bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
PORNOGRAFI & INTERNETAFHÆNGIGHED: FANGET I NETTET
Authors: Hald Gert Martin
Published: December 2022

Følgende artikel omhandler afhængighed af pornografi på internettet. Formålet med artiklen er at undersøge denne relative nye afhængighedstilstand samt anvise konkrete retningslinjer for vurdering og behandling af tilstanden. Mere specifikt søger artiklen, at: a) afdække karakteristika ved tilstanden b) forstå de specifikke aspekter ved internetpornografi, der virker som centrale forudsætninger for skabelsen af afhængighedstilstanden c) identificere særlige risiko- og sårbarhedsfaktorer d) undersøge centrale psykologiske processer, der kan tænkes at skabe og vedligeholde tilstanden, e) anlægge et klinisk fokus, hvorunder konkrete forslag til vurdering og behandling af tilstanden gennemgås samt f) give et kort bud på fremtidige teoretiske, empiriske og kliniske strategier, muligheder og perspektiver inden for feltet.
ERIK ERIKSONS INTERGENERATIONELLE GENERATIVITETSTEORI
Authors: Nytofte Jytte
Published: December 2022

Artiklen præsenterer Erik Eriksons intergenerationelle generativitetsteori. Efter at have belyst den videnskabelige problematisering af Eriksons teori indplaceres generativitetsteorien i hans epigenetiske udviklingsteori, og det intergenerationelle aspekt uddybes. Eriksons generativitetsteori inkluderer endvidere individuel og kollektiv etik, funderet i Eriksons særlige formulering af ‘The Golden Rule’.
KÆRLIGHEDSLIVETS PSYKOLOGI I EKSISTENTIEL BELYSNING
Authors: Jakobsen Bo
Published: December 2022

I artiklen beskrives fænomenet kærlighed med særligt henblik på dets rolle i den voksnes liv og udvikling. Med udgangspunkt i den eksistentielle og humanistiske psykologi beskrives kærligheden som en afgørende form for menneskelig livsudfoldelse. Kærlighedens centrale kerne indkredses og dens mere perifere repræsentationer omtales ligesom dens opblanding med andre livsudtryk. Også kærligheden som kulturfænomen beskrives, og spørgsmålet om, hvorvidt vort nuværende samfund er tilstrækkeligt kærlighedsrigt, rejses. Til sidst føres artiklens analyse over i en udpegning af, hvilke muligheder det voksne individ har for at fremme sin egen kærlighed gennem sin voksenudvikling, og hvilke muligheder vi som psykologer har for at hjælpe i denne proces.
STOR HUMOR – Livsanskuelse. Modent personlighedstræk. Social kognition
Authors: Vejleskov Hans
Published: December 2022

Efter en kort omtale af hovedsynspunkter vedrørende begrebet humor i filosofien og i nyere psykologi redegøres for Kierkegaards og Høffdings synspunkter, der – i modsætning til gængs humorpsykologi – koncentrerer sig om humor som ikke blot et personlighedstræk, men som en livsholdning. Herefter drejer artiklen sig om, hvorvidt dette kan inspirere til en mere nuanceret opfattelse af humor hos »almindelige« børn, unge og voksne (i modsætning til Kierkegaards undtagelser og avancerede filosoffer som Høffding), en opfattelse, der knytter visse former for humor til veludviklet social kognition og personlig modenhed. Tre forskellige opstillinger af træk, som menes at karakterisere den modne personlighed, kommenteres, og humorens særlige rolle i den forbindelse drøftes. Derefter omtales nogle nyere arbejder, der taler henholdsvis mod og for at anse humor for et modent træk, samt forskellige test vedrørende »humoristisk sans«. Endvidere opregnes en række forskellige modsætningspar, som – når man begriber dem – kunne indicere en mere avanceret social kognition. Endelig kommenteres betydningen af oplevet usikkerhed og af indsigt i, at mennesker af og til »bærer sig tosset ad«. Afsnit 7 resumerer og diskuterer spørgsmålet om humor i relation til social kognition og personlig modenhed.
SOCIAL ANSVARLIGHED OG PSYKOLOGI
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

Psykologien kan bidrage væsentligt til social ansvarlighed gennem at forholde sig til den brug, der gøres inden for politik af psykologi, ligesom den kan bidrage til at synliggøre hvorledes ulighed, undertrykkelse, eksklusion og vold har en negativ indvirkning på mental sundhed og menneskelig værdighed. Dette kan ske ved (1) en videnskabeligt underbygget dokumentation af disse negative virkninger; (2) at vise de positive virkninger – på mental sundhed – af livsvilkår, der opfylder menneskerettighederne og derved giver mulighed for deltagelse og medindflydelse i samfundet; (3) at lade andre perspektiver end de dominerende diskurser blive hørt – med særligt henblik på de ekskluderende og undertryktes stemmer i et globalt perspektiv; og (4) at inddrage underprivilegerede grupper i forskningen som en mulighed for øgning af vores viden samtidigt med at det er en konkret omfordeling af ressourcer og magt. I denne indledning gives der en begrundelse for, at psykologien som videnskab må omfatte overvejelser over dens egen sociale ansvarlighed samt eksempler på, hvorledes dette kan gøres – med henvisning til artiklerne i dette temanummer.
FAMILIEKLASSER I HELSINGØR
Authors: Hviid Kirsten S. , Andersen Claus Bonde , Kaldan Tryggvi , Berliner Peter
Published: December 2022

Familieklassen i Helsingør er et projekt, der skaber bæredygtig forandring for elever, der ikke udnytter deres potentiale i skoleregi. Dette sker gennem opbygning af et fælles læringsrum, hvor forældrene er vigtige ressourcepersoner i skolens undervisning. Dette gør, at der kun er brug for to personaler i familieklassen. Endvidere er visitationen enkel, da der er tale om tilrettelæggelse af undervisning. Der stilles ikke krav om særlige faciliteter, blot et klasselokale. Udgangspunktet – og målet – tages i en konkret praksis, nemlig skolen, som man vil styrke og have til at fungere på en inkluderende måde, dvs. at den er et tilbud til alle – og at alle kan bidrage til, at den fungerer. Familieklassen søger at fremme forældreindflydelse gennem en åben dialog. Det er forældrenes kærlighed til børnene, der er den værdi, familieklassen bruger som kraft til at skabe forandring i barnets måde at gå i skole på. Familieklassen skaber meningsfuldhed for deltagerne mht. skolen; den giver alle mulighed for at være fælles med andre om problemerne; den skaber forandring gennem deltagelse, hvor alle ses som havende ressourcer; og der er klare mål for, hvad deltagerne vil opnå. Gennem det at skabe løsninger, der fremmer oplevelsen af at have muligheder og at have menneskelig værdighed hos alle deltagere, kan familieklassen ses som en praktisering af social ansvarlighed i et konkret felt, nemlig skolen.
‘PSYKOLOGISK ILT’ I LEDERSKABSRELATIONER
Authors: Tønnesvang Jan , Nielsen Timo Bohni
Published: December 2022

Artiklen søger at vise, hvilke praktiske implikationer for forståelsen af lederskabsrelationer der kan afledes af en selv-selvobjektteoretisk anskuelse af selvet og dets omverdensforbundethed. Artiklen indledes med en teoretisk del I, hvor der gøres rede for centrale dele af den selv-selvobjektteoretiske grundforståelse, som så i artiklens anden (og største) del II lægges til grund for forståelsen af, hvorledes en leder med sin personlige stil og sine visioner for den virksomhed, institution eller organisation, han er leder for, hans interesse i sine medarbejderes intentioner og i klimaet i medarbejdergruppen samt hans sans for talentforskelle og opgavekreation, bidrager til at skabe en ‘psykologisk ilt’, der kan understøtte, opløfte og vitalisere medarbejdernes engagement og produktivitet. I forbindelse med udredningen af de praktiske implikationer (i del II) gøres der endvidere overvejelser over, hvorledes det at varetage selvobjektfunktion for andre udfordrer ens egen selvindsigt, selvomsorg og selvbesindelse, og hvorledes en leders evne til at tilvejebringe ‘psykologisk ilt’ er influeret af hans selvorganisering – om denne er fortrinsvist underskuds- eller overskudspositioneret. Selvom vi ikke eksplicit anvender termen social ansvarlighed som omdrejningspunkt for vores betragtninger, så er det vores opfattelse, at disse har implikationer for forståelsen af den form for personlig og social ansvarlighed, der ligger i, at man som leder arbejder på at udvikle og understøtte et arbejdsklima, der vitaliserer medarbejderes selvværdsættelse, engagement, produktivitet, organisationsbevidsthed og fællesskabsfølelse.
DEMOKRATI – DIVERSITET & PSYKOLOGI Refleksioner over Psyke & Logos, nr. 1, 2006, Tema: Demokrati og psykologi
Authors: Bechmann Jensen Torben
Published: December 2022

»Jeg ville gerne være et foto af en højtidelig og simpel popsang i din bankende brystlomme mellem bolsjer og smøger«
TILKNYTNINGSTEORI SOM MODERNE UDVIKLINGSTEORI: ER DER PLADS TIL ØDIPUS?
Authors: Buhl-Nielsen Bernadette
Published: December 2022

Et grundlæggende mål for tilknytningsteori var at formulere psykoanalytiske idéer på en måde, der gjorde det muligt at undersøge dem empirisk. Denne artikel ser på Bowlbys tilknytningsteori og den succes, den har haft indenfor forskellige forskningsområder. Det har været svært at integrere tilknytningsteori med traditionelle psykoanalytiske ideer såsom ødipusteorien. Muligheden for integration diskuteres. Ødipusteorien vurderes som en nyttig teori til at forstå sammenhængen mellem tilknytningsteori og psykoanalyse.
NEURO-PSYKOANALYSE - Foredrag i Det Medicinske Selskab i anledning af 150-året for Freuds fødsel, 10. november 2006
Authors: Mathiesen Birgit Bork
Published: December 2022

Neuro-psykoanalyse er betegnelsen for et tværvidenskabeligt samarbejde, der principielt havde sin begyndelse hos Freud. Siden 1990’erne er der dukket centre, verdenskongresser og publikationer op, hvor neurovidenskaberne går i dialog med psykoanalysen. Der er bestræbelser inden for (mindst) tre ret ninger: At afklare den neuro-psyko-dynamiske udvikling af personligheden fra spædbarnsalderen, at finde det cerebrale grundlag for ‘det psykiske apparat’ og at forstå processerne bag bevidsthed og subjektiv oplevelse.
KONSTEN ATT SYMBOLISERA
Authors: Johansson Per Magnus
Published: December 2022

Artikeln behandlar frågan om olikhet och likhet inom Sigmund Freuds verk. Författaren driver tesen att Freud i samband med sina analyser av konstnärerna och den kreativa människan lyfter fram det som förenar människor. I Freuds tekniska skrifter fokuseras i större utsträckning på det som skiljer människor åt, exempelvis skillnaden mellan läkare och patient. Trots att idén om en läroanalys (Lehranalyse) bryter mot idén om människors distinkta olikhet är skillnaden tydlig i de tekniska skrifterna. Inom ramen för behandlingstraditionen finns ett behov av att klargöra vem som är läkare och vem som är patient. Freud – själv läkare, men en läkare som aldrig helt identifierade sig som sådan – och hans tänkande befinner sig i en rörelse mellan dessa två positioner.
MIMESIS OG MUSIK
Authors: Nielsen Klaus
Published: December 2022

Denne artikel søger at rehabilitere mimesisbegrebet i forhold til den pædagogiske praksis. Artiklen argumenterer for, at mimesis er et rigere og langt mere komplekst begreb end imitationsbegrebet, som mimesis ofte ukritisk oversættes med. Med udgangspunkt i en konkret undersøgelse af koncertpianisters læreprocesser uddybes forståelsen af mimesisbegrebet empirisk. Endvidere afdækkes mimesisbegrebets teoretiske rødder gennem en analyse af begrebets forskellige betydninger i såvel antikken som i oplysningstiden. Gennem Ricoeurs rehabilitering af mimesisbegrebet vender artiklen tilbage til den empiriske undersøgelse af pianiststuderendes læreprocesser med henblik på at forstå, hvordan de studerende udvikler fortolkninger af musikværket på forskellige måder i forskellige kontekster. I den forbindelse argumenteres der for at mimesisbegrebet åbner mulighed for på en mere nuanceret måde at forstå de æstetiske aspekter af læreprocessen mere alment.
TO KNOW IT IS TO LOVE IT? A Psychological Discussion of the Mere Exposure and Satiation Effects in Music Listening
Authors: Green Anders Christian
Published: December 2022

Den vel nok mest oplagte grund til at lytte til musik er den glæde, aktiviteten bringer. Men hvad bestemmer, hvilken musik vi kan lide? En væsentlig faktor vises her, med evidens fra psykologisk og neurovidenskabelig forskning, at være musikkens grad af bekendthed. Jo bedre vi lærer en melodi at kende, desto bedre kan vi lide den – op til et vist punkt, hvorefter den subjektive vurdering flader ud eller daler. Årsagen til denne udvikling skal sandsynligvis findes i musikkens indvirkning på lytterens biologiske arousal niveau. Ukendt musik medfører en over-arousal hos lytteren, mens særdeles velkendt musik derimod resulterer i understimulering. Imellem disse yderpoler findes et optimalt punkt, hvor musikken forekommer lytteren bekendt, men uden at være totalt forudsigelig.
HEALTH AND MUSIC IN EVERYDAY LIFE – a theory of practice
Authors: DeNora Tia
Published: December 2022

Denne artikel er baseret på især to undersøgelser foretaget af medlemmer af Kunst-sociologi-gruppen ved Exeter University (UK). Undersøgelsernes fokus er almindelige menneskers anvendelse af musik (‘lay-musicking’) [Begrebet ‘musicering’ (musicking) refererer til C. Small m.fl.s tolkning af ‘musik’ som en interpersonlig aktivitet mere end et objekt]. Data fra undersøgelserne bruges som afsæt for udvikling af en teori om musikkens psyko-kulturelle rolle og funktioner som et kommunikations- og regulerings-medie, og som et redskab til at skabe mening i dagliglivets specifikke, tidslige kontekster. Der trækkes forbindelser mellem de processer, der kan observeres i ‘læg-musicering’, og musikterapeutisk teori og praksis, og dette sker på en måde, der understreger, hvad musiksociologien kan lære af musikterapien og af lægfolks musicering inden for sundhedsområdet.
MUSIC THERAPY ASSESSMENT: PSYCHOLOGICAL ASSESSMENT WITHOUT WORDS
Authors: Wigram Anthony Lewis
Published: December 2022

Når klienter henvises til musikterapi, gennemgår de en assessment- procedure (en klinisk vurdering), som kræver terapeutens ekspertise inden for forskellige områder – med henblik på at stille en diagnose og identificere klientens behov og potentialer, samt at opstille realistiske forventninger til behandlingen. Inden for musikterapi findes der et antal publicerede assessment- metoder, som giver terapeuter mulighed for at anvende ikke-standardiserede redskaber såvel som målgruppe-specifikke metoder til at vurdere interventionens mulige effekt. Artiklen giver et koncentreret overblik over de vigtigste funktioner i musikterapeutisk assessment, og der gives eksempler på nogle af de metoder, der findes i musikterapilitteraturen. Et case-eksempel viser, hvordan børn med forstyrrelser inden for det autistiske spektrum vurderes med henblik på at afdække styrkesider, potentialer og ressourcer, som ellers muligvis forbliver skjult ved anvendelsen af andre, mere formaliserede assessment-metoder.
MUSIKTERAPI I LYSET AF MUSIKALSKE TRÆK I TIDLIGE DIALOGER
Authors: Holck Ulla
Published: December 2022

Spædbarnsforskere har dokumenteret, at visse musikalske adfærdstræk er medfødte og udgør det biologiske og psykologiske grundlag for menneskelig kommunikation. Artiklen gennemgår eksempler på disse musikalske træk, samt deres betydning for spædbarnets intersubjektive og følelsesmæssige udvikling. Gennemgangen sammenholdes med musikterapeutisk praksis med børn med betydelige funktionsnedsættelser, som har svært ved at indgå i socio-kommunikative sammenhænge. Der argumenteres for, at klinisk improvisation kan understøtte og evt. forstærke de tidlige musikalske træk og derved fremme et samspil med klienter, for hvem denne udvikling ikke sker automatisk. Dette illustreres vha. en casevignet med en 2½-årig dreng med betydelig funktionsnedsættelse.
KAN PSYKOLOGER OG TEOLOGER ARBEJDE SAMMEN I PRAKSIS?
Authors: Nielsen Steen Peter , Møller Jensen Helle
Published: December 2022

Artiklen tager udgangspunkt i et tværfagligt samarbejde på Bispebjerg hospitals palliative afdeling i København, hvor vi som henholdsvis psykolog og præst har valgt at føre samtalerne med vores patienter og pårørende fagligt sammen. De erfaringer, vi hermed giver videre, er også baseret på et sorggruppeforløb, vi sammen har ledet. Det metodiske omdrejningspunkt i vores samarbejde har været inspireret af Søren Kierkegaard og hans brug af kropslige metaforer, som vi mener tilbyder sig som et brugbart alternativ til en dogmatisk og psykologisk sprogbrug, og i forlængelse heraf har vi benyttet os af croquisdukker for at kunne arbejde med en visuel fiksering af henholdsvis følelse og Gudsbillede. Endvidere har vi ladet os inspirere af G. Lakoff og M. Johnsons beskrivelser af forskellige fysiske prespåvirkninger som konstituerende for sproget, og med disse forskellige beskrivelser af pres går vi fænomenologisk til værks både i forhold til psykologiske og teologiske emner.
PERSONLIGHEDENS PRØVERUM mile Durkheim og den religiøse individualismes kollektive psykologi
Authors: Bjerre Jørn
Published: December 2022

Artiklen analyserer, hvordan det aktuelle fænomen religiøs individualisme kan fortolkes på baggrund af Emile Durkheims kollektive psykologi. I den forbindelse fokuseres der på, hvorledes der i forbindelse med personlig udvikling for ledere opbygges et forestillet rum omkring deltagerne, hvor deltagernes individuelle forvaltning af sig selv spejles i bestemte kollektive repræsentationer.
DEN SEKULÆRE MEDITATION OG FÆNOMENOLOGISK BEVIDSTHEDSFORSTÅELSE
Authors: Huitfeld Christian
Published: December 2022

Artiklen udfordrer den kognitive opfattelse af mindfulness meditation og sammenligner de mere subtile meditationsoplevelser og -processer med tænkning fra den fænomenologiske tradition; noetisk psykologi, radikal empirisme samt transcendental- og eksistentiel fænomenologi. Denne sammenlignende undersøgelse finder en række paralleller i forhold til metode, hensigt og oplevelser. De subtile meditationsoplevelser medfører en række udfordringer af de psykologiske antagelser – begreber som opmærksomhed, bevidsthedstilstande, intentionalitet og eksistentialer viser sig at være relative og afhængige af individets opmærksomhed. Den videnskabelige religionspsykologi må kunne integrere et kvalificeret eksperientelt perspektiv for at kunne afdække det psykologiske erfaringsfelt. Meditativ praksis bør kunne integreres i religionspsykologien i forlængelse af den eksistentiel-fænomenologiske tradition. Endelig bør meditation ikke begrænses til den terapeutiske kontekst, men også anerkendes for dens epistemologiske og eksistentielle potentiale.
DET HELLIGE ER LIVETS SVAR PÅ ET PASSENDE STILLET SPØRGSMÅL
Authors: Skov Knudsen Jakob
Published: December 2022

Spørgsmålet om det helliges eksistens knyttes sammen med spørgsmålet om erkendelsen og beskrivelsen af det hellige, og det hævdes, at det ikke giver mening at beskrive eksistensen uden at have afklaret, hvad sproget kan og ikke kan indfange. Universet beskrives som et system af ufattelig kompleksitet, der kan reflektere over sig selv, og på den måde »ganger« sin kompleksitet op. Gennem en redegørelse for Batesons tænkning beskrives det hellige som det fænomen at gensidigt uafhængige dele, som ellers ikke kan hænge sammen, bliver afhængige af hinanden, midlertidigt eller permanent. Til sidst foreslås det, at det religiøse kan forstås som mulige svar på passende henvendelser, ligesom frø, der spirer under passende omstændigheder. På den måde bliver forholdet mellem eksistensen af det religiøse og beskrivelsen af det endnu mere central, da dette forhold både kan slippe det religiøse fri og spærre det inde. Det hellige blomstrer kun, hvis der er nogen til at vande det – ligesom kærligheden.
TROENS ENDELIGT OG FORNUFTENS UDMAGREDE SEJR
Authors: Frølund Pedersen Heidi
Published: December 2022

En anmeldelse af Sam Harris: »Troens fallit – religion, terror og fornuftens fremtid«. København, Akademisk Forlag, 2007. 336 sider, 350 kr.
MUSIKK OG PSYKOLOGI
Authors: Klempe Hroar
Published: December 2022

En kommentar til temanummeret Psyke & Logos, nr. 1, 2007
DET ANSPÆNDTE FORHOLD MELLEM DEN ALMENE OG DEN ANVENDTE PSYKOLOGI
Authors: Fog Jette
Published: December 2022

Afskedsforelæsning 11.04.08 Indledning Jeg har i denne forelæsning stillet mig som opgave at sige lidt om forskning, mere om den anvendte psykologi og mest om den uddannelse, vi giver de studerende, givet overskriftens ord om spændingen. Når jeg taler anvendt psykologi eller taler om professionen, mener jeg i denne sammenhæng psykoterapi. Undervejs håber jeg at kunne vise noget om forholdet mellem den almene og den anvendte psykologi, sådan som forholdet viser sig hos de studerende – mest i form af fravær af sammenhæng.
TILKNYTNING OG UDVIKLINGENS DRIVKRAFT - En kritisk diskussion af empirisk spædbørnsforskning
Authors: Zeuten Kathrine , Holm Pedersen Signe , Gammelgaard Judy
Published: December 2022

Den empiriske spædbørnsforskning har betydet en kolossal udvidelse af vores viden om det spæde barns psykologiske funktioner. Fra en psykoanalytisk synsvinkel må det betvivles, om denne forskning har forøget vores viden om det indre psykiske liv og hjulpet til at besvare spørgsmålet om, hvad der igangsætter og driver udviklingen frem. I den første del af artiklen argumenteres for, hvorfor psykoanalysen nødvendigvis må stille sig kritisk over for et videnskabsideal, der hviler på den positivistiske empiriske tradition. Psykoanalysen har som sin genstand ubevidste processer, der ikke kan gøres til genstand for direkte observation. I et efterfølgende afsnit tages der afsæt i det tilknytningsteoretiske projekt, Peter Fonagy og hans medarbejdere har udviklet i et forsøg på at forene psykoanalysen og den empiriske og eksperimentelle undersøgelse af små børn, og det demonstreres konkret, hvilke begrænsninger et sådant projekt har for udforskningen af barnets psykiske virkelighed. Mere specifikt drejer det sig om forskellen mellem på den ene side den klassiske teori om driften som produktiv skaber af ikke blot fantasier, men af betydninger i de intersubjektive relationer. På den anden side tilknytningsteorierne, der har erstattet driftbegrebet med et begreb om intentionalitet. Argumentationen føres videre i en demonstration af, hvordan driftteorien kan udformes og rumme et objektrelationsteoretisk perspektiv, som det er sket i Jean Laplanches genfortolkning af forførelsesteorien, uden at psykoanalysens teori om det ubevidste og driftteorien bliver afskrevet.
UNIVERSELLE OG SPROGSPECIFIKKE TRÆK I SPÆDBØRNS PERCEPTION AF SPROGLYDE
Authors: Bohn Ocke-Schwen
Published: December 2022

Børn er født med en lang række perceptuelle evner, som sætter dem i stand til at tilegne sig de sprog, som tales i deres omgivelser. Nyfødte børn kan skelne mellem næsten alle konsonanter, der bliver brugt i verdens sprog til at signalere betydningsforskelle, uanset om konsonanterne forekommer i de(t) sprog, børnene hører. Selvom børnenes universelle perceptuelle evner begrænses til de sprogspecifikke evner, voksne har, når de er mellem 7 og 11 måneder gammel, går de oprindelige evner ikke tabt, men kan genoplives, når vi senere i livet lærer andre sprog. Denne artikels hovedvægt ligger på spædbørns vokalperception, som har ikke fået lige så meget opmærksomhed som konsonantperception. I vores forskning med canadiske, danske og tyske spædbørn fandt vi universelle perceptuelle asymmetrier, som vi mener, har stor betydning for børnenes vokaludvikling. Derudover viser voksne de samme perceptionsmønstre som spædbørn, når deres evne til at skelne mellem vokaler fra fremmedsprog testes.
KLINISK SPÆD- OG SMÅBARNSPSYKOLOGI – I UDVIKLINGSPSYKOPATOLOGISK PERSPEKTIV
Authors: Væver Mette
Published: December 2022

Artiklen præsenterer kort den historiske baggrund og udvalgte aspekter inden for den kliniske spæd- og småbarnspsykologi. En syntetiseret udviklings- og patologimodel introduceres. Her ses individets udvikling som resultat af en aktiv og kompliceret interaktionsrække mellem medfødte biologiske dispositioner og miljømæssige påvirkninger. Fokus er ikke kun på barnets udvikling, men på udviklingen i hele det dynamiske omsorgsgiverspædbarn-system, hvor udviklingsprocessen er bi-direktionel. Den kliniske spæd- og småbarnspsykologi ses i det bredere udviklingspsykopatologiske perspektiv for at understrege betydningen af at se årsager til (ætiologi) og udvikling af psykopatologi (patogenese) i et livslangt perspektiv. Longitudinelle prospektive studier giver øget mulighed for en empirisk afdækning af sammenhænge mellem spæd- og småbarnsalderens psykiske lidelser og senere psykopatologi. Herunder afdækning af biologiske, psykosociale risiko- og beskyttelsesfaktorer og de involverede udviklingsmekanismer, som for eksempel i selv- og anden regulering. Dette har betydning for mulighederne for samfundsmæssige sundhedsfremmende indsatser, tidlig intervention og forebyggelse i forhold til spæd- og småbørn og deres mentale sundhed på længere sigt.
SPÆDBARNSTESTENES RELEVANS OG ANVENDELIGHED
Authors: Gammeltoft Marie , Landorph Susanne
Published: December 2022

I artiklen præsenteres væsentlige generelle og specifikke forhold ved psykologiske undersøgelser og testning af spæd/småbørn. Tre psykologiske test, der vurderer spæd/småbørns færdighedsmæssige udvikling, præsenteres: Griffiths Udviklingsskala, Bayley Scales of Infant Development II (BSID-II) og Bayley Scales of Infant and Toddler Development III (Bayley-III). Herudover omtales Psycho-Educational Profile-Revised (PEP-R) og Ages and Stages Questionnaire (ASQ). Testene har været/bliver anvendt i klinisk arbejde og i forskning nationalt og internationalt. Testenes aktualitet og anvendelighed diskuteres. Herudover understreges nødvendigheden af, at psykologer, der arbejder med spæd/småbørn og deres familier, har kendskab til og erfaring med anvendelsen af strukturerede og standardiserede test til vurdering af det lille barns udvikling, således at det er muligt tidligt at identificere børn med behov for særlig støtte, at iværksætte relevant støtte samt at vurdere effekten af den iværksatte støtte.
PEACE-BUILDING AND PROTECTION OF VULNERABLE GROUPS – Introduction
Authors: Berliner Peter , Thunberg Simon , Arenas Julio
Published: December 2022

1. Background Peace-building and protection of vulnerable groups are closely related as many of the traits found in more peaceful societies are linked to the protection of civil and social human right for all citizens. As human rights are vulnerable to disasters – as the social fabric may break down and the capacity of governmental institutions may be exceeded or insufficient to respond adequately to the needs. Within the field of psychology the understanding of peace-building and prevention of man-made disasters is partly covered by peacepsychology. Here we will provide a brief overview of peace-psychology followed by an overview of how most current disaster response, recovery programmes, and risk reduction programmes include psychosocial components informed by a human rights perspective. The articles in this issue of the journal cover peace-building, human rights based interventions, and protection of vulnerable groups as part of building societies and communities that are more preventive of and resilient to man-made disasters (including climate change related disasters, industrial disasters, and organised violence).
Psy-ledelse. Nye former for (skole)ledelse set igennem tre optikker
Authors: Staunæs Dorthe , Juelskjær Malou , Knudsen Hanne
Published: December 2022

De seneste år er ”stærk”, ”effektiv”, ”professionel” og ”succesfuld” ledelse af / i uddannelsesinstitutioner blevet efterspurgte størrelser. Det skal ses i sammenhæng med de sidste årtiers New Public Management og mere omfattende reorganisering og modernisering af den offentlige sektor. For at imødekomme de forskellige og undertiden modsætningsfyldte krav, skolen møder såvel internt som eksternt, anvender skolerne og deres aktører i dag det, man ofte kalder bløde ledelsesteknologier og -praksisser, dvs. en art psy-ledelse, der trækker på psykologien og pædagogikkens professioner og begreber. De nye former for ledelse rekonstruerer “de/t, der skal ledes” på et mere omfattende niveau, og denne (re) konstruktion af ”de/t, der skal ledes” har (uintenderede) og undertiden kontraproduktive konsekvenser. Frem for at undersøge den succesfulde eller effektive skoleledelse, sætter vi i artiklen spot på effekterne af skoleledelse og på, hvordan psy-ledelse sætter betingelserne for styring og udvikling på ny og måske mere udfordrende måder. Vores særlige ”touch” er et fokus på, hvordan ledelse spiller sammen med menneskelige tilblivelser, og hvordan menneskelige tilblivelser igen sætter betingelser for ledelse. De optikker, vi ser skoleledelse igennem er affektivisering, virtualisering og materialisering og vi forsøger på den måde at konstruere mere præcise optikker, der sensitivt kan dissekere og beskrive ”det krydspres af forventninger” og ”den stigende kompleksitet”, der endnu ikke er et sensitivt nok sprog for. Det er artiklens håb, at sådanne optikkers brugbarhed også vil være genkendelige inden for ledelse i den offentlige sektor mere bredt set og i den private sektor, hvor psy-ledelse trænger sig på som svar på sammensatte forventninger, krav om øget produktivitet og international konkurrence.
Work-life-samspil betragtet fra et indflydelsesperspektiv – en vej til syntese?
Authors: Bach Pedersen Vivi
Published: December 2022

Med afsæt i en gennemgang af konflikt- og harmonitilgangen og de modsætningsforhold, som præger work-life-området, diskuterer artiklen mulighederne for en integrativ rammeforståelse ud fra et indflydelsesperspektiv. På baggrund af indflydelsesteorier tydeliggøres vigtigheden af at inddrage individets handlemuligheder i forståelsen af work-life-samspil. Ud fra en betragtning af arbejdstid som et uomgængeligt vilkår for work-life-samspil diskuteres betydningen af strukturelle vilkår for individets handlerum. Den overordnede antagelse er, at jo mere indflydelse på arbejdstid individet har, desto større er sandsynligheden for harmoni mellem arbejdsliv og socialt liv. Artiklen viser, at det via et indflydelsesperspektiv er muligt at integrere dele af konflikt- og harmonitilgangene i en fleksibel og dynamisk ramme, hvor såvel barrierer som potentialer for harmoni mellem arbejdsliv og socialt liv anerkendes.
ARBEJDE UNDER FORANDRING - organisering, relationer og arbejdsliv
Authors: Tønnesvang Jan , Nickelsen Niels Christian , Jønsson Thomas
Published: December 2022

Modernisering, globalisering og internationalisering udfoldes aktuelt i omfattende organisatoriske forandringer omkring os. Fornyelse, markedsorientering, dokumentation, åbenlys og indpakket kontrol, livslange læreprocesser, fleksibilitet og nye lederroller står på godt og ondt centralt. Forandringer italesættes som ”reformer”, ”innovation” og ”fornyelse” i både private og offentlige virksomheder og organisationer, på politiske og administrative niveauer samt i medier over en bred kam. Politisk kanaliseres der midler til bestemte typer af forskningsmiljøer, der har bud på innovation, entreprenørskab og nye organisationsformer. Hensigten er forandringer i arbejdslivet, der for arbejdstageren kan opleves som forandringer for forandringernes skyld, og som kan sættes i relation til oplevede krav om fleksibilitet, markedsorientering, kvalitet, skriftlighed og ændrede former for kontrol, der udfordrer traditionelle antagelser om arbejdsliv. Nogle er løsarbejdere, andre har kloden som arbejdsplads, nogle er ansat 40 år i den samme virksomhed, og nogle får aldrig fodfæste på arbejdsmarkedet. Billedet er flertydigt og konsekvenserne uafklarede. Men de vil formodentligt være og opleves forskelligt i deres materielle nedslag og hhv. tilfredsstillende eller modstandsavlende karakter – afhængigt af det perspektiv de anskues i, udfra de specifikke “benefits” eller “misfits” de medfører for de forskellige arbejdslivsaktører.
Ungdommen i udviklingspsykologien
Authors: Poulsen Arne
Published: December 2022

Den internationale empiriske forskning om ungdomsegocentri, risikoadfærd, hjerneudvikling, storm og stress, kognitiv udvikling og identitet fremstilles og vurderes. Det konkluderes, at ungdomsegocentri ikke er et sammenhængende fænomen, og at den afhænger mindst lige så meget af situation og personlighed som af alder. Risikoadfærd er mere karakteristisk for 20-25-årige end for teenagere. Opgaver, der kræver selvrefleksion og social forståelse, løses bedre år for år fra barndom til et sted i tyverne, og der er ingen ungdomsperiode, der udmærker sig ved en særlig grad af social umodenhed. Negative humørsvingninger forekommer, men de skyldes individuelle psykosociale forhold, snarere end hormoner. Teorien om formelle operationer holder ikke, men tænkningen bliver mere styret af metakognition og af domænespecifikke strategier. Eksploration korrelerer negativt og commitment positivt med psykisk tilpasning, og moratoriefænomenet er ikke et specielt ungdomsfænomen.
Unge, sprog og begrebsdannelse ? - Den ”Gotiske” knude eller ”Unge” i ordets ”egentlige” forstand
Authors: Bechmann Jensen Torben
Published: December 2022

”Man er nødt til at tro på ordets magt. Ellers ender vi i tom sarkasme og menneskeforagtende kynisme. Eller i tavshed.” Carsten Jensen i Politiken søndag d. 14. februar 2010 ”Sprog er jo ikke virkelighed. Sprog er vores primære måde at tolke virkeligheden på. Derfor: Jo mere bevidste vi er om sproget, jo større mulighed skulle vi have for at forstå de sammenhænge, både de store og de små. Dem vi selv sidder i.” (Borum 1989) Både Carsten Jensen og Poul Borum er/var forfattere og litterater. På den måde er det lidet overraskende, at de begge har været/er optagede af netop sproget og sprogbrugen; ligesom det er oplagt, at der i ovenstående citater, opfordres til en opmærksom og varsom omgang med det, som vi kalder sprog.
KRONISK SYG – MEN FØRST OG FREMMEST UNG
Authors: Meinike Dorthe , Theilmann Grete , A. Boisen Kirsten
Published: December 2022

Omkring 10 % af unge lider af kroniske sygdomme, og dette kan give særlige udfordringer. Disse udfordringer overses ofte, såvel i sundhedsvæsenet som i samfundet. Kronisk sygdom kan give en ekstra belastning i forhold til den psykologiske og sociale udvikling, alle unge gennemgår, og særligt tilknytningen til forældrene kan belastes af tidligt opstået sygdom. De fleste syge unge formår alligevel at udvikle sig normalt og kan opnå særlige erfaringer og ressourcer i forhold til andre unge. Til trods for de forskelligheder, der ses ved forskellige diagnoser, har kroniske syge unge dog flest fællestræk, og da de fleste sygdomme hver for sig er sjældne, vil et fællessyn på kronisk syge unge øge vores viden og erfaringer vedrørende denne gruppe patienter.
Det tidlige sprog hos børn med autisme – en afgørende udviklingsfaktor
Authors: Brynskov Cecilia , Eigsti Inge-Marie
Published: December 2022

Autisme er en heterogen diagnose. Den er karakteriseret ved en betydelig spredning inden for intelligens og sprog og ikke mindst: ved prognostisk heterogenitet. En bedre forståelse af beskyttende faktorer og risikofaktorer ved autisme sætter os i stand til at intervenere mere effektivt og kan desuden bidrage til teorier om normaludviklingen. Denne artikel fokuserer på en afgørende faktor for prognosen ved autisme: den tidlige sprogudvikling. De tidlige sprogfærdigheder er en afgørende prædiktor for senere fungeren, såvel på kort som på langt sigt. Højtfungerende autisme og Aspergers syndrom skelnes primært på baggrund af, hvorvidt der har været tale om tidlig sprogforsinkelse eller ej, men interessant nok er der modstridende resultater i de undersøgelser, der sammenligner gruppernes senere funktionsniveauer. Nogle undersøgelser viser, at unge med Aspergers syndrom i modsætning til unge med højtfungerende autisme typisk har alderssvarende sproglige færdigheder, mens andre viser, at de to gruppers færdigheder er på højde med hinanden. I denne artikel argumenterer vi for, at denne umiddelbare modsætning bedst afklares ved grundigere vurderinger af de sproglige færdigheder. Gunstige udviklingsforløb er en mulighed, men de fleste børn med højtfungerende autisme og Aspergers syndrom har små, men klinisk betydningsfulde rester af sproglige mangler. Der er behov for mere forskning og bedre redskaber til sprogvurderinger inden for denne population.
Faktorer i psykoterapeuters faglige udvikling – set i relationelle, udviklingspsykopatologiske og empiriske perspektiver
Authors: Hauggaard Jacobsen Claus , Nielsen Jan , Bork Mathiesen Birgit
Published: December 2022

Denne artikel gennemgår de senere års udforskning af psykoterapeuters faglige udvikling, idet der anlægges et udviklingspsykopatologisk perspektiv. Her inddrages psykoterapeuters personlige karakteristika og på baggrund af foreliggende forskningsresultater diskuteres begrebet ’psykoterapeut-egnethed’. Endvidere fremlægges parametre, som den empiriske forskning har fundet er de væsentlige faktorer i psykoterapeuters professionelle udvikling: udført praksis, supervision, egenterapi samt personlige hændelser igennem livet. Artiklen udgør endelig en teoretisk baggrund for en kommende afrapportering fra en større dansk spørgeskemaundersøgelse af ca. 350 psykoterapeuters faglige udvikling.
Fra angstneurose til panikangst – fra psykoanalyse til emotionsregulering
Authors: K. Rosenberg Nicole
Published: December 2022

I artiklen gennemgås historiske faser og ideologier i behandling af angsttilstande. Der tages udgangspunkt i oprettelsen af den første neuroseklinik i dansk psykiatri i 1961 og dermed den psykoanalytiske neuroselære. Herefter gennemgås centrale aspekter af indlæringsteoriens forståelse og behandling af angstneurosen, der aldrig slog igennem i Danmark. 1980’erne kaldes en intermediær fase, og dens revolutioner på angstområdet gennemgås med hovedvægt på navneskiftet fra angstneurose til panikangst og den øgede empiriske forskning. Faserne herefter er domineret af to kognitivt adfærdsterapeutiske retninger, der er stærkt nytænkende og principielt evidensbaserede. Disse leder frem til de nyeste faser, henholdsvis emotionsreguleringsforskningen og neurobiologisk funderet forståelse af angsttilstandene. Artiklen slutter i den Klinik for angstlidelser i dagens psykiatri, hvor forfatteren er leder, og udstikker nogle retningslinier for arbejdet her under forudsætning af ønsket om at bevare kliniker forsker-konceptet og levere evidensbaseret behandling.
ORIGINS OF MINDFULNESS & MEDITATION INTERPLAYOF EASTERN & WESTERN PSYCHOLOGY
Authors: Singla Rashmi
Published: December 2022

“The East and the West must unite to provide one another with what is lacking” Abdu'l Baha in Sinha & Sinha, 1997 Mindfulness & meditation are gaining popularity in the West­ern psychological practice in the past 4-5 decades, especially within psychotherapeutic approaches, health promotion, and stress reduction. The origins and the broader context, however, seem to be overlooked in some of these practices. This article focuses on the origin of these phenomena in the first part, as it is important for both their interpretation and appli­cation in the current Western context. As these practices, entered Western psychology through India, basic assumptions about hu­man nature in Indian psychology, monoism of body-mind, cen­trality of consciousness and meditation as a part of daily conduct are presented. The basic constructs of Buddhism, an integral part of Indian psychology, in relation to mindfulness and meditation, are also delineated as illustrations of these assumptions. The second part reflects on the application of the meditative practices through cognitive existential study of mindfulness (Ka­bat-Zinn, 2003) and a study on the phenomenology of medita­tion (Madsen, 2007). Both emphasize an experienced instructor, regular practice as a part of daily life, conceptual consciousness understandings for beneficial effects of these practices. The last part reflects critically on perils of mindfulness and meditation in the context of modernity. There is an appeal for considering these as a part of daily life, not just a technique, along with considering their origin and aspects such as spiritu­ality considered as compassion and interconnectednes, spiritua­lity as compassion, interplay between the Eastern and Western psychological understandings and the broader context.
Summaries
Authors: Alle forfattere Alle forfattere
Published: December 2022

Summaries in english
RESILIENS. Forskning − begreber − modeller
Authors: Sommer Dion
Published: December 2022

Resiliens handler om at forklare, hvorfor nogle mennesker med en stærkt problempræget opvækst klarer sig ‘på trods’ og ‘bedre end forventet’. Empirisk resiliensforskning er meget beskeden i Danmark, og kun en lille del af den omfattende internationale forskning er blevet formidlet. Resiliensforskningen begyndte tilfældigt for mere end fem årtier siden med studier af autistiske børn, som havde en overraskende bedre psykisk tilstand end forventet. Werner & Smiths banebrydende Hawaii-undersøgelse udgjorde også et tidligt vendepunkt. Forskning i resiliens tog fart i en tid, hvor det ‘kliniske barn’ og den atypiske udvikling var referencepunktet for den såkaldte normaludvikling. Forskning i resiliens blev en del af det paradigmeskifte, der fandt sted i 1960’ernes og 1970’ernes børnepsykologi, hvor også disciplinen ‘Developmental Psychopathology’ opstod. Resiliensforskningens såkaldte ‘fire bølger’ viser, hvordan begrebsapparatet har ændret sig markant gennem tiden. Fra stereotype, individpsykologiske, mono-kausale begreber til relationelle og dynamiske forståelser. Centrale begreber nært knyttet til resiliens er ‘risiko’, ‘positiv adaptation’ og ‘sårbarheds- og beskyttende faktorer’. Her har forskning identificeret en række adaptive systemer – fra individniveau til samfunds- og kulturelle niveauer – der spiller sammen om at skabe resiliens. Resiliens er ikke fikseret på et tidspunkt i ontogenesen (som et stadium); ej heller er resiliens et teleologisk endemål i udviklingen. Derimod ses udvikling som forskellige ‘forgreninger’, hvor livsforløbet for nogle individer kan bevæge sig i uventede retninger. Hvilke, afhænger af konkrete livsbegivenheder – såkaldte positive/negative vendepunkter. Fremtidens resiliensforskning handler om reciprokke forståelser/modeller helt fra gen-, neural-, adfærds-, til fysisk/socialt/kulturelt miljø-niveau. Dynamisk Transaktions Teori (DST), Probabilistisk Epigenese (PE) samt neuropsykologi er interdisciplinære tilgange, der hører hjemme i fremtidens resiliensparadigme.
Immediate Psycho-social Support for Disaster Survivors
Authors: Berliner Peter , Navarro Gongóra José , Espaillat Vanessa
Published: December 2022

The article describes how psychosocial support, in the immediate and mid-term disaster response for Haitian earthquake survivors in hospitals in the Dominican Republic, ameliorated some of the suffering and prevent the crisis from becoming crystallised into symptoms and complex grief. The support was centred on (1) providing information; (2) facilitating social regulation of emotions; (3) supporting a social support network for the patient; (4) focusing coping efforts; and (5) normalization of reactions. Finally it is described how the crisis made values of caring, compassion and responsibility expressed and shown by the survivors.
Det sociale bånd og følelser i menneskers interaktion Thomas Scheffs socialpsykologiske perspektiv på stolthed og skam
Authors: Glavind Bo Inger
Published: December 2022

I artiklen vil jeg redegøre for og diskutere socialpsykologen Thomas Scheffs teori om det sociale bånd, stolthed og skam, hvor fokus vil være på skamfølelsen, for herved at udfolde konsekvenserne af et sådant fokus i forståelsen af den sociale interaktion. Thomas Scheff udnævner skammen til at være den hyppigst forekommende og mest centrale følelse, idet den skabes i interaktionen via den kontinuerlige selvovervågning og -vurdering på grundlag af andres værdsættelse eller miskreditering (Scheff, 1990, 79; pp. 169-171). Det er blandt andet denne argumentation, jeg vil udfolde i artiklen ved at tage fat i specielt tre af Scheffs væsentligste inspirationskilder: 1) Goffman og dennes særlige blik for følelsesdynamikker i interaktionen – specielt forlegenhed/pinlighed, 2) C. H. Colleys teori om det sociale spejlselv og de selvmonitorerende processer, der leder til følelser af henholdsvis stolthed eller skam og 3) den psykoanalytiske forsker Helen Lewis’ begreb: følelsesfælder samt hendes sondring mellem den åbne, udifferentierede skam og omledt skam. Begge typer skamfølelse er uerkendte og skjulte. I artiklen vil jeg på baggrund af Scheffs og Suzanne Retzingers fælles og individuelle arbejder desuden skitsere, hvordan disse sociale følelser influerer på menneskers sociale liv, og hvordan studiet heraf kan give en dybere indsigt i dysfunktionel kommunikation og interpersonelle konflikter. Scheffs teori om det sociale bånd, stolthed og skam rummer også en kobling mellem mikro- og makroniveau. Internationale konflikter tolker Scheff i lyset af det mønster, han karakteriserer som en skam-vredespiral. Han trækker således en parallel mellem konflikteskalering på det mellemmenneskelige niveau i familier og internationale konflikter på et makroniveau. Afslutningsvis vil jeg inddrage et eksempel på en sådan parallel via Scheffs analyser af Hitlers magtovertagelse i Tyskland og 2. verdenskrigs udbrud. Herved tydeliggøres, hvordan perspektivet kan bidrage med væsentlig indsigt i problemstillinger på makroniveau.
Modoverføringsfølelser – betydningsfulde og betydningsskabende i terapi med borderlineklienter
Authors: Simonsen Charlotte
Published: December 2022

Freud forbød så at sige terapeutens modoverføringsfølelser. Men borderlineklienternes opdukken på den kliniske scene nødvendiggjorde, at forbuddet ophævedes. For det første var modoverføringsfølelser næsten et karakteristikum for en terapi med disse klienter, og for det andet havde terapeuterne brug for at finde ud af, hvad de skulle stille op med disse voldsomme følelser. Det affødte fra midten af forrige århundrede en række væsentlige diskussioner af, hvordan begrebet og fænomenet modoverføringsfølelser skulle afgrænses, og ikke mindst hvordan man håndterede disse. Paula Heimann skulle blive en meget fremtrædende figur både hvad angår forbuddets ophævelse, definitionen af modoverføringsbegrebet og anvisningen af, hvordan modoverføringsfølelserne bør forblive terapeutens indre rettesnor for at forstå og hjælpe borderlineklienterne. Artiklen præsenterer – foruden et rids af modoverføringsbegrebets udvikling og de nævnte diskussioner – et bud på, hvorfor modoverføringsfølelserne med borderlineklienter er så voldsomme. Ved hjælp af begreber som reverie og figurabilitet beskrives til slut måder, hvorpå de voldsomme følelser kan omsættes til fordelagtige interventioner.
Terapeutisk forandring gennem terapeutens egne emotionelle processer
Authors: Thuesen Mette
Published: December 2022

Klinisk erfaring tilsiger, at terapeuten via det affektive samspil med patienten uforvarende kan blive involveret i relationelle mønstre, som sætter den terapeutiske proces i stå. Dette bekræftes af empirisk psykoterapiforskning baseret på emotionspsykologiens tradition for at se på affektiv ansigtsadfærd som indikatorer for ubevidste emotionelle processer. Med udgangspunkt i en klinisk case og eksempler fra psykoterapiforskning argumenteres for, at terapeutens arbejde med egne emotioner kan opløse maladaptive relationelle mønstre og åbne for nye erkendelser og oplevelser for patienten. Terapeuten har brug for sensitivitet over for relationelle processer samt en åben tilgang til egne reaktioner for at kunne gøre det nødvendige emotionelle arbejde. Terapeutens emotionelle arbejde og dette arbejdes effekt på patienten diskuteres med udgangspunkt i psykoanalytisk teori; i denne artikel primært repræsenteret ved Wilfred Bion og Neville Symington.
Emotioners betydning for kommunikativ rehabilitering af mennesker med afasi
Authors: Konnerup Ulla , Tanggard Lene
Published: December 2022

Denne artikel vil have fokus på, hvorledes emotioner og motivation spiller en central rolle i den kommunikative genoptræning af mennesker med afasi. Vi argumenterer i artiklen for, at den kommunikative rehabiliteringspraksis bør adressere emotionelle forhold af betydning for genoptræningen og herunder især betydning af tilhørsforhold, identitet og mening. Med inddragelse af to specifikke cases om genoptræning af afasiramte i virtuelle miljøer, der viser, hvorledes interaktion i sociale læringsmiljøer kan sætte sig igennem i handling, socialisering og kommunikation, vil vi diskutere betydningen af emotioner og motivation i virtuelle læringsmiljøer. Afslutningsvis kommer vi med et bud på et didaktisk design for mennesker med afasi efter en erhvervet hjerneskade.