a törvénytől különböző tulajdonságai, amelyeket a modell alkalmazása és eredményeinek értelmezése során kell figyelembe venni.
A romániai kászoni kistérség fejlesztésének emberi erőforrás-adottságai
Authors: Vincze Mária , Mezei Elemér
Published: August 2018

Tanulmányunkban különös gondot fordítottunk arra, hogy a szokásos statisztikai mutatók mellett a kászoni medencében élő emberek élet- és gondolkodásmódját is megismerjük, mégpedig abból a nézőpontból, hogy mennyire segítheti elő vagy akadályozhatja ez a mentalitás a vidékfejlesztést. Nem csak a minta átlagában vizsgáltuk a kászoniaknak a fejlesztéshez való viszonyulását, hanem azt is megpróbáltuk felmérni, hogy a családtagok átlagéletkora, a családfő iskolázottsági szintje, a föld- és géptulajdon nagysága, a család jövedelemi szintje mennyire tekinthető befolyásoló tényezőnek a gazdasági döntéshozatalban, és hogy mennyire hatnak megkülönböztetően ezek a jellemzők az életmódra és gondolkodásmódra.
Agrártérségek komplex fejlesztése
Authors: Buday-Sántha Attila
Published: August 2018

A szerző tanulmányában az agrártérségek hagyományos funkciója, az élelmiszer és mezőgazdasági (erdészeti) nyersanyagtermelése mellett bemutatja azokat a környezeti ártalmakkal túlterhelt világunkban nélkülözhetetlen, tulajdonképpen „szolgáltatásnak” tekinthető szolgálatokat, amelyeket a természet, az agrártérségek nyújtanak a társadalom számára. A „térgazdálkodás”, „térfejlesztés” feladata, hogy az önmagukban is értéket képviselő természeti funkciók valamint a társadalmi, gazdasági igényeket kiszolgáló funkciók között egyensúlyt teremtve a fejlesztés során a megfogalmazott prioritások mellett más potenciálok is érvényesülhessenek. Az agrártérségek fejlődését is politikai, gazdasági, társadalmi, természet- és környezetvédelmi szempontok, illetve érdekek befolyásolják, a fejlesztésnek, a térhasználatnak azonban mindenképpen a térség fenntartható fejlődését kell szem előtt tartania.
Globalizáció és térségi fejlődés
Authors: Szirmai Viktória , Baráth Gabriella , Molnár Balázs , Szépvölgyi Ákos
Published: August 2018

Az utóbbi néhány év világgazdasági történései a magyar szakemberek figyelmét is a globalizáció folyamatai felé fordították. A globalizáció esetén legtöbbször azonban csak annak gazdasági oldalairól beszélünk, miközben nem, vagy alig ejtünk szót a társadalmi, a politikai és a kulturális hatásokról. Ezért ebben a tanulmányban a globalizáció konkrét térségi társadalmi és gazdasági hatásainak feltárására vállalkozunk. Egy székesfehérvári empirikus kutatás eredményei alapján – és természetesen számos egyéb, hasonló típusú konkrét vizsgálat által feltártak szerint – kísérletet teszünk a globalizáció helyi folyamatainak elfogulatlan elemzésére, a térség fejlődése szempontjából kedvező és kedvezőtlen következmények tisztázására.
Regionális e-government, avagy elektronikus kormányzat a térségi igazgatási feladatellátásban
Authors: Tózsa István
Published: August 2018

A tanulmány az információs társadalom kialakulása által gerjesztett info-kommunikációs technológiák közigazgatási területen való alkalmazási lehetőségeit próbálja összefoglalni, külön figyelmet fordítva a közigazgatási reform egyik időszerű kérdésére, a regionális igazgatásra, pontosabban ennek az új területnek az elektronikus kormányzattal való lehetséges viszonyára.
Vasúti közlekedésünk főbb problémái, különös tekintettel a mellékvonalak fenntarthatóságának kérdéseire
Authors: Komlós Attila
Published: August 2018

A szerző tanulmányában bemutatja a hazai vasúti közlekedés terén – mind a személyszállítás alakulásában, mind a teherforgalomban – a kilencvenes években lezajlott változásokat, megismerteti az olvasókkal a vasúti infrastruktúra hazánkban tapasztalható minőségi jellemzőit, hiányosságait. Mivel a vasúti közlekedés igen nagy hatást gyakorol a társadalmi-gazdasági folyamatok alakulására, ezért a szerző foglalkozik a vasúti mellékvonalak kérdéskörével is, kitér e vonalak üzemeltetésének, ill. megszüntetésének problematikájára.
Szeged logisztikai környezete
Authors: Tráser Ferenc
Published: August 2018

Szeged, mint a Dél-alföldi régió és annak központja kapcsolatának működési elvében kulcsszerepe van a közlekedés és a szállítás több ismert formájának – a logisztikai értékalkotás azon elemeinek –, amelyek „téráthidalással" és „időáthidalással" a teljes folyamatban integráltan jelennek meg, úgy a szállítás, mint az információ átadás területén. A város számára az áruforgalmi központok logisztikai, gyűjtő és elosztó helyek koncepciójának térhódítása a reális jövőkép, amely megfogalmazott és kialakított egy új modellt, az úgynevezett „gateway" gyakorlatot.
A csehszlovák állam első felbomlásának (1938–39) regionális vonatkozásai
Authors: Gulyás László
Published: August 2018

A szerző tanulmányában a csehszlovákizmus eszmei talaján 1918-ban megszületett Csehszlovákia gazdasági, etnikai jellemzőit, a többnemzetiségű létből fakadó problémákat mutatja be. A cseh és szlovák nemzet közös államaként létrejött Csehszlovákia deklaráltan nemzetállamként született meg – a csehszlovák nemzet államaként –, miközben valójában többnemzetiségű állam volt, ezt az ellentmondást a csehszlovákizmus fikciójával próbálták meg feloldani. Az egységes csehszlovák nemzetről kialakított, célszerűségi szempontok alapján létrehozott fikció azonban számos problémát okozott a csehek és szlovákok viszonyában, mely problémák végigkísérték az első Csehszlovák Köztársaság történetét, majd 1938-39-ben a csehszlovák állam felbomlásához vezettek.
A magyar városhálózat tagozódása az infokommunikációs infrastruktúra alapján az ezredfordulón
Authors: Rechnitzer János , Grosz András , Csizmadia Zoltán
Published: August 2018

Az elmúlt években tapasztalható megtorpanása, kisebb recessziója ellenére is az információs és kommunikációs technológiák (IKT) egyre inkább meghatározóvá válnak a globalizált világ gazdaságában, illetve a rendszerváltást követő gazdasági szerkezetváltásnak köszönhetően már hazánk nemzetgazdaságában is. Az IKT hatását elsősorban a termelékenység javításában, új termékek és szolgáltatások megjelenésében, a fogyasztói szokások átalakulásában, új elosztási csatornák kialakulásában szokás megragadni, ugyanakkor az információs és kommunikációs technológiák erőteljes területi koncentrációjának köszönhetően igen jelentős hatással van a térszerkezet változására, különösen a városhálózat tagozódására. Hazánkban is megfigyelhető az IKT szektor jelenléte, szerkezete tekintetében a hasonló sajátosságokat mutató városcsoportok kialakulása, mely folyamatot elsősorban a városok mérete, település hierarchiában betöltött funkciói, földrajzi elhelyezkedése, valamint egyéb speciális jellemzői határozzák meg.
Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) hatása a versenyképességre
Authors: Barsi Boglárka
Published: August 2018

Az új technológiák megjelenése és elterjedése felvetette egy új gazdaság megjelenésének gondolatát, mely a termelékenységben, foglalkoztatásban és gazdasági növekedésben az elmúlt években végbement rohamos változásoknak a gyűjtőszava. Az új gazdaság központi jellemzője, hogy az információs és kommunikációs technológiák ugrásszerű fejlődése és alkalmazása innovációk egész sorát eredményezi. Mindez természetesen új kérdéseket vetett fel a nemzetgazdaságok, régiók, települések versenyképességének meghatározásakor, mérésekor. A szerző az új gazdaság és a versenyképesség fogalmának magyarázata mellett a mérés körül kibontakozott vitát leginkább befolyásoló indikátorokat kívánja bemutatni. A tanulmány záró részében pedig az elmúlt években született néhány, az információs és kommunikációs technológiába való befektetés és a gazdasági vagy termelékenység-növekedés közötti kapcsolatot vizsgáló elméleti tanulmány kapcsán felmerülő Solow-paradoxont vizsgálja.
Globalizáció és a világvárosok által uralt tér II.
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

A világvárosi szerepkörök közül a tanulmány második részében a szerző három különleges „puha" tényezőcsoportot vizsgál. A tudásgazdasággal kapcsolatosak közül (a K+F ráfordítások, intézmények, innovációk terjedése, innovatív termékek felvétele stb. alapján) az innovációs színvonal és a kutatás/felsőoktatás számbavétele történt meg. A második tényezőcsoportot a fejlett (városi) infrastruktúrát feltételező, nagy embertömegeket mozgató világraszóló vallási, kulturális és sportrendezvények alkotják. Közülük a legnagyobb közlekedési forgalmat a hívők milliói által rendszeresen látogatott vallási központok, zarándokhelyek, „szent városok" keltik. A vallási szerepkörökkel szemben, melyek csak kivételesen kötődnek a világvárosokhoz, a kulturális rendezvények már gyakrabban metropoliszok, míg az olimpiák és világbajnokságok színterei főként milliós városok. Külsődleges jellemzőként a világvárosi karaktert egyre jobban kifejezik a multinacionális cégek jelenlétének méreteire utaló, tervezetten létesített irodavárosok nagyvonalú épületegyüttesei.
A partnerség jelentőségének növekedése a regionális és várospolitikában a nyolcvanas évektől napjainkig
Authors: Somlyódyné Pfeil Edit
Published: August 2018

A tanulmány a regionalizáció eszközrendszerén belül a partnerség elvén felépülő viszonylag új szervezeti struktúrákat vizsgálja. Az elemzés tárgya az a problémakör, miszerint az állam számára a társadalomirányítás hagyományos jogi eszközei elégtelenekké váltak, ezért új szabályozási és intézményi struktúrák felé fordítja figyelmét. A horizontális együttműködés és koordináció jellemezte szervezetek vizsgálati terepét egyfelől az angol városfejlesztési politika, másfelől a strukturális politika regionalizálása szolgáltatja Németország példáján. A végső kérdés úgy hangzik, vajon a területi érdekegyeztetés új szervezetei mennyiben képesek hatékonyan kapcsolódni a hierarchikus közigazgatási struktúrákhoz, és mennyiben demokratikusak, illetve mint a komplex társadalmi problémák kezelésének eszközei miként értékelődnek a közigazgatás területi szerkezetének reformja szemszögéből?
A külföldi működőtőke-befektetések jelenlegi tendenciái és területi elmozdulásának esélyei Magyarországon
Authors: Barta Györgyi , Bernek Ágnes , Nagy Gábor
Published: August 2018

A külföldi működőtőke-beruházás (KMT) a magyar gazdaság egyik legfontosabb hajtóereje, jelentős visszaesése az elmúlt években súlyos probléma forrása. A KMT térbeli megoszlására – kezdettől fogva – erős koncentrálódás jellemző. Kétségtelen, hogy a KMT vonzását illetően lezárult egy szakasz a magyar gazdaságban, mivel kimerültek azok a tartalékok, amelyek révén Magyarország a környező közép- és kelet-európai országokhoz képest előnyöket tudott felmutatni. Tanulmányunk a KMT magyarországi folyamatait két aspektusból – a befektetők oldaláról, illetve a helyi fogadókészség szempontjából – vizsgálja. Arra keressük végső soron a választ, vajon van-e esély arra, hogy a KMT erős területi koncentrációja oldódjon Magyarországon, azaz, várható-e, hogy az ország kevésbé fejlett területei is vonzóak lesznek a külföldi beruházók számára.
Fel is út, le is út… (Városaink településhierarchiában elfoglalt pozícióinak változásai a 20. században)
Authors: Beluszky Pál , Győri Róbert
Published: August 2018

A tanulmány több időkeresztmetszetre – 1910, 1965, 1995, 2000 – készített empirikus hierarchiavizsgálat, illetve a városi funkciók mennyiségi oldalának meghatározására végzett számítások eredményeit veti össze a városhálózatban bekövetkezett változások felmérése céljából. A szerzők megállapítása, hogy a 20. század urbanizációja nem járt a városi funkciójú települések számának látványos emelkedésével; hogy a városhierarchia struktúrája szilárdnak bizonyult a magunk mögött hagyott évszázadban, miközben az egyes hierarchia-szintek állománya természetesen cserélődött. A szerzők a településfejlesztés figyelmébe ajánlják a hierarchikus pozíciójukban erősen visszaeső városokat (Sátoraljaújhely, Balassagyarmat, Jászberény, Makó, Mohács stb.). A városhierarchiában való emelkedésnek három mozgatórugója volt a 20. században: az iparosítás, az agglomerálódás és az idegenforgalom.
A régió mint diszkurzív termék
Authors: Varró Krisztina
Published: August 2018

A diszkurzív megközelítés terén a kilencvenes évektől kezdve igazi „boom" figyelhető meg, nem utolsósorban a területi kérdésekkel foglalkozó szakirodalomban is. Ez a nyelvi közlést előtérbe állító nézőpont a térfogalmakat mint az emberi kommunikáció nélkülözhetetlen elemeit és termékeit fogja fel, melyek maguk is a valóságot alakítják. A szerző tárgyalja ezek jellegzetességeit, illetve bemutatja, hogyan tekinthetünk a térstruktúrák létrejöttére mint a térről való beszéd eredményére, s ez milyen kérdéseket vet fel. Mindezt, ahol lehet, a régiók, illetve azok hazai kialakulásával, kialakításával kapcsolatos példákkal teszi, mely most a térről való beszéd egyik leggyakrabban felbukkanó tárgya.
Az osztrák területi tervezés jogi szabályozásának vizsgálata
Authors: Finta István
Published: August 2018

A tanulmányban három olyan jogszabály bemutatására kerül sor, amelyek kiválasztásánál szerepet játszott a területi tervezés jogi szabályozásának központi szerepe, illetőleg olyan területi rendszer kialakítása és szabályozása, amely közel áll a magyar területi beosztási rendszerhez. E három tartományi törvény a burgenlandi, illetve a voralbergi területi tervezésről szóló tartományi törvény, valamint a tiroli területrendezési törvény. A területrendezés olyan tág kategória Ausztriában, amelybe belefér a mi fogalmaink szerint értelmezett területfejlesztés-rendezés, területi tervezés, sőt a regionális politika is. Ugyanakkor a vizsgált jogszabályok alapján megállapítható, hogy az egyes tartományi törvények területi tervezésre vonatkozó részei elősegíthetik mind a hazai értelemben vett területfejlesztés, mind pedig a területrendezés – különösen az alapelvek, célok meghatározására vonatkozó – jogszabályi rendezését.
Vidékfejlesztési intézkedések, támogatások és kilátások az Európai Unió bővítése után
Authors: Sarudi Csaba
Published: August 2018

Az Európai Unió tagországaiban, így Magyarországon is, a vidékfejlesztést szolgáló feladatok rendszerét vidékfejlesztési intézkedéseknek vagy támogatási jogcímeknek nevezik. Vidékfejlesztési támogatásokhoz általában pályázatok révén lehet hozzájutni. A támogatások igénybevételének feltétele nemzeti fejlesztési terv és közösségi támogatási keretterv kidolgozása, illetve tagországi és EU bizottsági elfogadása. A vidékfejlesztési támogatások legfontosabb forrása az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap, bár a finanszírozásban más Strukturális Alapok is részt vesznek.
Transznacionális vállalatok határon túli akvizícióinak és fúzióinak környezeti hatásai
Authors: Balogh Csaba
Published: August 2018

A 20. század végére a világméretűvé vált globalizáció eredményeképpen létrejött transznacionális vállalatok határon túli akvizíciók és fúziók segítségével gazdasági és politikai hatalmukat igyekeznek a földkerekség egészére kiterjeszteni. A termékeik és szolgáltatásaik révén uniformizált fogyasztói társadalomnak azonban nem csak jóléti hatásai vannak. A környezetszennyezés és a katasztrófák napjaink égető problémái, amelyek megoldása nemcsak a transznacionális vállalatok feladata, hanem a miénk, fogyasztóké is.
A társadalmi kirekesztettség: a perifériára szorult társadalmi csoportok az átmenet időszakában
Authors: Jász Krisztina
Published: August 2018

A szerző áttekinti a társadalmi kirekesztés vizsgálatának elméleti hátteréül szolgáló legfontosabb szociológiai irányzatokat, valamint vizsgálja a jelenség mérésére szolgáló indikátorok kidolgozásának folyamatát. A tanulmány továbbá végig követi a kirekesztett társadalmi csoportok helyzetének alakulását a rendszerváltás óta eltelt másfél évtizedben. Szorgalmazza a területi szintű szociálpolitikai tervezés reformjának szükségességét.
Az amerikai transznacionális vállalatok térszerveződése az 1990-es években
Authors: Csiki Anita
Published: August 2018

A tanulmány az amerikai vállalatok térszerveződését vizsgálja 1990 és 2000 között a nem banki amerikai transznacionális vállalatok többségi amerikai tulajdonban lévő külföldi leányvállalatainak megoszlásán keresztül. A kutatás az Amerikai Gazdaságelemző Hivatal (Bureau of Economic Analisys [BEA]) Interneten is elérhető adatbázisára épült.Az elemzés arra keresi a választ, hogy a 20. század utolsó évtizedében az amerikai vállalatok milyen világgazdasági pozícióval rendelkeztek, miként alakult e vállalatok nemzetköziesedettsége, hogyan módosult a vállalatok térszerveződése, valamint hogy az ágazati folyamatokat tekintve milyen változások következtek be, és az egyes iparágak lokalizációja hogyan alakult.A tanulmány az amerikai transznacionális vállalatok nemzetközi jelentőségének bemutatásával indít, ezt követi a vállalati tevékenység általános regionális elemzése, majd az egyes iparágak területi folyamatainak ismertetése, végezetül pedig sor kerül az amerikai vállalatok kelet-európai és magyarországi tevékenységének rövid felvázolására is.
A regionális politika és intézményrendszer szerepe Magyarországon
Authors: Döbrönte Katalin , Vida Szabolcs
Published: August 2018

A regionalizmus napjainkban egyre inkább előtérbe kerül mint a közigazgatás és a fejlesztési politika egyik lehetséges útja. Míg azonban a területi alapon szervezett közigazgatásnak évezredes múltja van, a regionális fejlesztési politika csak az elmúlt évtizedekben jelent meg a fogalomtárban. Ez a tendencia felerősödött hazánknak az Európai Unióhoz való csatlakozása nyomán, mivel tagságunkkal a regionális politika alapjaihoz való hozzáférés is együtt jár. A tanulmány egyik célja, hogy átfogó gondolatmenettel bemutassa a regionális fejlesztés szükségszerűségét a gazdaság és az állami feladatvállalás oldaláról három szempont szerint: az elméleti megfontolások, a nemzetközi tapasztalatok és a magyar regionális gazdasági és intézményi folyamatok elemzésével. Az elemzés részét képezi a regionális intézményrendszer vizsgálata a jogi környezet, a politikához való viszony, a szakpolitikai orientáció, ill. a források feletti rendelkezés szemszögéből. A vizsgálati eredmények alapján megkísérlünk válaszokat adni a regionális politika hazai továbbfejlesztésének lehetőségeiről. Végkövetkeztetéseinkben egyértelműen a további fiskális és politikai decentralizáció mellett foglalunk állást, és gyakorlati lépéseket javasolunk ennek véghezviteléhez. A decentralizáció hatékonyabb alternatívát jelent a központi kiegyenlítő intézkedéseknél.
Az innováció-alapú regionális fejlesztés lehetőségei Magyarországon. Az egyetemi kutatások szabályozási, finanszírozási környezete
Authors: Horváth Kornélia
Published: August 2018

A tanulmány áttekinti az innováció-alapú regionális fejlesztés nemzetközi (USA és EU[15]) tapasztalatait, gyakorlatát, kiemelve az ezek, illetve az ide vonatkozó szakirodalom alapján fontosnak ítélt elemeket. A cikk középpontjában az innováció-alapú – különös tekintettel az egyetemek által beindított – regionális fejlesztés hazai lehetőségeinek vizsgálata áll, elsősorban szabályozási, finanszírozási és intézményi oldalról megközelítve.
A vidékfejlesztés várható támogatási rendszere 2007–2013 között.
Authors: Kovács Teréz
Published: August 2018

Az EU-ban a vidékfejlesztési támogatások a Közös Agrárpolitikán és a strukturális politikán belül jelennek meg. Az utóbbi időben mindkét területen lényeges reformok zajlottak le. A tanulmány részletesen elemzi azt, hogy ezeknek a reformoknak milyen hatása lesz a 2006-2013 közötti programozási időszakban a vidékfejlesztési támogatásokra. Továbbá javaslatokat tesz arra vonatkozólag, hogy a leendő NVT II.-ben és az AVOP II.-ben milyen célokat és prioritásokat célszerű megfogalmazni.
Szuburbanizáció és közlekedés a győri agglomerációban
Authors: Hardi Tamás , Nárai Márta
Published: August 2018

Nagyvárosaink egyik legszembetűnőbb fejlődési jelensége napjainkban a szuburbanizáció. A városi lakosok, a szolgáltatások, de gyakran a munkahelyek is kiköltöznek a városból a környező településekre. Ez egy decentralizációs folyamat, melynek során az emberi élet egyes helyszínei (lakás, munkahely, óvoda, iskola, szolgáltatások) mind távolabb, s egyre szétszórtabban helyezkednek el a földrajzi térben. Ennek egyik legfontosabb következménye, hogy a közlekedési szükséglet gyorsabban növekszik, mint a népesség. Nagyobb problémát jelent, hogy a szuburbán kiköltözők életvitele (munkaidő átalakulása, a szolgáltatások szétszórt elhelyezkedése stb.) egyre kevésbé teszi lehetővé, hogy napi mozgásukhoz a tömegközlekedést vegyék igénybe, legalábbis annak mai formájában. Ennek egyenes következménye, hogy a szuburbanizáció során megnövekedő közlekedési igények kielégítésében egyre nagyobb szerepet játszik az egyéni közlekedés, vagyis a személygépkocsi. Nehézkes és rossz hatékonyságú tömegközlekedési rendszereinkben ez az arány vélhetően még nőni is fog. Tanulmányunkban ezeket a problémákat Győr esetében vetjük fel empirikus felmérések alapján. Győr napjainkban (Székesfehérvárra( vetekedve) a legnagyobb ingázó célpont, naponta mintegy harmincezer ember érkezik a városba dolgozni, tanulni, elsősorban a közeli településekről. A szám növekszik, s nem csupán a gazdasági fejlődés miatt, hanem az aktív korúak kitelepedése miatt is.
Kistérségek, civilek, szerkezetek
Authors: Bodó Barna
Published: August 2018

A kistérség olyan természetes körzet, amelynek létét a különböző kapcsolati hálók mutatják meg. Napjainkban egyre komolyabbá váló kérdés: mivé lesz a nemzeti centrum, és milyen jelentőségre tesznek/tehetnek szert a félperifériaként működő kis és nagyobb tájak? Milyen identitásfolyamatok indulnak el és erősödnek fel, illetve ezek miként strukturálják át a politikai érdekérvényesítés cél- és kategóriarendszerét? Bizonyosnak tűnik: a (kis)régió aspirációs keretként kutatási szemléletmódokba is bekerül. Ezért tarthat kutatói érdeklődésre számot a (kis)térségi építkezés folyamata, illetve annak esetleges elmaradása. Jelen kutatás – az Etnikai térfolyamatok, politika és társadalom Románia négy, eltérő típusú kistérségében című, átfogó kutatás részeként – célja a kistérségi civil világ innovációs potenciáljának, létének és mibenlétének a vizsgálata.
A gazdasági tér szerkezete a régióban, a régió megosztottságát meghatározó tényezők. Közép- és Kelet-Európa, s ezen belül Magyarország információs társadalmi térszerkezete
Authors: Erdős Ferenc
Published: August 2018

Egy adott régió fejlettségét, elmaradottságát és megosztottságát számos tényező együttesen határozza meg. Amikor ezen tényezőket számba vesszük, feltétlenül meg kell különböztetnünk a fejlettség mennyiségi és minőségi elemeit. A mennyiségi elemek egy adott időpillanatban jellemzik az egyes régiók gazdaságát, míg a minőségi tényezők ennél tovább mutatnak, lehetőséget adnak az adott régió fejlődési potenciáljának és fejlődési irányának becslésére is. A szerző tanulmányában egyrészt vizsgálja az információs- és kommunikációs-technológiai fejlettség, mint regionális minőségi, s az egyes régiók megosztottságát manapság nagyban meghatározó fejlettségi tényező eltéréseit a közép- és kelet-európai térségben, s ezen belül hazai kistérségi szinten is. Másrészt megkísérli az információs társadalom regionális szintű fejlesztési lehetőségeit feltárni, különös tekintettel a kistérségi szintre.
Határon átnyúló ingázás, munkavállalás az osztrák–magyar határtérségben
Authors: Hardi Tamás
Published: August 2018

Az osztrák-magyar határ mentén élők számára fontos lehetőség, hogy a szomszédban, Ausztriában a hazainál lényegesen magasabb bérért vállalhatnak munkát, s ezért még el sem kell költözniük, hanem akár napi ingázással járhatnak be munkahelyükre. Emellett az itthon dolgozók számára jó kereset kiegészítést jelenthet az időszakonkénti munkavállalás. Jelen tanulmány interjúk alapján bemutatja a rendszerváltás utáni időszak határon átnyúló munkaügyi együttműködéseinek kialakulását, majd egy lakossági, valamint egy speciális munkavállalói kérdőív segítségével kíséreli meg bemutatni az Ausztriában dolgozó magyar legális és illegális munkavállalók csoportját, megbecsülni létszámukat, körülírni jellemzőiket, motivációikat, nehézségeiket.
Vállalati együttműködések a határ mentén magyar szemszögből
Authors: Grosz András
Published: August 2018

A tanulmány célja, hogy bemutassa a határnak a Nyugat-dunántúli régióban működő vállalkozások mindennapi tevékenységére, működésre gyakorolt hatását. A határ jelentős szerepet játszott a Nyugat-dunántúli régió, Magyarország egyik legdinamikusabb gazdasági növekedéssel jellemezhető országrészének elmúlt 15 éves fejlődésében. Különösen fontos volt e szerep a külföldi működőtőke-bejövetel, a nyugati piacokhoz való közelség, valamint a nyugati, főleg osztrák vállalkozói szférára jellemző minták átvétele terén. A sokáig elszigetelt határ a nyolcvanas évek végén felerősödő változások eredményeként gyorsan alakult át határ menti térséggé, mely átalakulási folyamat az EU-csatlakozással és az áruk, szolgáltatások, valamint a termelési tényezők jövőben várható teljesen szabad mozgásával várhatóan egy speciális integrált határrégió létrejöttéhez vezet. E határrégió sajátosságainak egyik fontos dinemziója a gazdaság, a határrégióban működő vállalkozások határon átnyúló tevékenysége, piaci kapcsolatrendszere, együttműködési lehetőségei, valamint fokozódó versenyhelyzete, illetve általában a határmentiségből fakadó gazdasági, valamint nem gazdasági előnyök és hátrányok.
Határ menti társadalmi kapcsolatok a Nyugat-dunántúli régióban
Authors: Csizmadia Zoltán
Published: August 2018

A tanulmány egy előzetes helyzetértékelés. Ezért elsődleges célja nem a magyarázatok keresése, hanem a lakossági szintű határ menti együttműködések legfontosabb társadalmi aspektusainak ismertetése leíró jelleggel. Ezzel párhuzamosan a későbbi részletes elemzéshez is meg kell, hogy adja az alapvető támpontokat, irányvonalakat. Ilyen volumenű (1500 fős) téma-specifikus reprezentatív lakossági kérdőíves felmérés még nem készült a térségben. Az adatok előzetes kiértékeléséből láthatóvá vált, hogy a térség integrálódásának társadalmi pillérei nem ugyanolyan erősek, komoly ellentmondásokra bukkanhatunk a valóságos, működőképes, és a ténylegesen is igénybe vett kontaktusok, viszonyok szintjén. Ezeket viszont csak az összetett magyarázó modellek tükrében a kutatás későbbi fázisában minősíthetjük.
A városkutatások továbbfejlesztésének szempontjai: Az európai várostudományok jövője
Authors: Szirmai Viktória
Published: August 2018

A tanulmány a legújabb szakirodalmak és egy nemzetközi konferencia tapasztalatai alapján bemutatja az európai és a hazai magyar városkutatások fontosabb kutatási témáit, a kutatási témákat meghatározó várostérségi társadalmi folyamatokat, a városkutatások továbbfejlesztésének lehetséges módszertani szempontjait és új irányait.
Regionális klaszterek feltérképezése a gyakorlatban
Authors: Patik Réka , Deák Szabolcs
Published: August 2018

Egyre több országban megfigyelhető a klaszteralapú gazdaságfejlesztés térhódítása az ágazati szemlélettel szemben, és Magyarországon is létrejöttek azok a kormányzati és magánkezdeményezések, melyek klaszterek fejlesztését tűzték ki célul. A tudatos gazdaság-, illetve klaszterfejlesztés alapját a régió gazdasági szerkezetének ismerete, a létező vagy éppen formálódó klaszterek azonosítása jelenti. A klaszterek feltérképezése tehát az a kiindulópont, mely meghatározza a fejlesztési lehetőségeket, orientálja a fejlesztési elképzeléseket. Tanulmányunkban a klaszterek gyakorlati feltérképezését vizsgáljuk meg közelebbről, szemléltetésül felhasználva a Csongrád megyében, azon belül a szegedi kistérségben folytatott kutatás eredményeit és tapasztalatait. Alapvetően statisztikai adatok elemzésére támaszkodunk, kiemelve a feltérképezés elméletileg jóval tágabb módszertani skálájából azokat az eljárásokat, melyek a hazai térségek gyakorlati vizsgálatában jól alkalmazhatóak.
Városfelújítás Pécs és Győr történelmi belvárosában
Authors: Jankó Ferenc
Published: August 2018

A tanulmány a két dunántúli nagyváros példáján mutatja be a történelmi városfelújítás főbb múltbeli eseményeit, eredményeit, a történelmi belvárosok jelenbeli helyzetét, mind napjaink városfejlődési folyamataiban, mind a városok életében betöltött szerepük szerint. A szerző fő megállapítása, hogy a történelmi belvárosok megújítása egyfelől a rendszerváltozást megelőző műemlékvédelmi munkák által kijelölt iránytól meghatározott, másfelől a helyi önkormányzatok szerepvállalásától – elsősorban felsőbb kormányzati szintek által determinált – lehetőségeitől függ. A történelmi városrészek felújításának folyamata mindenképpen (kormányzati) újragondolást igényel, illetve a szereplők együttműködését, a források és eszközök koncentrálását, amely hozzájárulhat a műemlékek, illetve az épített örökség versenyképességéhez, mind a lakó-, mind a gazdasági funkciók tekintetében. Több konfliktus feloldásra vár tehát, így az, hogy látszólag csak az új építésű épületek hoznak megújulást a történelmi belvárosokba, illetve a műemlékek szociális bérház funkciója. Mindezek ugyanis már rövidtávon is fenntarthatatlanná tehetik a „történelmi városrész"-t.
Termékenység és humán fejlettség regionális összefüggései
Authors: Kovács László
Published: August 2018

A tanulmány célja a termékenység, valamint a magyarországi megyék és régiók fejlettsége közötti összefüggések feltárása. A termékenység mérőszámaként a teljes termékenységi arányszámot, a fejlettség becslésére pedig a népesség kulturális színvonalát, a gazdasági teljesítményt és a születéskor várható átlagos élettartamot egyaránt magába foglaló humán fejlettség indexet alkalmaztuk. Az eredmények az alacsony humán fejlettségi indexszel rendelkező megyék és régiók magas termékenységét mutatják, a magasan fejlett térségekben pedig a legalacsonyabb európai termékenységi értékek mutathatók ki.
A gyors közlekedés helyzete és kilátásai Kelet-Európában
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

Korunkban a gazdaság világméretű egységesülési folyamata, a globalizáció, a különböző kultúrák földi méretekben végbemenő vegyülése, a mondializáció, valamint az egységes európai piac megteremtésének az EU által képviselt politikai eszméje, az európaizáció végbemenetelének fő műszaki eszköze a közlekedés és a távközlés/infokommunikáció. Miközben az információk, hírek nagy távolságokra való eljuttatásának nincs gyakorlati jelentőségű időigénye, a közlekedésé tetemes. A globális és európai folyamatok kikényszerítették a klasszikusokhoz képest többszörösen gyors új közlekedési technológiák alkalmazását. Az egykori szocialista országok kelet-európai tömbjének csak a nagysebességű közlekedési hálózatok kellő színvonalú kiépítésével lehet esélye a felzárkózásra, a szerves és valóságos eurázsiai és globális integrációra.
Kvantitatív társadalmi térelemzési eszközök a mai regionális tudományban
Authors: Nemes Nagy József
Published: August 2018

Bár a regionális tudomány félévszázados fejlődése során mind tematikájában, mind módszertanában átalakult, kibővült, kutatási alapkérdése továbbra is a tér és a társadalom viszonya, elemzési eszközei között pedig kiemelt fontosságúak a kvantitatív módszerek. A kvantitatív eletnzés fő témái kózé tartozik a területi egyenlőtlenségek vizsgálata. A térbeli tagoltság hatótényezői között a tér, a földrajzi adottságok súlyának, szerepének megvilágítása, mérése is többfajta kvantitatív módszert kíván. A térbeli egymásrahatások, a térbeli közelség következtében megjelenő autokorreláltság vizsgálata a modern területi elemzések leginkább előtérben álló új módszertani eleme.
Társadalomföldrajz és regionális tudomány
Authors: Probáld Ferenc
Published: August 2018

A tudományrendszertani kérdések tisztázásának főként az egyes diszciplinák feladatkörének meghatározása, intézményi struktúrájuk és képzési programjaik alakítása, imázsuk építése szempontjából van jelentősége. A tanulmány áttekinti a társadalomföldrajz és a regionális tudomány fejlődésének fél évszázaclát, összehasonlítja defintcióikat és kutatási tárgyköreiket, vizsgálja a tradícióikban gyökerező elméleti és módszertani sajátságokat. A lényegi hasonlóságolcból a szerző arra a következtetésre jut, hogy az önálló regionális tudomány létrejötte nem tekinthető szükségszerűnek, tudományrendszertanilag indokoltnak. A társadalmi jelenségek és folyamatok térbeliségének kutatásában kialakult sajátos versenyhelyzet ésszerű munkamegosztás: tesz szükségessé. A társadalomföldrajznak azokra a témákra kellene figyelmét összpontosítania, ahol hagyományai és képzési programjai folytán előnyöket élvez. A geográfia pozícióinak megszilárdítása átfgó marketingstratégiát kíván; a tanulmány utolsó része ennek elemeit vázolja fel.
Markov láncok használata a regionális jövedelemegyenlőtlenségek előrejelzésében
Authors: Major Klára
Published: August 2018

A jövedelemegyenlőtlenségek változásának vizsgálatára használt módszertanok egyike a Markov láncok modelljének illesztése. A Markov modell azonban túlbecsüli a hosszú távú mobilitást, ezért hosszabb távú felzárkóz,ási folyamatok eló'rejelzésére nem alkalmas. A Mover–Stayer modell, mint a Markov modell általánosítása allcalmas arra, hogy jelentősen javítson az alapmodell hosszú távú előrejelzési képességén. A tanulmányban Frydman (1984) módszertanát alkalmazva numerikus úton kiszámítottuk mind az alap Markov modell, mind a Mover–Stayer modellek paramétereit a magyarországi kistérségek jövedelmi adatai esetében. A két modell összehasonlításával megállapíthatjuk, hogy a Mover–Stayer modellből következő hosszú távú mobilitás közel hasonló lett a megfigyelt értékhez. A Mover–Stayer modell jobb illeszkedését likelihood-arány teszt alkalmazásával vizsgáltuk.
A népességszám változás települési és megyei szintű egyenlőtlenségeinek néhány mérési lehetősége Magyarországon
Authors: Bajmócy Péter
Published: August 2018

A népességszám-változás területi különbségei ugyan jól ismertek Magyarországon, ám néhímy kvantitatív módszer segítségével újabb adalélcok adhatók e témához csupán a települések vándorlási egyenlege, népességszám- változása segítségével is. A legtöbb mutató a szuburbanizáció létét erősíti meg Budapest és a nagyvárosok körül, és e tekintetben is számottevő a főváros előnye a nagyvárosok környékéhez képest.
Az átalakuló Nagykovácsi
Authors: Csapák Alex
Published: August 2018

A tanulmányban egy, Nagykovácsiban végzett lakossági kérdőíves felmérés legfontosabb eredményei jelennek meg. Nagykovácsi lélekszáma a szuburbanizációnak köszönhetően az elmúlt húsz évben majdnem megkétszereződött. A falu átalakult. A beköltözők és az őslakosok között ma jól dokumentálható szakadék tátong, mely legplasztilcusabban a faluról alkotott mentális kép tekintetében rajzolódik ki.
A magyar sport területi versenyképességének vizsgálata többváltozós statisztikai módszerekkel
Authors: Ács Pongrác
Published: August 2018

Jelen tanulmány a hazai és a nemzetközi szakirodalomnak megfelelve a rendelkezésre álló és a szerző által gyújtött statisztikai adatokra hagyatkozva a hazai sport területi versenyképességét vizsgálja. A cikk középpontjában a többváltozós statisztikai módszerekre hagyatkozva a magyarországi sport területi versenyképességi rangsorának meghatározása áll. A tanulmány áttekinti a sport versenyképességére ható tényezőket, majd meghatározza a hazai területi sportklasztereket.
A tündérmese, mint az alternatív turizmusfejlesztés egy eszköze: Görögország példája
Authors: Fotiadis Anestis
Published: August 2018

A rurális turizmusfejlesztés és a tündérmesék között összefiggés van. A mesék ugyanis közelebb hozzák a gyerekeket a vidéki területekhez, ezáltal pozitívan befolyásolva őket a későbbi alternatív turizmusban való részvételük terén. Sokunk szerette meg a spenótot, miután megnézte a „Popey a tengerész" című mesét Ebben a cikkben arra próbálunk rávilágítani, miért és hogyan járul hozzá a mese az alternatív turizmus fejlődéséhez; másrészről pedig arra, miért és hogyan segíti az alternatív turizmus az embereket a képzeletbeli mesevilágok megjelenítésében.
A magyar egészségügyi ellátórendszer strukturális átalakításának területi vonatkozásai
Authors: Uzzoli Annamária
Published: August 2018

A tanulmány célja a magyar egészségügy átalakítása intézményi és területi vonatkozású következményeinek bemutatása. A struktúraátalakítás során az új ellátási hierarchiában a kórházi kapacitások meghatározása régiók szerint történik, így a területi különbségek földrajzi értelemben is vizsgálhatóvá válnak. Az egészségügy működésében és felépítésében tapasztalható változások közép- és hosszú távon szolgálják a hazánkra jellemző egészségügyi egyenl őtlenségek mérsékl ődését és a konfliktusok megoldását.
Térstruktúra: térideák és megvalósításuk a településhálózat-fejlesztésben
Authors: Faragó László
Published: August 2018

A tanulmány a térstruktúra értelmezésén keresztül jut el a településhálózat-fejlesztés néhány alapkérdéséhez. A szerző kifejti, hogy a tér és az idő létünk rendező elvei, melyek struktúráját a tartalom határozza meg. A térstruktúra, mint társadalmi konstrukció diszkrét pontokból, azokat koncentráló csomópontokból, azok kapcsolataiból és mindezeket befogadó térségekből áll. A tér és a településhálózat alapvetően hierarchikus felépítésű, amelyek különböző hálózati elvek és modellek alapján fejleszthetők. A jelenlegi területpolitikai gyakorlattal szemben a szerző szükségesnek látja a térségi és a települési megközelítés integrálását, amelynek alapja lehet az a tény, hogy a különböző területi szintek és a városhierarchia egymásnak megfeleltethető. A központi helyek, a városok a különböző szintű térségek (régiók) természetes központjai. A tanulmány összegző megállapításokkal zárul
Dualitások az Európai Unió nagyvároshálózatának fejlettségében az ezredfordulón
Authors: Jeney László
Published: August 2018

Az Európai Unió regionális tagoltságában kimutatott térbeli és társadalmi szabályszerűségek a nagyvároshálózaton belül is hagyományosan szerepet játszanak. A tágabban értelmezett ezredforduló időszakában a rendszerváltozás, az integrálódás és a globalizáció nem hagyta érintetlenül a nagyvároshálózatot sem. A nagyvárosok fejlettségi különbségein belül egy igen látványos kiegyenlítődési folyamat zajlik, amelyben nem csupán a volt szocialista országok, hanem a nyugati perifériák centrumainak gyors felzárkózása is szerepet játszik. Mindezek némiképp átrajzolják a korábban jellemző modelleket. Az 1990-es évek közepén még meghatározó centrum–periféria kettősség halványodásával, az átlag feletti és az alatti térségek választóvonalának nyugatabbra tolódásával egy határozottabb nyugat–keleti lejtő látszik kibontakozni, miközben a legmarkánsabb fejlettségi lépcső továbbra is az egykori vasftiggöny vonala marad. Bár a városméret továbbra sem meghatározó a gazdasági fejlettségben, enyhe mértékben erősödik a milliós metropoliszok előnye. Jelen tanulmány ezek számszerű igazolására tesz kísérletet többféle területi elemzési módszer felhasználásával.
A helyi államhatalmi szervek a politikai átalakulás körülményei között Udmurtföldön 1991–1993-ban
Authors: Yarnykh Marina V.
Published: August 2018

A tanulmány az Udmurt Köztársaságra fókuszálva mutatja be a nyolcvanas évek végén–kilencvenes évek elején a Szovjetunióban lejátszódott politikai folyamatok következtében fellépő hatalmi átrendeződést, a helyi tanácsok szerepének, jelentőségének visszaszorulását, hatalomvesztésének folyamatát.
Az új várospolitika kormányzási filozófiája
Authors: Pálné Kovács Ilona
Published: August 2018

A tanulmány arra kívánja felhívni a figyelmet, hogy a városok felértékelődő szerepe, amely ma már az uniós kohéziós politikában is tetten érhető, még sok tekintetben nem érvényesül a hazai területfejlesztési intézményrendszerben és a területi közigazgatás modelljében sem. Miközben a fejlesztési források kedvezményezettjeivé egyre inkább hivatalosan is a városok válnak, azok közül is a regionális és metropolisz funkciót betöltő nagyvárosok, helyük az igazgatás rendszerében nem kitüntetett. A másik oldalról viszont a városok térbeli funkciói sem épülnek be szisztematikusan a körzeti szintű szolgáltatások megszervezésének rendszerébe és a tervezésbe sem. Az önkéntes társulások, a kistérségi rendszer és a megyei jogú városi státusz nem nyújt ideális megoldást. A tanulmány utal arra, hogy nagyobb figyelmet kellene fordítani a városi kormányzás új modelljére, filozófiájára, amely az urban regime iskola körül fogalmazódott meg, de hazai adaptálására még csak nagyon részlegesen került sor.
A nagyvárosi kormányzatok és az önkormányzati rendszer
Authors: Hegedüs József
Published: August 2018

A tanulmány a városi kormányzatokkal kapcsolatos nemzetközi irodalom rövid áttekintése után a magyar nagyvárosok helyzetét tárgyalja két összefiiggésben: egyrészt az önkormányzati rendszeren, másrészt pedig az állam és a magánszektor kapcsolatrendszerén keresztül. A dolgozat arra a következtetésre jut, hogy a nagyvárosok a magyar önkormányzati rendszeren belül egyfajta speciális érdekcsoportot jelentenek, amelyek egyrészt meghatározó politikai súllyal rendelkeznek a területi folyamatokban és a központi költségvetési politikában, másrészt pedig adottságaik révén a gazdasági fejlődés „növekedési pólusait" képviselik.
A civil kezdeményezések hatása a városi kormányzásra
Authors: Brachinger Tamás
Published: August 2018

Az integráció, a kooperáció, az együttműködés fogalmaival leírható jövő és az ezekhez nélkülözhetetlen részvétel szükséges feltétele a helyi társadalom kibontakozásának. A helyi közösség, a lakópolgárok társulásai nem „belső ellenőrei", hanem egyenrangú partnerei a helyi hatalomnak. Sokkal hitelesebb, ha az együtt-tanulás eredményeképpen civilek maradnak, tehát ügyelnek arra, hogy autentikusak legyenek.
Szubszidiaritás nélküli decentralizáció. Néhány adalék az önkormányzati rendszer magyar modelljének korszerűsítéséhez
Authors: Vigvári András
Published: August 2018

A cikk a magyar önkormányzati rendszer működésének elemzését nyújtja. Áttekinti a ma működő rendszer kialakulásának körülményeit, bemutatja az eredeti modell folyamatos erózióját. Részletesen elemzi a rendszer belső ellentmondásait, majd a reformok szükségességének bemutatásával zárul.