A nem formális környezetben megszerzett tanulási eredmények validálása a magyar felsőoktatásban
Authors: Kovács Anett Jolán 
Published: October 2021

A tanulási színterek sokféleségéből adódóan a felnőttek az élet számos területéről tehetnek szert tudáselemekre, amelyek alapot jelenthetnek a formális oktatási/képzési rendszerbe történő belépésre vagy a munkaerőpiaci érvényesüléshez. Míg az iskolarendszerben szerzett tudásainkat hivatalos dokumentummal (bizonyítvánnyal, oklevéllel) tudjuk igazolni, addig az iskolarendszeren kívüli környezetben (pl. fizetett vagy önkéntes munkavégzés, közművelődési vagy szabadidős tevékenység során) fejlesztett kompetenciák bizonyítása rendkívül nehéz. Ugyanakkor egyre inkább igénnyé és szükségletté válik a dokumentummal nem igazolható kompetenciák, tanulási eredmények felmérése, illetve tanulási vagy munkavállalási célú elismerése és beszámítása. A téma aktualitását és fontosságát is jelzi, hogy az elmúlt két évtizedben az európai oktatásfejlesztés egyik kiemelt témája lett a validáció. Az Európai Unió, az OECD, a CEDEFOP számos fejlesztési javaslatot, eszközt és projektet biztosított a nemformális és informális úton megszerzett tudás elismerési rendszerének fejlesztésére. 2012-ben az Európai Tanács ajánlásban is rögzítette, hogy az ajánlást elfogadó tagállamok tegyék lehetővé legkésőbb 2018-ra, hogy állampolgáraik a nemformális és az informális tanulás útján szerzett kompetenciákat elismertethessék a nemzeti validációs rendszeren belül. Hazánk is vállalta a rendszer kiépítését, de mégsem működik nemzeti szintű, egységes alapelveken és eljárásokon nyugvó validációs rendszer. 2019-ben, az empirikus kutatás lefolytatásának időpontjában a felsőoktatás volt az egyetlen oktatási szektor, ahol jogszabályi és alkalmazási kötelezettség társult a Magyar Képesítési Keretrendszer és a tanulási eredmény alapú szemlélet alkalmazásához. Azáltal, hogy ezek a feltételek biztosítottá válnak, az előzetesen megszerzett tanulási eredmények könnyebben összehasonlíthatóvá válnak a képesítések tanulási eredményeivel. A 2005. évi CXXXIX. törvény a felsőoktatásról, majd a 2011. évi CCIV. törvény a nemzeti felsőoktatásról is lehetőséget teremt a validációra, hogy a hallgatók a nem formális úton megszerzett kompetenciáikat elismertessék a felsőoktatási intézményekben. Viszont az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy a felsőoktatási intézmények széles körben, hivatalos, szabályozott keretek között – kivétel néhány intézmény gyakorlata – nem működtetik az eljárást. A felsőoktatási validáció a hivatalos dokumentumokkal nem igazolható tanulási eredmények felmérését, értékelését, képzési követelményekkel való összevetését és a formális képzésben történő elismerését jelenti. Disszertációm másodelemzésekre, illetve saját empirikus kutatásokra épül. Fő kutatási módszerem a kérdőíves lekérdezés, ugyanakkor azt megelőzte egy kvalitatív interjúkutatás, hogy ne én konstruáljam a valóságot a kérdőív kérdéseiben, hanem azt előzetesen feltárjam az interjúk alapján. A kutatássorozatba bevontam a téma elismert szakértőit (N=3), a validációs eljárást a gyakorlatban működtető felsőoktatási intézmények képviselőit (N=3), az államilag elismert, egyetemként működő (állami és nem állami) felsőoktatási intézményekben (N=39) tanító oktatókat (N=1282). Cél a validáció elméleti hátterének, nemzetközi gyakorlatának elemzése, a magyarországi felsőoktatási validációs tapasztalatok feltárása, valamint az ezek alapján elvégzett kutatássorozatok és a saját fejlesztésű kérdőív révén az oktatók körében végzett kutatás folyamatának és eredményeinek bemutatása. Az empirikus kutatás célja megismerni a felsőoktatási intézmények oktatóinak tanítás- és értékelés-módszertani kultúráját, azt, hogy hogyan gondolkodnak a nem formális úton megszerzett kompetenciák formális keretek között történő elismeréséről, illetve milyen gyakorlatokat, eljárásokat működtetnek. A kutatás célja mindezekről egy aktuális képet kapni, melynek gyakorlati jelentősége és egyben hosszú távú célja, hogy munkánk során megállapított eredmények információval szolgáljanak, a javaslataink hozzájáruljanak a hazai rendszer fejlesztéséhez.