bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
ONDSKABEN OG PSYKOLOGIEN - Ondskab som intention
Authors: Bertelsen Preben
Published: December 2022

Har psykologien brug for et begreb om ondskab? Ikke hvis begrebet blot indgår i vores kliniske tænkning og anvendes synonymt med visse af vore klinisk-diagnostiske kategorier. I så fald kan vi nøjes med de begreber, vi allerede har. Problemet er endvidere, at psykologien som regel bortforklarer det onde, ved at pege på undskyldelige omstændigheder, udviklingskræfter og udviklingshistorier, som vi ikke selv er herre over. Hypotesen i denne artikel er, at hvis psykologien i det hele taget har brug for et begreb om det onde, så er det til at sætte dét på begreb, som er tilbage, når vi ikke mere kan bortforklare, og når vi ikke mere kan undskylde – et begreb om det menneskeligt destruktive vi gør forsætligt, frit villet og under ansvar. I denne artikel fremsættes på den teoretiske psykologis grund en hypotese om, at der findes psykologiske fænomener, som vi med vore nuværende psykologiske teorier, metoder og behandlingsformer ikke er rustet til at identificere, sætte på begreb og behandle.
DET ONDES ONTOLOGI
Authors: Brinkmann Svend
Published: December 2022

Artiklen diskuterer hvorvidt det onde findes ontologisk set. Det konstateres at det onde, med få undtagelser (fx hos Freud), ikke findes i psykologien, der har fulgt David Humes subjektivistiske værdifilosofi, som hævder at det onde blot er det jeg ikke kan lide, mens det gode følgelig er det jeg kan lide. Subjektivismen, der således nægter det onde ontologisk realitet, afvises, og en mere adækvat ontologi søges skitseret. Denne ontologi placerer værdier i verden og ikke i menneskets subjektive psyke. Denne tankegang kaldes »moral-økologisk« og formuleres med inspiration fra forskellige forfattere som Aristoteles, Martin Heidegger, Wolfgang Köhler og James Gibson. Det onde bliver her anset som et fravær eller en mangel, hvorfor der opstilles en »privativ« teori om det onde (en mangel-teori), som kontrasteres med teorier, der ser det onde som en kraft i egen ret. Det onde ses i det moral-økologiske perspektiv ikke som havende anden ontologisk realitet end som et fravær, hvorfor ondskab fortolkes som en form for uvidenhed. Artiklen skitserer hvilken art viden en kompetent moralsk aktør kan siges at have, og som den onde dermed mangler. Sluttelig søges fortolkningen af ondskab som en form for uvidenhed valideret ved at inddrage Hannah Arendts velkendte analyse af Eichmann. Det søges sandsynliggjort at Eichmann var ond fordi han var ude af kontakt med virkelighedens moralske dimension, og dermed manglede moralsk viden.
ATTACHMENT – EN INTRODUKTION
Authors: Møhl Bo
Published: December 2022

I de sidste 10-15 år har attachment- eller tilknytningsteori spillet en stor rolle i såvel udviklingspsykologisk forskning som i forståelse af psykopatologi hos voksne. Teorien beskriver den proces, der resulterer i barnets livsnødvendige binding til moderen, og hvordan denne tilknytning resulterer i nogle indre mentale strukturer – »internal workingmodels« – der ligesom byggesten i et fundament får betydning for dannelsen af barnets personlighed og senere interaktion med omgivelserne: »the way in which an individual’s attachment behaviour becomes organised within his personality turns the pattern of affectional bonds he makes during his life« (Bowlby 1980, p.41). De to vigtigste personer bag attachmentteorien er den engelske børnepsykiater og psykoanalytiker John Bowlby (1907-1990) og hans senere medarbejder, den canadiske børnepsykolog Mary Ainsworth (f. 1913), der på empirisk grundlag har videreudviklet hans teori. John Bowlby er uddannet psykoanalytiker (1937) og har gået i analyse hos kleinianeren Joan Rivière. Han kom imidlertid i modsætning til Britiske psykoanalytiske Selskab, bl.a. fordi Bowlby forkastede driftsteorien til fordel for en teori om instinkternes betydning for artens overlevelse. Inspireret af etologer som Konrad Lorenz opfatter han tilknytning som en instinktivt betinget adfærd. Uenigheden drejede sig endvidere om nogle videnskabsteoretiske forhold: Bowlby ville erstatte psykoanalysens retrospektive tilgang med en prospektiv tilgang til mulige patogene mekanismer, han gik ind for observationer af spæd- og småbørn for at forstå deres psykiske udvikling, og han mente endvidere, at man kunne inddrage etologiske data – observationer af dyreadfærd – for at forstå det menneskelige. Han var selvsagt specielt optaget af børns tab af en moderfigur inden for de første leveår.
EN ETOLOGISK TILGANG TIL PERSONLIGHEDSUDVIKLING – Bowlby-Ainsworths tilknytningsteori
Authors: Bernth Inger
Published: December 2022

Ved et enestående samarbejde udviklede Bowlby og Ainsworth deres tilknytningsteori fra 1950’erne. Et menneskebillede, hvor independens kræver afvikling af dependens, afløses af en opfattelse, hvor tilknytning og selvtillid udvikles samtidigt. Det er, når man føler sig sikker på, at hvis man kommer i knibe, er der et menneske med større ressourcer, som man kan søge hjælp hos, og som vil og kan opfatte ens appel om hjælp (en tilknytningsprson), at man mest frejdigt begiver sig ud i verden. Dette gælder fra vuggen til graven. Artiklen beskriver teoriens udvikling incl. dens forhold til psykoanalyse og dens baggrund i etologien. Udblik til empiri og aktuelle problemstillinger.
ATTACHMENTBEGREBET, DETS HISTORIK OG AKTUALITET
Authors: Rechenbach Anne
Published: December 2022

Tilknytningsteorien betragtes i dag som en af de mest empirisk velfunderede teorier såvel inden for det psykologiske som det psykiatriske fagområde. Dette skyldes dels den megen forskning, der er gjort inden for de seneste år, men også at særlige undersøgelsesmetoder er udviklet gennem de sidste 30 år (SSP, AAI). Endvidere det faktum at megen nutidig neuroaffektiv og neurobiologisk forskning støtter de tilknytningsteoretiske betragtninger. Tilknytningsteorien gør op med den klassiske psykoanalyse og understreger den tidlige tilknytnings betydning for barnets emotionelle og sociale udvikling. Det kvalitative mor-barn forhold spiller således en afgørende rolle for barnets selvopfattelse og hele personlighedsudvikling. Teoriens historiske udvikling gennemgås og metoderne Strange Situation Procedure (SSP) samt Adult Attachment Interview (AAI) beskrives, ligesom der gøres rede for begrebet arbejdsmodel og en række tilknytningsmønstre.
TILKNYTNING I TVÆRFAGLIGT PERSPEKTIV
Authors: Buhl-Nielsen Bernadette
Published: December 2022

Tilknytningsteori er blevet populær som en psykologisk forståelsesramme for såvel normal udvikling som for psykopatologi, men de psykologiske aspekter af tilknytning er egentlig kun en del af et større billede. Bowlby ønskede en integration af naturvidenskabelige og subjektive eller psykoanalytiske begreber, en ambition han delte med både Freud og Darwin, hans to vigtigste inspirationskilder. Formålet med tilknytningsteorien var at integrere forskellige discipliners synsvinkler for at opnå en bredere og dybere forståelse af udvikling og psykopatologi. Bowlby holder sammen på sit tværfaglig perspektiv på udvikling og psykopatologi, ved hjælp af en biologisk baseret kontrolsystemsteori. Principperne ved kontrolsystemsteori gennemgås kort for at forstå, hvordan Bowlby forsøgte at integrere forskellige discipliner i sin teori. Dernæst beskrives forskellige tværfaglige perspektiver ved tilknytningsteori. Der lægges vægt på fysiologisk og neurofysiologisk forskning. Til sidst overvejes fordele ved et tværfagligt perspektiv.
TILKNYTNINGSFORSKNINGENS BIDRAG TIL FORSTÅELSEN AF PSYKOPATOLOGI HOS BØRN
Authors: Lind Dennis
Published: December 2022

Med udgangspunkt i tilknytningsteorien har tilknytningsforskningen vist sammenhæng mellem utryg tilknytning i barndommen og udvikling af psykiske vanskeligheder senere i livet. Det er endvidere sandsynliggjort, at der finder en psykologisk intergenerationel overførsel sted i relationen mellem forældre og børn. Fra den nyere hjerneforskning ved man, at hjernens fysiologi påvirkes og præges af omsorgsmiljøet. Dette giver næring til en fornyet diskussion af samspillet mellem arv og miljø, der i en årrække primært har været præget af konstitutionelle forholds betydning. I artiklen præsenteres to modeller for udvikling af psykopatologi. Den første er Developmental Psychopathology, som udgør en række principper til forståelsen af psykopatologi. Den anden model, der er en videreudvikling af tilknytningsteorien, foreslår, at tilknytning ses som den psykologiske udløser af (eller buffer mod) genetisk potentiale. Forfatteren argumenterer for, at relationsaspektet altid er betydningsfuldt i forståelsen af den konkrete fremtrædelsesform af psykopatologi i børne- og ungdomsårene uagtet konstitutionelle årsager.
RELIGION OG ATTACHMENT: En kritisk oversigt over teorier og empiriske fund
Authors: La Cour Peter
Published: December 2022

Nutidig psykologisk forskning har set religion i lyset af attachmentprocesser. Især har forskerne L.A. Kirkpatrick og Pehr Granqvist stået for den teoretiske udvikling og den empiriske underbygning af feltet. I denne artikel gennemgås deres centrale arbejder i kronologisk orden og med en kritisk vinkel – særligt omkring teoriernes empiriske grundlag. Området perspektiveres med ti afsluttende refleksioner over overfortolkninger som konstruktive anvendelser af religiøsitet anskuet som attachment.
RELIGIØSITETENS SELVOBJEKTFUNKTIONALITET & TILKNYTNINGSDIMENSIONER
Authors: Tønnesvang Jan
Published: December 2022

Artiklen giver et bud på, hvorledes religiøse objekter (Gud, religiøse skikkelser m.m.) kan fungere som selvobjekt og tilknytningsfigur, og hvorledes sådanne ‘Gudsfunktioner’ vil variere med det troende menneskes selvkonstellation og tilknytningsstil. Artiklen indledes med et tilbageblik på G. Allports distinktion mellem hhv. ‘extrinsic’ og ‘intrinsic’ religiøsitet og hans b tragtninger af det religiøse sentiment. Dernæst fremlægges i første omgang de selv-selvobjektteoretiske og i anden omgang de tilknytningsteoretiske forståelser af religiøsitetens psykologiske funktionalitet, og det påvises, hvorledes begge disse perspektiver revitaliserer centrale dele af Allports tænkning. Afslutningsvist gives en notits om den religionspsykologiske forsknings aktualitet og relevans for forståelsen af det senmoderne menneskes tilværelsessituation. Til støtte for artiklens argumentationer og påstande inddrages empiriske studier af religiøse tilknytningsfigurer (Gud eller religiøse skikkelser). Disse studier vedrører alene amerikanske forhold og må i flere henseender forventes at give andre resultater i en dansk sammenhæng. Det er dog forfatterens opfattelse, at de principielle konklusioner, der drages af det empiriske materiale også vil gælde herhjemme. Om dette rent faktisk er tilfældet må afvente empirisk afprøvning.
FREUD I SVERIGE 2
Authors: Andkjær Olsen Ole
Published: December 2022

En anmeldelse af Per Magnus Johansson: Freuds psykoanalys. Arvtagare i Sverige del 2. Göteborg: Daidalos, 2003; 504 sider, pris 260 sv. kr.
LØSNINGSORIENTEREDE METODER I PSYKOTERAPI MED TORTUROVERLEVERE
Authors: Berliner Peter , Jacobsen Lone , Ianev Pernille , Mikkelsen Naima
Published: December 2022

Denne artikel beskriver torturens formål og egenskaber og ser på, hvordan denne strategi bruges af totalitære regimer til at straffe og/eller ødelægge mennesker for at undertrykke dem. Torturen forvolder ofret dybe traumer og ødelægger dennes basale tillid og evne til at fungere i livet. Tortur er meget udbredt i verden. Det er nødvendigt at behandle deres symptomer, som er symptomer på depression, posttraumatisk belastningsreaktion og personlighedsændring efter katastrofeoplevelse. Behandlingen på RCT har til formål at rehabilitere ofrene, så de kan fungere bedre i livet. Forskellige metoder bruges til dette. Terapeuten hjælper klienten med at finde løsninger og skabe nye muligheder i sit dagligliv i mulige fællesskaber med andre. Mere specifikt beskriver denne artikel to metoder, som bruges på RCT: kognitiv og narrativ metode. Kognitiv terapi arbejder med klientens tanker, og tankemønstre i et forsøg på at ændre destruktive tanker. Narrativ terapi er en metode, som fokuserer på de positive kvaliteter, som klienten besidder og på hans/hendes ressourcer i stedet. Den, der er blevet torteret, forbliver torteret… Ingen, der har været udsat for tortur, vil nogensinde kunne finde sig til rette i verden. Afskyeligheden ved en sådan knægtelse forsvinder aldrig. Tilliden til menneskeheden, – der brast ved det første slag i ansigtet og siden helt forsvandt under torturen, – kan aldrig genfindes. Jean Amery
MIGRATION, GLOBALISERING OG PSYKISK SUNDHED
Authors: Jessen Tatiana
Published: December 2022

Migrationen behandles som et verdensomspændende fænomen associeret med samfundsomvæltninger, der medfører betydningsbærende ændringer i social, økonomisk og kulturel henseende. I kølevandet på samfundsomvæltninger flytter mennesker ude af deres lande, og drevet af mod og tro på deres ressourcer søger de til fremmede lande for at realisere migrationens mål: at starte et nyt liv. Gennem en afdækning af globaliseringens følger forsøges en perspektivering af sammenhængen mellem etniske minoriteters – flygtninge og indvandrere – aktuelle livsvilkår og deres psykiske sundhed. Der inddrages en familiefortælling, som i korte træk beskriver migrationstrømmerne fra Danmark til Amerika under koloniseringstid i det 19 århundrede. Familiefortællingen bygger broen mellem kolonisering og globalisering ved to migrationshistorier, som spænder over tre generationer. Med udgangspunkt i sociologiske og socialpsykologiske overvejelser beskrives globaliseringens tendenser koblet til migration. Særlig vægt lægges på de kulturelle ændringer i Danmark. Endvidere indføres overvejelser om almenmenneskelige, interpersonelle og individuelle aspekter der har betydning for de professionelles interkulturelle praksis og for interpersonelle relationer. De negative faktorer medfører belastninger for etniske minoriteter og blokerer realisering af personlig trivsel og migrationsmål. Ud fra en klinisk psykologisk indfaldsvinkel vurderes disse faktorer som havende en patogenskabende karakter der nedsætter, svækker og overvælder etniske minoriteters psykologiske ressourcer og kompromitterer deres psykiske sundhed.
TRYGGARE KAN INGEN VARA
Authors: Granqvist Pehr
Published: December 2022

Ett svar på Peter La Cours kritik av anknytning och religiositet
VIDEN, TRO OG OVERTRO. Det spirituelle - globaliseringens nye udfordring til psykologien
Authors: Berthelsen Jens
Published: December 2022

Artiklen argumenterer for nødvendigheden af at acceptere nye forståelsesformer ved overgangen fra industrisamfund til kommunikationssamfund. Gamle dogmer, som bygger på en re lativt overskuelig, stabil og kontrollerbar verden, kommer til kort i globaliseringens hyperkomplekse verdensbillede. Mennesker, der er opvokset med realitetstestning i forhold til dualismens opsplittede opfattelser, må arbejde sig igennem dilemmaet mellem det gamle og det nye for at kunne acceptere og integrere nye tænke- og handlemåder. Artiklen søger efter tegn på det nye – og anderledes. Der er tegn på, at psykologistuderende bruger teori på en anden måde, tegn på at de store psykologiske teorier mister betydning, og tegn på, at erfarne psykologer interesserer sig for overskridende tænkning. Der er også mange tegn på, at unge har ganske andre mål, fremgangsmåder og selvforståelse end deres forældre. Viden, tro og overtro ses nu som ressourcer, der ikke mere er klart adskilte. Det spirituelle er ved at blive stuerent. Mit projekt drejer sig om at undersøge muligheder for at inddrage spirituelle arbejdsformer i den etablerede psykologi. Det kræver, at jeg som undersøger forholder mig åben og udogmatisk og gennem deltagerobservation søger at lære den fremmede verden at kende. Gennem induktive kvalitative undersøgelsesmetoder og grounded theory tilstræber jeg at opstille hypoteser og nye alternativer. Det sker blandt andet gennem interview, egen deltagelse i clairvoyance, gennemgang af teori om ‘den åndelige verdener’ og deltagelse på kursus. Ved at være åben og opmærksom på tegnene undervejs mener jeg at kunne konstatere, at der findes andre professionelle, der har alternative indgange til det menneskelige følelsesliv, der kan bryde gængse psykologiske forforståelser, give psykologien nye ressourcer og forbedre mulighederne for at virke i interkulturelle situationer. DET ER VÆSENTLIGT AT KUNNE VÆRE TIL STEDE OG KUNNE ARBEJDE PÅ LAVERE BEVIDSTHEDSNIVEAUER PÅ EN IKKE-KOGNITIV MÅDE er min konklusion. I artiklen søger jeg at beskrive min rejse mod det ukendte med sympatiserende besøg hos mennesker, der beskæftiger sig med transcendente oplevelser og metafysiske konstruktioner. Artiklen beskriver således de første skridt i en tilegnelse af en mere rummelig forståelse af mennesker, samt udvikling af nye kompetencer og arbejdsformer, som bygger på fællesmenneskelige opfattelser, som kan benyttes ved tilpasning til globalisering og transkulturelle forståelser.
AUTONOMI SOM UDVIKLINGSMÅL FOR BØRN
Authors: Schousboe Ivy
Published: December 2022

Ethvert samfund har et udviklingsprogram for børn. Programmet indeholder implicitte og eksplicitte antagelser om, hvilke egenskaber og kapaciteter, den opvoksende generation nødvendigvis må tilegne sig. Udviklingsprogrammet i dagens senmoderne samfund indebærer, at fastlagte udviklingsbaner eksisterer side om side med markante opfordringer til at søge nye veje, og der artikuleres i stigende omfang opmærksomhed på, at såvel samfundet som helhed som hvert enkelt af dets medlemmer må forholde sig til et rigt mål af foranderlighed og variabilitet. Den enkelte kan og må i vidt omfang selv forme og omforme sit eget liv og træffe selvstændige valg mellem talrige måder at gøre det på, og mange har pointeret, at krav om at skulle vælge frit kan lede både til øget frihed og autonomi og til øget tvang og umyndiggørelse. Sigtet med denne artikel er at medvirke til belysning af frihedens og autonomiens Janusansigt således, at udviklingspsykologiske konceptioner kan gøres nyttige til at belyse, hvordan voksne igennem deres forskelligtartede måder at omgås børn på giver dem tilsvarende forskelligtartede muligheder for at udvikle autonomi. Indledningsvis bliver grundlæggende konceptioner inden for en kulturel-historisk udviklingsteori anvendt som udgangspunkt for et forslag til nærmere bestemmelse af fænomenerne frihed og autonomi. Dernæst anvendes disse konceptioner samt konceptioner vedrørende social integration i en diskussion af aktuelle diskurser om, hvilke udviklingsbetingelser, der kan tænkes at befordre børns udvikling af autonomi. På baggrund af denne diskussion søges det sandsynliggjort, at de forskellige former for pædagogisk praksis, der eksisterer inden for daginstitutionsområdet i Danmark, har vidt forskellige implikationer for børns mulighed for at udvikle autonomi. Afslutningsvis fremføres det, at valget af konceptioner og metaforer at tænke udvikling med, kan have konsekvenser for, i hvilket omfang udviklingspsykologi kan bidrage til, at børn får mulighed for at udvikle sig som autonome mennesker.
FAMILIERÅDSLAGNING – DEN GODE VILJE OG DEN GENSTRIDIGE VIRKELIGHED
Authors: Karpatschof Benny , Karpatschof Lone
Published: December 2022

Artiklen handler om, hvordan familierådslagningsmetoden er opstået og har bredt sig som en fremgangsmåde til inddragelse af familien i socialforvaltningernes børnesager. Ud fra dens historiske oprindelse i New Zealand diskuteres metodens idémæssige værdigrundlag og praktiske målsætning, og såvel værdier som målsætning sættes over for, dels den socialpolitiske virkelighed, metoden er underlagt, dels de konkrete erfaringer, som er fremkommet gennem evalueringer i de efterhånden mange lande, hvor metoden anvendes. Til sidst foretages en kritisk gennemgang af familierådslagningens væsentligste problemer og rådslagningsforskningens grundlæggende metodeproblemer.
DEN ENESTÅENDE ANDEN – relationstænkning i risiko for selvsving
Authors: Petersen Knud Erik
Published: December 2022

»Den nære relation« er gennem de seneste år sat i fokus med en serie af nye socialpolitiske tiltag: kontaktperson-, støtteperson- og mentorordninger inden for social-, sundheds- og undervisningssektorerne. I døgnforanstaltninger for børn og unge har kontakt- eller primærpædagogfunktionen fortsat en central placering. Den personlige/professionelle relation er dermed et centralt omdrejningspunkt eller medie i tidens socialpolitiske og –pædagogiske tænkning. En tænkning, hvis pointe er klar, men samtidig forekommer mig for snæver og letkøbt. Spækket med højstemte forventninger, men luftig af substans. Begrænsninger i rækkevidde, indre modsigelser og dilemmaer medtænkes sjældent. I det følgende vil jeg se disse ordninger som parallelle eksempler på nye tankefigurer, der kan betegnes ved »påtvungen autonomi« eller »intimiseret professionalisme«. Som konglomerater af svært forenelige, modsigelsesfulde elementer. Foranstaltet selvregulering og solidaritet i to-somhed.
OMSORG, BEHANDLING – MEN OGSA SUBLIME METODER FOR SOSIAL KONTROLL OG UNDERKASTELSE I ET REPRESSIVT SYSTEM? Noen uferdige problemstillende og kritiske ansatser til videre refleksjon i en essayistisk form
Authors: Hammerlin Yngve
Published: December 2022

Denne artikkelen har et utfordrende formål. Den gir et TILSPISSET problemstillende fokus på fangebehandling, kontroll og påvirkning relatert til visse utviklingstendenser innen for fengselssystemet i Danmark, Norge og Sverige. Artikkelen gir få svar, og den er uferdig: Det er det avdekkende, problemstillende og spørrende perspektivet som står sentralt, og da med en intensjon omogså å rette oppmerksomheten mot noen problemområder som bør diskuteres med større tyngde og dybde enn som hittil er gjort. Forholdet mellom viten, makt og kontroll er sentralt, der særlig forholdet mellom kunnskap og makt er en produktiv allianse (M. Foucault, 2002). Dermed tydeliggjøres mulige problematiske sider ved den rehabiliterings- og normaliseringsideologien som formes og utøves i regi av ulike faggrupper, og som kan oppfattes som former for og midler til en mer sublim maktutfoldelse og disiplinering innen for visse påvirknings-, behandlings- og omsorgstiltak. T. Mathiesens (1978) begrep »skjult disiplinering« åpner også for kritiske assosiasjoner og refleksjoner. Jeg vil i denne artikkelen særlig ha to problemfokus: Innledningsvis vil jeg presentere noen sider ved fangesynet, behandlingen og rehabiliteringen i et fengselshistorisk perspektiv. Dernest vil jeg stille spørsmål om visse faggrupper, som psykologer, pedagoger og psykiatere, har fått en funksjon og en posisjon i fengselssystemet der behandlingsoppgavene kan utfordres eller svekkes av visse typer kontroll- og påvirkningsoppgaver. Avslutningsvis vil jeg problematisere OM det er et objekt- eller subjektperspektiv på fangen som preger sider ved nåværende utvikling. Spørsmålet om fangen kan anses å være i en situasjon der personen handler autonomt og frivillig, vil dessuten bli diskutert.
HJERNEN, BEVIDSTHEDEN OG ZENONS PARADOKS
Authors: Degn Pedersen Anders
Published: December 2022

I neurovidenskaberne forstås bevidsthedsbegrebet almindeligvis inden for paradigmet ”Neural Correlates of Consciousness” (NCC). Denne artikel kritiserer NCC-paradigmets grundlæggende antagelser om forholdet mellem organismen, dens mentale tilstande og omverdenen. Bestræbelsen på at finde minimale neurale strukturer tilstrækkelige for bevidsthed, er sammenlignelig med at løse paradokset om Akilleus og skildpadden på Zenons betingelser; hvilket som bekendt er udsigtsløst. Som alternativ til NCC-paradigmet foreslås det, at den neurovidenskabelige bevidsthedsforskning lader sig styre af spørgsmål om, hvordan hjernen og forskellige hjerneområder er involveret i realiseringen af hele organismens mangeartede aktiviteter i miljøet. Bevidsthed er knyttet til disse fuldblodede aktiviteter, og ikke alene til processer i minimale neurale strukturer.
The biopsychosocial approach to addiction
Authors: Griffiths Mark
Published: December 2022

For many people the concept of addiction involves taking of drugs. Therefore it is perhaps unsurprising that most official definitions concentrate on drug ingestion. Despite such definitions, there is now a growing movement that views a number of behaviours as potentially addictive including many behaviours which do not involve the ingestion of a drug such as gambling, sex, exercise, videogame playing and Internet use. This paper argues that all addictions consist of a number of distinct common components (salience, mood modification, tolerance, withdrawal, conflict and relapse) and that there are many other types of commonality on a psychological, biological, sociological, and cultural level. The paper argues that addictions are a part of a biopsychosocial process and evidence is growing that excessive behaviours of all types do seem to have many commonalities. This may reflect a common etiology of addictive behaviour and suggests that addiction may be a syndrome. It is argued that an eclectic approach to the studying of addictive behaviour appears to be the most pragmatic way forward in the field.
Dopamine and Addiction: The medium is the message
Authors: Cumming Paul
Published: December 2022

A large variety of addictive substances and behaviors has been linked to changes in brain dopamine neurons, which are connected to pathways intimately involved in motivation and reward. Indeed, it has been claimed that all addictions, including nicotine, amphetamine, cocaine, alcohol, and perhaps gambling converge on dopamine mechanisms in parts of the brain subserving reward or reinforcement. However, physiological studies suggest that this simple model may confuse the message (mediated by dopamine) that a reward has taken place, with the reward itself. Dopamine may in fact subserve the education of the brain to anticipate strategies for obtaining rewards in the future, but some drugs may hi-jack this normal motivational and adaptive process and become an end in themselves. Many addictive drugs produce short term changes in receptors for dopamine and other neurotransmitters. While these temporary changes may account for the unpleasant aspects of the acute phase of withdrawal, other factors must underlie craving and the risk of relapse in drug addiction. It is coming to be understood that these long term changes are mediated by intracellular proteins under the control of dopamine receptors, which ultimately serve to alter gene expression, thus inducing longlasting changes in neuronal activity. While many biochemical studies of addiction have been carried out in experimental animals, the advent of positron emission tomography (PET) has made possible the investigation of dopamine systems in living humans. Short term and chronic changes in brain dopamine have been noted in PET studies of nicotine, cocaine, alcohol and amphetamine addicts. It is hoped that a more complete biochemical understanding of the nature of addiction will ultimately lead to improved treatments.
UNGE MED ET PROBLEMATISK FORBRUG AF RUSMIDLER - En mulig forståelsesmodel
Authors: Pedersen Mads Uffe
Published: December 2022

Danske unge hører til de mest rusmiddelforbrugende unge i Europa. Eftersom et stort forbrug kan knyttes til udvikling af misbrug og afhængighed af rusmidler, kan danske unges forbrug anses som bekymrende. Hverken misbrug eller afhængighed af rusmidler er dog noget stabilt fænomen, og dertil kommer, at mange unges problematiske forbrug ofte ikke har meget med selve rusmidlerne at gøre. For ikke mindst de mest truede må forklaringen på deres forbrug således først og fremmest findes i deres psykosociale problemer. For de storforbrugende, men mindre psykosocialt belastede unge, må forbruget derimod i højere grad forstås ud fra den særlige ungdomskultur og socialisering, som bl.a. ses i Danmark. Der er med andre tale om et mere komplekst problem end blot et spørgsmål om et stort forbrug. Der findes mange forskellige forklaringer på, hvorfor nogle unge udvikler et problematisk forbrug af rusmidler. I denne artikel skelnes der mellem fire hypoteser kaldet henholdsvis dispositions-, socialiserings-, stress- og udbrændthedshypotesen. Ud fra disse hypoteser forklares forskellige grupper af unges forbrug af rusmidler.
AT SKÆRE SMERTEN BORT - om cutting som drug
Authors: Møhl Bo
Published: December 2022

I de senere år er forekomsten af selvmutilerende adfærd og særligt cutting – det at skære sig selv med barberblad, kniv, glasskår eller lignende – steget meget. Specielt blandt yngre kvinder ses en udvikling, der starter med en impulsiv selvmutilerende handling, der gentages, og efterhånden bliver cutting den anvendte metode til at dulme en indre smerte. Nogle patienter udvikler en massiv afhængighed med craving, toleranceøgning, abstinenssymptomer ved hurtig seponering, samt recidivrisiko i et forløb, der ligner afhængighedssyndromer, som vi kender fra alkohol- og medicinmisbrug. Artiklen beskriver indledningsvis selvmutilerende adfærd som kulturel praksis og som psykopatologisk fænomen. Herefter gennemgås prevalensundersøgelser, og derefter undersøges den psykiske funktion af cutting. Endelig slutter artiklen med en gennemgang af henholdsvis psykologiske og biologiske teorier om udvikling af cutting-afhængighed.
KRIMINELLE INDVANDRERDRENGE, PSYKOLOGISK SET. En gennemgang af psykologiske undersøgelser af 14 drenge i 13-16-års-alderen og af socialforvaltningens håndtering af sagerne
Authors: Felding Talli Ungar
Published: December 2022

Den offentlige debat i Danmark om indvandrerdrenges kriminalitet giver det indtryk, at sociologiske faktorer som arbejdsløshed, fattigdom og racisme er dens årsagen. En studie af psykologiske og psykosociale faktorer, der fremgår af psykologiske undersøgelser af 14 kriminelle indvandrerdrenge i 13-16-års-alderen, viste, at disse drenge levede med psykosociale risikofaktorer som omsorgssvigt, fysisk afstraffelse, samt misbrug af stoffer eller alkohol og psykopatologi blandt forældrene. Drengene udviste symptomer og forsvarsmekanismer, der iflg. Otto Kernberg tyder på borderline eller psykotisk personlighedsstruktur. Eksistensen af en høj hyppighed af sådanne opvækstvilkår og psykopatologiske træk hos kriminelle unge, uafhængigt af etnicitet, ses bekræftet i retspsykiatriske studier. Der argumenteres for at sådanne psykosociale risikofaktorer og personlighedstræk er mere nærliggende årsager til kriminalitet blandt indvandrerdrenge end de nævnte sociologiske faktorer. Studiets næste fase var en undersøgelse af danske sociale myndigheders opmærksomhed på og intervention i problemerne hos de 14 indvandrerfamilier. Det viste sig, at især tegn på alvorlig psykopatologi hos drengene såvel som deres forældre blev overset at myndighederne. Det lader således til, at myndighederne ofte betragter kriminalitet hos indvandrerdrenge som »drengestreger« og undervurderer sværhedsgraden af deres psyko patologi. Myndighederne fokuserer altså for meget på kulturelle faktorer og for lidt på psykosociale faktorer. Når man ikke bemærker psykosociale risikofaktorer i familierne, tilbyder man ikke relevante hjælpeforanstaltninger som psykologbehandling og anbringelse uden for hjemmet til drengene. Dette implicerer, at socialforvaltningen bør udvikle bedre metoder til at identificere psykopatologi og psykosociale risikofaktorer i indvandrerfamilier, og at man i højere grad end i dag bør bruge psykologer og psykiatere i udrednings- og behandlingsarbejdet. Tendensen til at overse kummerlige forhold i indvandrerfamilier kunne ses som diskrimination af indvandrerbørn i forhold til etnisk danske børn i samme situation, hvilket er i modstrid med danske love om lige rettigheder for alle borgere.
KROPPEN I PSYKEN
Authors: Theilgaard Alice
Published: December 2022

Anmeldelse af Kroppen i psyken med bidrag af Simo Køppe, Birgit Bork Mathiesen, Jesper Brøsted Sørensen, Bjarne Jacobsen, Mette Skovgaard Wæver, Susanne Harder og Susanne Lunn. 272 sider, 325,00 kr. Hans Reitzels Forlag, 2004
MED VOLD OG MAGT
Authors: Lind Dennis
Published: December 2022

Svar på Jens Richard Jepsens og Ole Sylvester Jørgensens kommentarer og spørgsmål
RELIGIØS MODENHED SET I FORHOLD TIL TID OG SUNDHED
Authors: La Cour Peter
Published: December 2022

Religiøs modenhed anses ofte for at være et rent normativt og religiøst relativt begreb, men man kan forsøge en indholdsbestemmelse af begrebet ved en sammenstilling med religionsuafhængige faktorer som (mental) sundhed og psykologisk tidsfølge (udvikling). Denne artikel gennemgår centrale dele af de sidste 100 års religionspsykologiske teorier og empiriske fund med henblik på en nærmere bestemmelse af, hvordan religiøs modenhed her er blevet forstået. Det er kendetegnende, at der i al teori og empiri kan genfindes ideer om mere og mindre moden religiøsitet. I forhold til kriterierne sundhed og udvikling er religiøs modenhed på basis af den fremlagte teori og empiri karakteriseret ved: a) tro på religiøs symbolik frem for tro på religiøse konkreter (forbundet med den mentale sundhed) samt b) tro, der inkluderer muligheden for en transcendent struktur i verden (forbundet med den psykologiske tidsfølge).
MEDITATION, EGODØD OG VOKSENUDVIKLING
Authors: Dalgas Christian Warnke
Published: December 2022

Artiklen undersøger det spirituelle fænomen egodød som en mulig udviklingsvej i det voksne liv. Det teoretiske hovedafsæt er A. H. Almaas’ selvpsykologisk inspirerede forståelse af egodød som en gradvis proces bestående af en afvikling af personlighedens tendens til at identificerer sig med selvbilleder kombineret med en generobring af den enhed med væren, som alle, ifølge Almaas, oplever som spæd. Almaas’ teori relateres til hhv. Bertelsens teori om selvets rettethedsniveauer og Wilbers teori om spirituel udvikling, og der tages afslutningsvist kritisk stilling til den forsimplede kritik af spiritualitet som et selvcentreret selvrealiseringsfænomen.
DEN PARADOKSALE LIVSTILFREDSHED I ALDERDOMMEN
Authors: Yung Mehlsen Mimi
Published: December 2022

Empiriske studier har vist, at de fleste ældre foretrækker en tidligere periode i livet frem for alderdommen. Men undersøgelser også har vist, at højere alder ikke nødvendigvis er forbundet med større utilfredshed med tilværelsen; tværtimod angiver ældre at være lige så tilfredse med livet som yngre. Dette tilsyneladende paradoks undersøges ud fra forskellige teoretiske tilgange til livstilfredshed. Konklusionen er, at livstilfredshed i alderdommen kan være et resultat af adaptive psykologiske processer, der anvendes af den aldrende person til at tilpasse sine forventninger til betingelserne i alderdommen. Disse processer udvikles over livsløbet, og livstilfredshed kan derfor anskues som et dynamisk begreb.
GRUS I MASKINERIET – dåliga ögonblick i psykoterapi
Authors: Olsson Gudrun
Published: December 2022

Syftet med denna kvalitativa studie är att undersöka hur psykoterapeuter karaktäriserar de situationer då de anser att något terapeutiskt ogynnsamt skett i en psykoterapi. Hur framträder psykoterapeuters självrepresentation i deras berättelser om de dåliga ögonblicken, och vilken lärdom kan utvinnas ur berättelserna? Speciellt uppmärksammas strategier för att upprätthålla självrespekten då man ombeds erinra sig något dåligt.
PSYKOTERAPISUPERVISIONENS DIDAKTIK
Authors: Haugaard Jacobsen Claus
Published: December 2022

Artiklen undersøger aspekter ved supervisionens didaktik, forstået som nogle refleksioner over mål, indhold, metoder og medier i tilrettelæggelsen og udformningen af psykoterapisupervision. Med inddragelse af teorier om mesterlære og rollemodel-indlæring samt Dreyfus & Dreyfus’ femtrinsmodel for faglig udvikling diskuteres, hvorledes supervisionens delmål, indhold, ramme og form kan tilrettelægges, således at supervisandens læring og udvikling optimeres. I relation hertil drøftes også betydningen af supervisionens materiale, herunder brugen af AV-medier. Der argumenteres for, hvorledes inddragelsen af parallel-processer på flere måder kan udgøre et element i supervisandens tilegnelsen af psykoterapeutiske færdigheder, ligesom dikotomien mellem supervision som en enten pædagogisk eller terapeutisk aktivitet søges ophævet.
OM ARBEJDETS PATOLOGI – og suverænitetens mirakuløse umenneskelighed ifølge Bataille
Authors: Sørensen Asger
Published: December 2022

Arbejdets patologi diskuteres med udgangspunkt i Locke og Hegel, der hver på deres måde giver god grund til at værdsætte og hylde arbejdet. En stærk kontrast hertil tilbydes af Georges Bataille (1897-1962), der for mange indvarsler det post-moderne. Udgangspunktet bliver en analyse af miraklet som en forventning, der opløses i intet, og som i de tilfælde, hvor resultatet er bedre end forventet, kan resultere i lykkelige tårer. Miraklet bryder med det planmæssige, og det leder frem til begrebet suverænitet, der betegner modsætningen til alt, hvad der har at gøre med arbejde, planlægning og instrumentel rationalitet. Mennesket tingsliggøres gennem arbejdet, således som fx Lukács har beskrevet det. Arbejde er dog principielt patologisk i ethvert samfund, ikke blot det kapitalistiske; men mennesket er som suverænt mere end blot en ting. I den post-moderne kapitalismes centrum er forbrug og umiddelbar nydelse det værdifulde, ikke produktion, og den ændrede værdisættelse afspejler en patologisk ulighed i fordelingen af det patologiske arbejde, der må kritiseres og bekæmpes politisk.
DEN DEMOKRATISKE HOLDNING. OM DET POLITISKE OG IDENTITETEN
Authors: Keller Kurt Dauer
Published: December 2022

Artiklen behandler en sammenhæng mellem det moderne demokrati og socialpsykologien, der drejer sig om en forståelse af, hvad en demokratisk holdning er. Det sker på baggrund af en sondering af opfattelser inden for den kritiske teori, poststrukturalismen og fænomenologien af demokratiet og af ‘det politiske’. Den leder frem til en kort præsentation af det fænomenologiske institutionsbegreb, der er et begreb om grundlæggende erfaring og ikke implicerer nogen distinktion mellem sociokulturelt felt og sociokulturel identitet. Derpå diskuteres det politiske i relation til menneskelig identitet, og der argumenteres for en opfattelse af politisk identitet, som er relateret til vores kropslige eksistens og til elementære former for mening. Artiklen konkluderes med at tegne et socialpsykologisk billede af den demokratiske holdning som en humanisme.
DEMOKRATIETS PSYKOLOGI
Authors: Visholm Steen
Published: December 2022

Denne artikel er dels et bidrag til udviklingen af en psykodynamisk teori om demokratiets psykologi og dels et bidrag til en psykologisk reflekteret nytænkning af demokratiet i den aktuelle situation. De første to dele diskuterer demokratibegreberne hos hhv. Kurt Lewin og Donald W. Winnicott. Tredje del præsenterer et udkast til en udbygget psykodynamisk organisationspsykologi - inklusive demokratiets placering i denne. Fjerde og sidste del er en psykologisk reflekteret diskussion af demokratibegrebet i den radikaliserede modernitet.
INDIVID, DEMOKRATI OG PSYKOLOGI I EN PRAGMATISK OPTIK
Authors: Brinkmann Svend
Published: December 2022

En af de psykologer, der grundigst har tematiseret forholdet mellem psykologi og demokrati, er John Dewey. I denne artikel søger jeg at reaktualisere Deweys pragmatiske perspektiv på forholdet mellem individet, demokrati som en livsform og psykologien som videnskab. Ifølge Dewey opstår et psykologisk individ med et komplekst indre liv først i historien, når de ydre, demokratiserede sociale former kræver bestemte overvejelser og valg af de enkelte mennesker. Artiklen redegør for Deweys demokratiteori, der hænger tæt sammen med hans socialpsykologiske forståelse af sociale processer som dynamiske og foranderlige. Han afviste som utilstrækkeligt, hvad han kaldte »demokrati som et formelt system«, og ville supplere dette med et syn på demokrati som en livsform, båret af kommunikationsprocesser. Desuden tematiseres Deweys syn på psykologiens og de øvrige socialvidenskabers rolle som medskaber af en informeret offentlighed. Ifølge Dewey er psykologiens opgave ikke passivt at afspejle en uforanderlig virkelighed, men at indgå som problemløsningsredskab, særligt i forhold til at gøre den demokratiske offentlighed i stand til at træffe praktisk fornuftige afgørelser.
DEMOKRATI SOM NATURLIG VÆRDI
Authors: Schultz Erik
Published: December 2022

Denne artikel sætter fokus på et indre forhold mellem demokrati og psykologi. Forholdet kan beskrives sådan, fordi psykologi beskæftiger sig med menneskets naturlige værdier, og demokratiske omgangsformer er naturlige for mennesker. Først bestemmes et begreb om naturlige værdier. Dernæst bliver det illustreret, at psykologi arbejder med disse som genstandsområde, om end det ikke altid er lige tydeligt i psykologisk mainstream. Dernæst placeres begrebet om demokrati i forhold til begrebet om paternalisme. Baseret i Engelsteds begreber om egennytte, fællesnytte og almennytte undersøges demokratiets relation til forskellige former for magt, og artiklens slutter med at forklare, hvorfor menneskeheden har været så længe undervejs med at indrette unioner naturligt ved demokratiske forhold i stedet for ved umenneskelige forhold. Der trækkes til slut nogle perspektiver i forhold til processen med at skabe Det Internationale Samfund.
SYMBOLSK MEDBORGERSKAB OG DØGNANBRINGELSE – Døgnmiljøet Ladbyhus i Næstved
Authors: Jacobsen Leif
Published: December 2022

Siden etableringen i 2003 har Døgnmiljøet Ladbyhus bestræbt sig på at etablere en lokal, åben, fleksibel døgnenhed med plads til 8 børn i alderen 8-14 år. Hensigten har været at udvikle en døgnmiljøpædagogik som et ‘udvidet, terapeutisk rum’, hvor den behandlingsmæssige eksklusivitet er skrinlagt/nedtonet, og hvor man bevidst arbejder med en ‘genoptræning’ af netværksdannelserne. I denne forstand må døgnmiljøpædagogikken være lav-teoretisk, idet den så udtalt involverer flere former for lægmandsperspektiv (forældrene indbyrdes, forældrenes relationer til deres børn, forældrenes relationsdannelser eller blot ‘simple’ betydning som aktører i et lokalsamfund; ‘det udvidede, terapeutiske rum’). Bestræbelsen har inkluderet en åbning mod det sociale rum, som Ladbyhus befinder sig i , bl.a. for at understrege børnenes og forældrenes symbolske medborgerskab, dvs. retten til at indehave, blive anerkendt og respekteret i et tilhørsforhold til en omsluttende gruppe (encompassing group), et netværk. Tilhørsforholdet til en gruppe er som fænomen blevet en usynlig selvfølgelighed for de veletablerede og velintegrerede i det senmoderne samfund – men f.eks. forældre til børn anbragt uden for hjemmet oplever, at tilhørsforholdet prøves, ja, brister, idet den offentlige og – alt for ofte – professionelle opinion ser dem som ‘uordentlige forældre’. De må tåle marginaliseringen – og kan tilmed opleve tilbuddene om afhjælpning som problemforstærkende afsnøringer fra det symbolske medborgerskab. Artiklen baserer sig på en række interview, indsamlet i første halvdel af 2004.
KØN, ‘ONDE CIRKLER’ OG (DIS)EMPOWERMENT – Om samfundsmæssige og personlige betydninger af voldtægt
Authors: Pedersen Bodil , Stormhøj Christel
Published: December 2022

Empirisk trækker artiklen på en undersøgelse af personlige perspektiver hos kvinder, der har henvendt sig til Rigshospitalets Center for Voldtægtsofre. Kønnetheden ved personlige og almene samfundsmæssige aspekter af seksualiserede overgrebs betydninger undersøges oftest ikke eksplicit i psykologien. Ligeledes udelades eller fordrejes kønnetheden tit i folkepsykologiske diskurser om emnet. Derfor ønsker vi at undersøge, hvorledes betydninger af køn, magt og deltagelse er relaterede i de almene og personlige betydninger dette psykosociale problem får. Det vil sige, at vi bidrager til undersøgelsen af: 1) Det relative kønsdominans-undertrykkelsesforhold og dets forbindelse til risikoen for, at kvinder bliver udsat for seksualiserede overgreb. 2) Risikoens betydninger for kvinder, samt 3) De betydninger konkrete overgreb og de konkrete, situerede udformninger af almene samfundsmæssige betingelser kan få for de kvinder, der udsætte for dem. Analysen peger bl.a. på, at betingelserne kan indgå i »onde cirkler «, der udbygger den afmagt, kvinderne udsættes for i og med selve overgrebet. Analysen fremhæver således nødvendigheden af at begribe forholdet mellem køn, overgreb, deltagelsesmuligheder og (dis)empowerment. Således kan den undgå at bidrage til de »onde cirkler« gennem individualiseringer og patologiseringer af de berørte, hvilket også vil sige at bidrage til disempowerment. Analysen kan derimod bidrage til de udsatte kvinders empowerment i form af bl.a. mere inkluderende støtteinitiativer, der fremmer kvinders individuelle og kollektive muligheder for at overskue, kontrollere og håndtere forskellige slags ressourcer.
DEN OMSORGSFULDE OG TEKNOLOGISKE DØD
Authors: Stroud Arthur
Published: December 2022

Denne undersøgelses sigte er at udforske den betydning, udviklingen af bestemte vidensteknologier inden for dødsstrafpraksis har for, a) legitimering af dødsstraf; b) den måde selve arrangementet og udførelsen af dødsstraffen påvirker vores oplevelsesmæssige kvalitet af døden på. Betragter man et moderne henrettelsesrum, ser man, at det er tømt for mennesker, at det ikke påfører den dødsdømte synlig fysisk smerte, og at det fremstår klinisk – nærmest som et rum på et hospital. Der er læger og andet personale til stede, men de er skjult i et tilstødende rum og ude af syne. I henrettelsesrummet ses kun en briks, den dødsdømte og de nåle, der er indsat i hans eller hendes vener samt en præst, som holder den dødsdømte i hånden eller på foden. Dette kaldes ‘præstens berøring’, der er blevet en handlemulighed gennem den teknologiske udvikling. Dvs. fra overgangen mellem den elektriske stol til den dødelige injektion, idet det er umuligt at holde en dødsdømt i et gaskammer eller siddende i en elektrisk stol i hånden. Præstens berøring skaber således en særlig oplevelse af døden – når den produceres i et moderne henrettelseskammer. Teknologier er altså mere og andet end blot praktiske dagligdags artefakter, der giver os en hjælpende hånd med at slå græsset i weekenden. En briks eller en sprøjte er ikke bare en briks eller en sprøjte, men et teknologisk design, der i en sammenhæng kan redde liv og i en anden tage liv. Grundlæggende er det sammenhængen mellem teknologi, det oplevede og det videnskabeligt mulige, fx den dødelige injektion, der har fanget min interesse, og som jeg vil skrive om i denne artikel. De fleste er enige om, at teknologier har en social og socialpsykologisk betydning. Spørgsmålet man kan stille sig selv er derfor – hvorfor så ikke lave en undersøgelse af netop relationen mellem mennesker og teknologi, med teknologi i forgrunden, fordi det i dag er videnskabeligt under prioriteret?
SPØRGSMÅLET OM »HVOR?« – om stedsansen og dens tilstand i senmoderniteten
Authors: Hansen Mogens
Published: December 2022

Mennesket er situeret i en materiel verden, som det forholder sig til, længe før den semantiske og refleksive formåen kommer til. Gennem vores aktivt kropslige beskæftigelse med den foreliggende materielle verden installeres hos den enkelte en subjektiv udgave om verden på grundlag af bevægelser og sansninger. Det giver en krops-psykisk for tælling om de tidlige betydninger og begribelser. Gennem bevægelser, handlinger og sansninger op retter vi et værensforhold mellem os og vores verden. Det ind skrives som en række grundspørgsmål, der leder organismen: spørgsmålene om »HVEM?«, »HVOR?«, »HVAD?« og »HVORDAN?«1. Det er komplekse sager om personer, steder, ting og funktioner, der skal opnås brugbare svar på. Til sammen konstituerer svar ene vores væren-i-verden. I artiklen rettes fokus mod »HVOR?«. Her i senmoderniteten har vi i samfundet et natur ligt eksperiment. En stor del af senmoder ni tetens børn har ikke et liv, der udfordrer dem kropsligt, bevægelsesmæssigt og sansemæssigt, så de har svært ved at opnå en genuin sted sans. Undersøgelser af børn sidst i 1990’rne viser en øget gruppe af pas sive børn med stor overvægt, overdrevet indtag af sukker og tendens til diabetes B fra 10-års-al de ren. Hvad betyder det for udvikling af stedsansen? Fører det med Frederic Jamesons udtryk til en TO PISK REGRESSION. Artiklen er en indkredsning af feltet og peger på en generobring af stedsansen.
3 TONS UANSVARLIGHED
Authors: Kuschel Rolf
Published: December 2022

Gælder social ansvarlighed også dyr? Efter Koreakrigen søgte FBI og CIA febrilsk efter det stof, de troede koreanere og kinesere havde anvendt i forbindelse med den såkaldte »hjernevask«. Opmærksomheden rettedes mod LSD. Utallige undersøgelser og eksperimentelle forsøg, sponsoreret af de amerikanske efterretningsvæsner, blev foretaget. Heriblandt et eksperiment, hvor en afrikansk elefant fik indsprøjtet 273 mg LSD. Resultatet, ja døm selv.