bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Az ökológiai fenntarthatóság és a regionális versenyképesség összefüggései
Authors: Málovics György , Ván Hajnalka
Published: August 2018

Számos európai uniós és nemzeti dokumentum középponyában célként a versenyképesség, és ezzel párhuzamosan – illetve inkább a tartós versenyképesség növelésének meg nem kerülhető kereteként – a fenntarthatóság áll. A közvélemény és a környezeti problémakörrel foglalkozó kutatók körében napjainkra egyaránt tudatosult, hogy a versenyképesség oly módon történő növelése, amely a természeti tőke túlzott mértékű felhasználása által valósul meg, kontraproduktív lehet – azaz beszűkíti a jövőbeni társadalmi-gazdasági választási lehetőségeket. Ezen álláspont főleg a klímaváltozással vagy a biodiverzitás csökkenésével kapcsolatos közéleti, politikai és tudományos vitákban igen gyakran felmerül. Tanulmányunkban a természet-gazdaság viszony és területi aspektusainak szakirodalmi elemzése alapján rávilágítunk a természeti tőke és a regionális versenyképesség kapcsolatának legfontosabb alapvonásaira. Először megvizsgáljuk az ökológiai rendszerek és a gazdasági rendszer összefüggéseivel kapcsolatos specifikus tudományos eredményeket, amelyek kapcsolódhatnak a versenyképesség problémaköréhez. Ezt követően elemezzük, hogy e szakirodalmi eredmények milyen mértékben „épültek be" egyes olyan közgazdaságtani irányzatokba (neoklasszikus közgazdaságtan, fejlődés-gazdaságtan, új intézményi közgazdaságtan, evolucionista közgazdaságtan és a verseny új közgazdaságtana), amelyek mind a regionális versenyképességgel, mind pedig a természet gazdasági folyamatban betöltött szerepével kapcsolatosan lényeges mondanivalóval rendelkeznek. Bár a vizsgált irányzatok számos szempontból releváns szempontokat vetnek fel a természeti tőke, illetve regionális versenyképesség vonatkozásában, mégis a két gondolatkör viszonyának tárgyalása jellemzően meglehetősen elnagyolt és alapvetően igen elhanyagolt.
Regionális különbségek az emberi erőforrás menedzselés gyakorlatában
Authors: Farkas Ferenc , Karoliny Mártonné , Poór József
Published: August 2018

Amikor a vezető európai emberi erőforrás menedzsment kutatók az elmélet és gyakorlat európai sajátosságait vizsgálták, egészen a közelmúltig megfeledkeztek Közép- és Kelet-Európáról. A Cranfield University koordinálásával folyó CRANET-kutatás lehetővé teszi ennek a hiánynak a pótlását; a magyar részvétel pedig a hazai sajátosságok elemzését az európai gyakorlathoz viszonyítva. A tanulmány a régiók szerinti hasonlóságok és a különbségek (konvergenciák és divergenciák) meglétét kutatja nagyminták felhasználásával, és a kapott eredményeket egybeveti korábbi magyarországi és európai kutatások megállapításaival.
A települési és területi önkormányzatok kapcsolatai a magyar–szlovák határ mentén
Authors: Mezei István , Tóth Péter
Published: August 2018

A magyar és a szlovák közigazgatás alapjaiban önkormányzati jellegű, de a középszintek között jelentős különbség alakult ki. Míg Szlovákiában a középszintet megerősítették az állami hivatalok rovására, addig ez Magyarországon pont fordítva történt. Ez megnehezíti a határ menti önkormányzatok együttműködését, mert a szomszédos partnerek mások a rájuk vonatkozó szabályozások eltérőek, döntési jogosítványaik különböznek. Az elmúlt 20. század folyamán kialakult határokról van szó, amelyeken az átjárás lehetősége sűrűn változott. A testvértelepülési kapcsolatok, az eurorégiós együttműködések után új lehetőségként jelent meg a területi együttműködési csoportosulás. Az alkalmi, a nemzeti együttérzést kifejező együttműködéseket fokozatosan felváltja a projekt-alapú, illetve az állandó munkakapcsolatot biztosító, a szolgáltatásokat közösen szervező együttműködés. A vonzásoknak megfelelően eltérő társadalmi és gazdasági mozgások indultak meg ezen a hosszú határszakaszon.
A kiskereskedelem területi jellegzetességei a szlovák–magyar határtérségben
Authors: Kovács András
Published: August 2018

A szlovák–magyar határ menti térségben élők a múltban és napjainkban egyaránt rendszeresen keresték, keresik fel a határ túloldalán működő kereskedelmi létesítményeket. Ez a jelenség évtizedes múltra tekint vissza a határrégióban, azonban napjainkban, az uniós és schengeni csatlakozás után egyre nagyobb jelentőségűvé válik, mert a határon túli vásárlásokat már nem korlátozza a szigorú határellenőrzés vagy vámfizetési kötelezettség. Tanulmányunkban feltérképezzük a határtérség két oldalának kereskedelmi hálózatát, majd áttekintjük azokat a rövid és hosszú távon ható gazdasági folyamatokat és térszerkezeti jellemzőket, amelyek befolyásolják a határon átnyúló bevásárlóturizmus volumenét és irányát. A térségben végzett empirikus kutatások eredményeinek bemutatásával megkísérlünk választ adni arra, hogy a határ menti bevásárlóturizmus milyen volumenű, mekkora térségre terjed ki (vonzáskörzetek), és a határ túloldalán vásárlók milyen rendszerességgel mekkora összegeket költenek.
A magyar helyhatóságok eladósodása az ezredforduló után
Authors: Csiszárik-Kocsir Ágnes
Published: August 2018

A helyi önkormányzatok finanszírozási rendszere már a kialakulás óta állandó vitatéma hazánkban. A rendszerváltáskor kialakított rendszer mára már kinőtte kereteit, így valódi reformok után kiált. Az állami finanszírozás részaránya csökken, miközben a feladatok növekednek, így a helyhatóságokra ruházott feladatok ellátása csak külső finanszírozással valósítható meg. A tanulmány célja, hogy bemutassa a helyi önkormányzatok eladósodását, az alkalmazott eszközöket, mindezt megyei bontásban, rámutatva a régiók és a megyék közötti jelentős eltérésekre.
A munkanélküliség és a jövedelmek területi különbségei Ukrajnában
Authors: Dövényi Zoltán , Karácsonyi Dávid
Published: August 2018

A tanulmány Ukrajna területi különbségeit a munkanélküliség és a jövedelmek vizsgálata alapján mutatja be, méghozzá a megszokottnál sokkal részletesebb, rajon szintű bontásban. Az elhúzódó transzformációs krízis következtében a területi egyenlőtlenségek az ezredfordulón voltak a legkiélezettebbek. Azóta a különbségek csökkentek, de a magasan urbanizált térségek és a fejletlen agrárterületek közötti diszparitás továbbra is nagy maradt.
A szubjektív térérzékeléssel kapcsolatos vizsgálatok elméleti háttere és alkalmazási területei
Authors: Garda Veronika
Published: August 2018

A tanulmány a szubjektív térérzékeléshez kapcsolódó fogalmak (kognitív és mentális térképek, térképezés) tisztázása után bemutatja a tudati kép kialakulását befolyásoló fő tényezőket. A témához kapcsolódó szakirodalmi áttekintés alapján a Szerző vázolja a mentális térkép (mint kutatási módszer) alkalmazásának lehetőségeit. A vizsgált területegységek méretét alapul véve ismerteti a módszer alkalmazási területeit települési, regionális és országos (kontinentális) szintű kutatásokban.
Paradigmaváltás a határon átnyúló kapcsolatokban
Authors: Baranyi Béla
Published: August 2018

Az európai integráció erősödésével – benne a Schengen-folyamat kiteljesedésével – gyökeres változás, ha tetszik paradigmaváltás várható a határon átnyúló kapcsolatok jellegét, tartalmát és formáit illetően. A határmentiség új dimenziói elsősorban a kisebb, konkrét bi- és trilaterális intézményesült interregionális együttműködések előtérbe kerülését jelentik, mindenekelőtt a schengeni belső határok mentén. A nagyívű határközi szervezeti rendszerek (eurorégiók) keretében és/vagy mellett felértékelődik a kisebb léptékű határ menti együttműködések, kistérség–kistérség, kistérség–város, város–város kapcsolatok, város- és településszövetségek – kvázi „mini-eurorégiók" –, valamint a nagy- és középvárosok „kapuvárosi" (gateway) tranzitfunkcióinak és az egyéb településközi kapcsolatoknak a szerepe. Magyarország és a belső határok mellett elhelyezkedő szomszédai esetében a határrégiók és a határon átnyúló együttműködések elősegíthetik a határtérségek közötti összekötő (hid-) szerep erősödését, a hajdan volt integrációs kapcsolatok újjászerveződését, a Trianonban széttöredezett térszerkezeti egységek „újraegyesítését", optimális esetben pedig egy új Kárpát-medencei transznacionális makroregionális gazdasági térség létrejöttét.
A határon átnyúló vaspálya. A GYSEV fejlődése és szerepe a határ menti kapcsolatokban Eisenstadt (Kismarton)-Sopron térségében
Authors: Locsmándi Szabolcs
Published: August 2018

A Szerző kutatási témája a Sopron–Eisenstadt határtérség határ menti kapcsolatainak és fejlődésének vizsgálata, különös tekintettel a vasfüggöny időszakának sajátosságaira. A legendás vasfiggöny által elválasztott terület napjainkban új esélyt kapott korábbi makro-, mezo- és mikrotértérségi kapcsolatainak újjáépítésére. A kutatás célja, a határnak a térségi fejlődésre és a határon átnyúló együttműködési lehetőségekre gyakorolt hatásának vizsgálata, a térségi kapcsolatok egyes domináns területeinek áttekintésével. Sopron és környéke fejlődésének szempontjából kiemelkedő jelentőségű az a térszerkezeti és gazdasági kapcsolat, melyet a GySEV tevékenysége fémjelez'.
A vállalkozási hajlandóság elemzése a kiskereskedelmi és vendéglátó vállalkozások példáján a Balaton Kiemelt Üdülőkörzetben
Authors: Péter Erzsébet , Fehérvölgyi Beáta , Birkner Zoltán
Published: August 2018

A gazdaságban az elmúlt évtizedekben végbemenő szerkezeti átalakulásból és az üdülési szokások megváltozásának hatásaiból kiindulva a mai vállalkozók motivációit, problémáit és piacmegtartó erejét tárja fel a tanulmány. A mikro, kis- és középvállalkozói réteg jellemzőinek feltérképezése során arra kerestük a választ, hogy a Balaton Kiemelt Üdülőkörzetben jelen lévő gazdaságszociológiai folyamatok hogyan befolyásolják sikerességüket. A turisztikai desztináció fejlődését, az életminőség javítását és a balatoni identitás növelését segíthetik a vállalkozások önfoglalkoztatással, munkahelyteremtéssel. Ehhez azonban nélkülözhetetlen a térségi összefogás és az itt élők együttműködése.
Ellentmondásban? Központi helyek elmélete és a városok specializációja
Authors: Czirfusz Márton
Published: August 2018

A tanulmány a központi helyek elméletét és a területfejlesztésben ezzel szembenálló, a városok specializálódása irányába ható irányzatokat (policentrikus városhálózat, növekedési pólusok) ütközteti a németországi Brandenburg tartomány példáján. A cikk rámutat arra, hogy a központi helyek elmélete a németországi tervezési gyakorlatban a rendszerváltozást követően annak ellenére megmaradt, hogy az állami szféra társadalmi és gazdasági folyamatokat meghatározó szerepe lényegesen csökkent. Emellett újonnan megjelentek olyan elemek-, mint a növekedési pólusok fejlesztése, vagy városi szinten a városmarketing, a városok profilírozásának igénye. A városi szinten, mint a brandenburgi felsőfokú központok integrált városfejlesztési koncepcióit elemző fejezet bemutatja, ezek az egymásnak ellentmondó tervezési elméletek párhuzamosan vannak jelen, a hangsúlyokat pedig nagyrészt az egyes városok adottságai és egyéni érdekei határozzák meg.
A társadalmi részvétel szerepe a városfejlesztés gyakorlatában – európai és hazai tapasztalatok
Authors: Földi Zsuzsa
Published: August 2018

A tanulmány adalékul szolgál a várostervezésben és a megújulást célzó beavatkozásokban történő társadalmi részvétel nemzetközi és hazai szinten is tapasztalható növekvő jelentőségének magyarázatához. A vizsgált téma pontos definiálása érdekében elméleti háttérül realista modellt használ. A modell rávilágít a városi társadalom és környezete közötti hajdan organikusabb és spontán kapcsolat kiüresedésére és arra, hogy ezt miként váltja fel az esetenként alulról kezdeményezett, de többnyire felülről irányított társadalmi részvétel a várostervezésben és a konkrét beavatkozásokban. A tanulmány továbbá nemzetközi és hazai példákkal szolgál a társadalmi részvétel formáira, hatékonyságára, akadályaira és törvényi szabályozására vonatkozóan. A cikk apropója a 2008-ban országosan nagy számban készült Integrált Városfejlesztési Stratégiákhoz és Akcióterületi tervekhez kapcsolódó társadalmasítási folyamat változó megítélésű eredményessége.
Szerbia regionális fejlődésének alapvető jellemzői
Authors: Nagy Imre , Miletić Radmila , Todorović Marina
Published: August 2018

Jelen tanulmány Szerbia regionális fejlődése egyes sajátosságainak közigazgatási (adminisztratív és statisztikai), valamint funkcionális szempontú jellemzői alapján történő bemutatására törekszik. Szerbia területi szerkezetében észlelt fejlődési egyenlőtlenségek, illetve a regionális fejlettség aránytalanságai tükrözik a népességszerkezetben jelentkező egyensúly-hiányt, az anyagi korlátozások és a strukturális összehangoltság hiányát, amelyek már évek óta halmozódnak, s amit a politikai-gazdasági történések az 1990-es évek során még jobban fokoztak. A tanulmány a fejletlen területek alapvető problémáira utal, azon kritériumokra, amelyek alapján a községek a régión belül definiálhatók és tipizálhatók, valamint vázolja Szerbia regionális térszerkezetének változatait.
A székelyföldi megyék önkormányzati forrásai
Authors: Nagy István
Published: August 2018

Romániában az 1990-es politikai változás és az ezzel járó gazdasági fejlődés a kormányzat gazdasági szerepét is folyamatosan növelte, így szükségszerűvé vált a közösségi szektor pénzügyeinek és finanszírozásának megváltozása. A politikai és gazdasági hatalom elkülönésével párhuzamosan egyre több feladat került az állami kormányzattól helyi, városi-megyei hatáskörbe. Az állami támogatások mellett megjelent a saját forrás, ezen belül olyan helyi adók kivetésének lehetősége, amelyeknek nagyságát az önkormányzatok (stratégiájukRiggvényében) változtathatják is. Jelen tanulmány a romániai önkormányzati finanszírozási rendszert elemzi, továbbá a romániai, ezen belül a székelyföldi megyék adóbevételeinek nagyságát, szerkezetét, illetve az illető megyék állami transzferesnek mértékét igyekszik bemutatni.
Új regionalizmus, mint válságmenedzselő stratégia?
Authors: Artner Annamária
Published: August 2018

Cikkünk a regionalizmus közgazdaságtudományi értelemben vett definícióját használja, amely különbözik a regionális tudomány regionalizmus értelmezésétől. A világgazdasági válság a gazdálkodás minden szintjén válságkezelési lépéseket és azokon túlmutató változtatásokat indukál. Az 1990-es évektől formálódó új típusú integrációk keretei között számos hasonló és eltérő megoldás születik attól függően, hogyan ítélik meg a mai globalizáció és válság természetét és benne a nemzetközi együttműködés szerepét és lehetőségeit
Mesterségesen létrehozott területi egység – regionális identitás (?) Burgenland példáján
Authors: Palkó Katalin
Published: August 2018

Napjainkban a regionalizálódást elősegítő tényezők közé az eddig hangsúlyosként szereplőkön (pl. régió elhelyezkedése, gazdasági potenciálja, az ország társadalmi, közigazgatási felépítése, a regionális érdekartikuláció stb.) túl mind inkább „felzárkózik" a területi identitás, valamint a társadalmi és kulturális beágyazottság kutatása. A tanulmány Burgenland példáján keresztül vizsgálja, hogy szerves fejlődés, valamint közös történelmi és kulturális gyökerek hiányában lehetséges-e, s ha igen, milyen időhorizonton a regionális identitás kialakulása.
A magyar polgári elitek értékrendszere és regionális változatai
Authors: Gyáni Gábor
Published: August 2018

A szerző jelen tanulmányában a Magyarországot irányító elit társadalmi összetételének kialakulását taglalja az Osztrák–Magyar Monarchia korában, és hangsúlyozza, hogy a hagyományos elit csoportok (arisztokrácia és a korábbi földtulajdonos középnemesség) politikai elitként éltek tovább. Ez a tendencia ugyanakkor a két világháború közötti időszakban megváltozott, akkor kerültek ugyanis hatalomra a növekvő számú új tagok, különösen a „hosszú 1930-as években". A polgári közép- és felsőközép osztály gyors felemelkedése és gazdasági-társadalmi megalapozottsága a 19. század közepén történt meg. A tanulmányt gyakorlatilag egy rövid esettanulmány zárja, amely egy 1940-es évekbeli, középosztálybeli pécsi hölgy írásos gyűjteményén alapul, és amelynek célja a helyi középosztályok határozott belső integrációjának demonstrálása a felekezeti, származási és foglalkozásbeli különbségek ellenére.
Az elitidentitás háttere
Authors: Bugovics Zoltán
Published: August 2018

A társadalmi identitás elméleti megközelítése az elitek viselkedése, mentalitása esetében alapját képezi a területi identitás vizsgálatának Éppen ezért is fontos annak tisztázása hazai és nemzetközi elméleti és empirikus vizsgálatok révén, amelyek az elitek különféle kategóriájának szerepét elemzik, illetve a területi identitást bontják értelmezhető elemekre. A magyarországi helyzetet mind a területi identitás aspektusait, mind az elitek átalakulását figyelembe véve kell analizálni, hangsúlyt fektetve a magyar társadalom szociálpszichológiai jellemzőire is, akár az együttműködések, akár a bizalmi tőke szerepét vesszük górcső alá. Végül az újonnan kialakuló globális és szubnacionális térstruktúrák befolyásoló hatásáról sem szabad megfeledkeznünk. Jelen tanulmány a társadalmi identitás területi vetülete szempontjából az elit vagy relatív elit pozíciók társadalmilag domináns szerepét meghatározónak tekinti.
A környezeti migráció okai
Authors: Vág András
Published: August 2018

A tanulmány a területi mobilitás egyik új formájával, a környezeti migrációval foglalkozik. Az írás módszertani megközelítése alapvetően elméleti. Rövid összefoglalást nyújt a téma kutatásának eddigi eredményeiről, ismerteti a magyarázatok elméleti kiindulópontjait, végül felvázol egy általános környezeti migrációs modellt.
A regionális innováció és a helyi nyilvánosságok felértékelődése
Authors: Szívós Mihály
Published: August 2018

A tanulmány kiindulópontja a helyi nyilvánosságok tartós megerősödésének jelensége, amely a demokrácia helyi intézményrendszerének kiépülésére, azon belül pedig elsősorban a civil szféra megerısödésére, valamint a regionális fejlődés állami és uniós támogatására vezethető vissza. A helyi témák iránti növekvő érdeklődést tanúsítja a helyi lapok, internetes fórumok, rádióadók megerősödése az országos napilapok, fórumok és adók rovására. A település- és régiófejlesztési céllal létrejött civil szervezetek belenőttek a helyi politikai életbe az országos pártok befolyásának rovására, és támogatott jelöltjeiket be tudják juttatni az önkormányzati testületekbe. A helyi nyilvánosság e jelenségekben megmutatkozó kibontakozása és megerősödése előmozdítja a kisebb-nagyobb térségek jövőjét formáló gazdasági és társadalmi erők egymásra találását, vitáikat és a konfliktusok kihordását, valamint az együttműködést is. A helyi nyilvánosság e jelentős mértékő felértékelődése megalapozza a települések és a régiók jövőjének az ott lakók által történő formálását és az ehhez szükséges, tágabb értelemben vett regionális innováció kiérlelését és megvalósítását, beleértve a gazdasági és kulturális identitás meghatározását is. A tanulmány tárgyalja a munkát kereső és a felsőoktatásban részt vevő fiatalok földrajzi és társadalmi mobilitásának a tágabb értelemben vett regionális innovációra gyakorolt hatásait is, különös tekintettel a kisebb és nagyobb régiókban kialakuló fejlődési központok megerősödésére és innovatív szerepére. A helyi nyilvánosságok megerősödésének, valamint a fejlődési és innovációs központok létrejöttének és működésének fontos kísérőjelensége az explicit és a hallgatólagos tudás áramlása és felhalmozódása, amit a kétféle mobilitás jelentősen elősegít.
A regionális identitás strukturalista értelmezése
Authors: Buskó Tibor László
Published: August 2018

Egy leegyszerűsített értelmezés szerint a regionális kutatások eljárhatnak „objektív” módon, a legkülönfélébb térbeli folyamatok figyelembevételével (a téranalízis szemléletmódja), de tekinthetik a régiót – felvállalva egyfajta szubjektivista elkötelezettséget – az itt élő emberek értékeinek, normáinak, életvilágának produktumaként. A következő tanulmányban amellett érvelünk, hogy a regionális identitás strukturalista értelmezési keretei között ez az „objektivista” és „szubjektivista” megközelítésmód összeegyeztethető.
A Duna térség mint fejlesztési nagytérség
Authors: Hardi Tamás
Published: August 2018

Az Európai Unió 2009-ben egy új fejlesztési nagyrégiót jelölt ki, a Duna térséget. Erre a térségre 2010-ben egy fejlesztési stratégiát készített, amely a részt vevő államok közreműködésével született meg. Tanulmányunk ennek a nagyrégiónak a belső problémáit vizsgálja, abból kiindulva, hogy alkalmas-e ez a hatalmas, rendkívül heterogén és számos geopolitikai-etnikai problémával terhelt térség egy valódi, intenzív közös fejlődési pályát együttesen megvalósítani, illetve, ha a jelenlegi lehatárolást túlzónak tartjuk, milyen kiterjedésű az a földrajzi keret, ahol az intenzív együttműködés megvalósulhat. Úgy látjuk, hogy a térség Európa egyik legváltozatosabb, de legproblematikusabb régiója is, ahol a nagytérségi együttműködés elsősorban a politikai közeledést szolgálhatja. Az intenzív gazdasági-fejlesztési együttműködéshez olyan közös érdekeltségeket kell megtalálni, amelyek felülírják a geopolitikai ellentéteket. Ennek földrajzi tereként a szűkebb értelemben vett Duna-völgyet látjuk alkalmasnak. A két fejlesztési tér természetesen nem áll egymással szemben, azok alkalmazása kombinálható, sőt, egymást erősítve kiegészítő szerepük lehet.
Nonprofit szektor a kisvárosokban
Authors: Bucher Eszter , Pirisi Gábor
Published: August 2018

A tanulmány célja, hogy bemutassa a nonprofit szektor jelenlétét a kisvárosok szintjén. Az itt közölt eredmények részét képezték egy átfogó vizsgálatnak, melynek célja a hazai kisvárosok differenciálódásának elemzése volt. A nonprofit szektor önálló vizsgálata ennél a településtípusnál azért tűnik különösen indokoltnak, mert a jól szervezett helyi társadalom a kisvárosok legfontosabb sajátossága, egyben egyik potenciális erőforrása. A dolgozatban néhány rendelkezésre álló adat segítségével próbálunk átfogó képet adni a vizsgált sajátosságok eloszlásának földrajzi és egyéb, például a funkcionális típusokra visszavezethető okairól.
A horvát-magyar határ menti együttműködés két mikro regionális esete, Barcs és a magyar-horvát-szlovén hármas határ példáján
Authors: Bali Lóránt
Published: August 2018

A horvát EU csatlakozási tárgyalások nagy valószínűséggel 2011-ben lezárulnak. Így már csak egy jelentős lépés választja el déli szomszédunkat az egységes „schengeni térbe” való kapcsolódástól. Ez adta a legnagyobb aktualitását annak, hogy megvizsgáltuk Barcs és a magyar–horvát–szlovén határ jövőbeli „határtalan” lehetıségeit. Két speciális esetről van szó: közvetlenül egy folyami határ mellett elhelyezkedő kisvárosról és egy egykor egységes társadalmi-gazdasági teret alkotó Zala vármegye egymástól elszakított területeiről.
A gazdasági-politikai átmenet regionális hatásainak vizsgálata a visegrádi országokban 1995-től 2006-ig
Authors: Kuttor Dániel
Published: August 2018

Az 1980-as, 1990-es évek fordulójának világpolitikai eseményei új feltételeket teremtettek Kelet-Közép-Európa számára, ami lehetővé tette a térség államainak nyugati reorientációját. A cikk az elmúlt két évtized politikai-gazdasági átmenetének területi hatásaival foglalkozik az ún. „visegrádi országokon” (Csehország, Lengyelország, Magyarország, Szlovákia) belül. A társadalom és a gazdasági tevékenységek térbeli elhelyezkedésében tapasztalható egyenlőtlenségek leírása, okainak feltárása áll a kutatás fókuszában. Ennek érdekében a regionális diszparitások több szempontú számszerűsítésére, valamint a makro- és mikrogazdasági összefüggések azonosítására kerül sor. A tanulmány a vonatkozó térgazdaságtani elméletek szintetizálására is vállalkozik, külön figyelmet szentelve a telephelyekre, a gazdasági növekedésre, a konvergencia-divergencia jelenségére vonatkozó teóriáknak.
Az amerikai transznacionális vállalatok lokalizációja 1983 és 2007 között
Authors: Csiki Anita
Published: August 2018

A transznacionális társaságok (TNC) kétségtelenül a világgazdaság leginkább meghatározó szereplőivé váltak. E vállalatok óriási jelentőséggel rendelkeznek a technológia, a termelés, a tőkebefektetések és a kereskedelem terén is. A tanulmányban az értékesítési mutatók segítségével az amerikai TNC-k külpiaciterjeszkedését mutatjuk be. Ehhez áttekintjük, hogy az amerikai vállalatok hálózata miként szerveződik, illetve milyen átrendezıdési folyamatok zajlottak le az utóbbi években.
A lakóhelytől függ az esély a jobb minőségű ellátásra – Az ellátáshoz való hozzáférés területi egyenlőtlenségei Magyarországon, a szürkehályogműtétek példáján
Authors: Uzzoli Annamária , Vitrai József , Bakacs Márta , Gémes Katalin , Kiss Norbert , Kövi Rita
Published: August 2018

Az egészségi állapotban jelen lévő egyenlőtlenségek csökkentésének egyik hatékony eszköze az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés feltételeinek és a hozzáférés esélyegyenlőségének biztosítása. Az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés vizsgálatában a közfinanszírozott  szürkehályogműtétek 2008. évi adatait vizsgáltuk. A kutatás során arra voltunk kíváncsiak, hogyan oszlanak meg az ellátási kapacitások és az ellátási típusok a szolgáltatást végző intézmények között, illetve milyen domináns útvonalak különíthetők el az igénybevételhez kapcsolódó betegmobilitásban. Regionális és kistérségi esettanulmányunkban külön elemeztük, hogy egyrészt az egészségügyi intézmények elérhetősége milyen mértékben van hatással az igénybevételre, másrészt mekkora különbség tapasztalható az utazási távolságban, időtartamban és költségekben akkor, amikor a beteg nem a lakóhelyéhez legközelebbi intézményben vette igénybe a műtéti szolgáltatást. A lakóhelytől függően nagy egyenlőtlenséget tapasztaltunk az intézmények elérhetőségében. A műtétek során a betegek nagy része nem a lakóhelyéhez legközelebbi intézményt kereste fel, ezzel vállalva az utazási és kiadási többletet. Közülük sokan a területi ellátási kötelezettség alapján, tehát a szabályokat követve utaztak a távolabbi ellátó intézménybe. A lakosság egészségügyi ellátással való elégedettségének növelésében a jövőben azt is vizsgálni kell, hogy milyen további tényezők befolyásolják a betegek orvos- és intézményválasztását.A tanulmány javaslatokat fogalmaz meg a térségi egészségügyi ellátórendszerek kialakításához, valamint kísérletet tesz egy olyan módszertan kidolgozására, amely segítségül szolgálhat a szakpolitikai döntéshozatalhoz.
Kopács mint az emlékezet helye és az emlékezetre ható jelek a térben
Authors: Baumann Tímea
Published: August 2018

A tanulmány arra igyekszik rámutatni, hogy az emlékezet helyeinek és terének elemzése milyen jelentőségű lehet egy emlékezetközösség vizsgálatának szempontjából. Ennek céljából a Kopácson (Kopačevo) élő horvátországi magyar közösséget mint emlékezetközösséget veszi vizsgálat alá, melyet a délszláv háborúra vonatkozó traumatikus emlékek és ezek elbeszélési formái határoznak meg – ezek az emlékek formálják egy közösséggé a Kopácson élőket és azokat, akik menekültként eltávoztak a faluból. Jelen tanulmány azokat az elbeszélési és felejtési kísérleteket mutatja be, amelyek a térbeliségben öltenek testet.Miután a tanulmány rávilágít a tér és a helyek jelenlétére és szerepére az emlékezetről szóló társadalomtudományi írásokban – kiemelve Pierre Nora munkáit és a lieu de mémoire fogalmát –, Kopácsot mint az emlékezet terét tárja az olvasó elé. A falut a délszláv háború idején a Jugoszláv Néphadsereg szállta meg, majd a terület a nemzetközileg el nem ismert Krajinai Szerb Köztársaság részévé vált. Ezen események hatására a kopácsi magyar közösség három részre szakadt: 1. otthonmaradókra, akik a faluban maradtak és szerb megszállás alatt éltek; 2. külföldre (elsősorban Magyarországra) menekültekre; 3. Eszékre (Horvátországba) menekültekre. A tanulmány e három csoportnak Kopácshoz mint az emlékezet teréhez fűződő emlékeit elemzi.A faluban található emlékezethelyek közül a tanulmány egyrészt emlékműveket és hozzájuk kapcsolódó szertartásokat, másrészt olyan helyeket vizsgál, amelyek hatnak a közösség emlékezetére. Bemutatja a falubeli délszláv háborús áldozatok emléktábláját. A táblát 2002. december 3-án avatták fel, mely dátum a lokális naptárban a délszláv háborúra irányítja a figyelmet, mivel ezen a napon egy a faluból származó katonát öltek meg a szerbek Kopács határában. Az emlékezetre ható jelként mutatja be a tanulmány az első világháborús emlékművet, amely egy katonát jelenít meg. A szobor arcát a délszláv háború során a faluban állomásozó szerb katonák szétlőtték. A szétroncsolt arc így a falubeliek szenvedésének szimbólumává vált, egészen addig, amíg úgy nem döntöttek, hogy ezt a fájó emlékeztető jelet (és egyben az általa megjelenített traumát) egy új arccal fedik le.A tanulmány második fele azokkal a térbeli tényezőkkel foglalkozik, amelyek az emlékezetközösség tagjainak  narratíváiban jelennek meg. Tehát az írás amellett érvel, hogy a narratív interjú módszerével is vizsgálható a térbeliség. Végül pedig az elemzett szövegekhez kapcsolva mentális térképeket is bemutat a szerző.
Közösségi tervezés 2.0: a participáció új perspektívái a webkettő fényében
Authors: Rényi Zsolt
Published: August 2018

A tanulmány azt vizsgálja, hogy az új, közösségi részvételre építő webalapú alkalmazások segítségével hogyan tehető teljesebbé és hatékonyabbá a területi tervezés. Elsősorban arra keresi a választ, hogyan illeszkedik egymásba a közösségi tervezés és a közösségi web jelenségének „filozófiája”, illetve miként válhat a participáció hasznára a web 2.0 jelensége. Megállapítható, hogy a webkettő eszközei a térhasználatra is hatással vannak, valamint, hogy új perspektívát nyújtanak a közösségi tervezés számára.
Feltalálói kapcsolatok szerepe a high-tech szektorban. Sokféleség és specializáció a hálózatok tükrében
Authors: Sebestyén Tamás , Parag Andrea , Kruzslicz Ferenc
Published: August 2018

Ebben a cikkben regionális szabadalmi feltalálói hálózatok kapcsolatainak segítségével elemezzük a sokféleség és a specializáció szerepét három európai ország high-tech szektoraiban. A vizsgált esetekben mind a specializáción alapuló helyi, mind pedig a sokszínűségre épülő városi gazdasági rendszerek megfigyelhetők. Kimutatható, hogy a specializáció erős külső kapcsolatrendszerrel, míg a sokféleség intenzív belső kapcsolati struktúrával társul a vizsgált esetekben. A szabadalmi tevékenység azonban a high-tech ágazat egészében (és annak néhány szektorában) a belső és külső kapcsolatok egy optimális aránya mellett mutatkozik a legintenzívebbnek, amely optimális arány erős belső kapcsolati orientáltságot feltételez.
Területi különbségek a pártpreferenciákban Szlovákiában, 1992–2010
Authors: Szabó Balázs , Tátrai Patrik
Published: August 2018

A rendszerváltás utáni Szlovákia választási eredményeinek területi jellegzetességeiből jól érzékelhető mind a klasszikus törésvonalak felbukkanása, mind a rendszerváltáshoz kapcsolódó megosztottság. Tanulmányunk célja, hogy bemutassa a pártok területi beágyazottságát, és ezen keresztül a szlovák társadalom azon – hagyományos és új – különbségeit, amelyek mentén a választói magatartás és a pártpreferenciák elkülönülnek. Az eredményekből látható, hogy a listás és arányos választási rendszer lehetővé teszi a szlovák társadalom tagoltságának parlamenti leképeződését és a pártstruktúra folytonos megújulását.
Utazó kulturális minták és a diaszpórák letelepedése
Authors: Nagy Terézia
Published: August 2018

Tanulmányomban a diaszpórákat a transznacionális terek, kulturális minták cseréjének szempontjából interpretálom, s teszem ezt több éves terepmunka alapján. Vizsgálom az utazás, valamint az etnohomogén és transznacionális kapcsolatok hatásait a kulturális túlélésre, a beilleszkedésre és a transznacionális terek kialakulására. Írásomban az Otthontól a befogadó társadalomig és azon túlra tett utazások állomásai, a diaszpórák letelepedése és kapcsolatai, valamint a diaszpóraközi kapcsolatok jelennek meg. Úgy vélem, hogy mindezek együttesen hatnak abba az irányba, hogy a diaszpórák inkább a globális diaszpórahálóba, s nem (vagy alig) a befogadó társadalom szövetébe illeszkednek.A Kelet- és Nyugat-Afrika, Maghreb, illetve Dél-Ázsia országaiból érkezett menekültek és diaszpóráik körében végzett terepmunka és életútinterjúk eredményének egy olvasatát tárom az Olvasó elé, amelyben a hibriditás és a diaszpóra etnospecifikus sűrűsödését okozó erők közül az utazást és a transznacionális kapcsolatok pozitív (és néha negatív) hatását vizsgálom.A hibriditás, transznacionalizmus, diaszpóra fogalmainak rövid körüljárása után kutatásom konklúzióit a diaszpórák formálódásának időbeliségét követve írom le. A diaszpórák értelmezésében nélkülözhetetlen az egzotikum és a mitikus Otthon szerepének beemelése, továbbá a migránsok, a kultúrák közötti állandó fordítás, a reflexivitás interpretálása, amelyek mind hozzájárulnak a diaszpórák kialakulásához, a transznacionális cserék lebonyolításához és végső soron a bezáródáshoz vagy épp a hibrid identitások létrejöttéhez.
Civil/nonprofit szervezetek a kohéziós politikában – elméleti alapok
Authors: Reisinger Adrienn
Published: August 2018

Tanulmányomban arra keresem a választ, hogy a civil/nonprofit szervezeteknek milyen szerepe lehet a régiók formálásában, ezáltal az EU kohéziós politikájának alakításában. A kohéziós politika fő célkitűzése, hogy elősegítse az EU régióinak egymáshoz való közeledését, elsődlegesen anyagi és szakmai segítségnyújtás biztosításával. Kérdés az, hogy ebben mi lehet a civil/nonprofit szervezetek feladata, továbbá, hogy milyen elméleti alapja van a szervezetek részvételének.Először a civil/nonprofit szervezetekre vonatkozó fogalmi rendszert ismertetem, majd a kohéziós politikában való részvétel megalapozásaként bemutatom a részvételi demokrácia koncepcióját, területi vonatkozásait és technikáit, kiemelten a partnerséget mint a kohéziós politika egyik alapelvét. Tanulmányom utolsó részében ismertetem, hogy a civil/nonprofit szervezetek milyen formában tudnak megjelenni a kohéziós politika folyamatában, majd a részvétel előfeltételei következnek. Kifejtem, hogy a kelet-közép-európai térségben milyen sajátosságok és hiányosságok vannak a részvételt illetően. A tanulmány rövid összegzéssel és javaslattétellel zárul.Az volt a célom, hogy áttekintő összefoglalást adjak a civil/nonprofit szervezeteknek a kohéziós politikában játszott szerepéről és ennek elméleti alapjairól (részvételi demokrácia), továbbá, hogy rövid áttekintést adjak arról, hogy a civil/ nonprofit szervezetek a jövőben milyen szerepet fognak játszani a kohéziós politikában.
A maszkulin és heteroszexuális köztér termelése. Elméleti háttér a társadalmi tértermelésnek a bűncselekményektől való félelem kontextusában történő kutatásához
Authors: Molnár András
Published: August 2018

A nyugati országokban feminista földrajzi kutatások keretén belül már az 1980-as években elkezdtek foglalkozni a közterekhez kötődő félelem földrajzával, Magyarországon viszont a tér, a társadalmi nem és a félelem összefüggéseinek földrajzi vizsgálata még újdonságnak számít. Pain (2000) szerint azért fontosak az ilyen irányú vizsgálatok, mert a társadalmi hatalmi egyenlőtlenségek feltérképezését szolgálják, továbbá a félelem a térhasználó emberek életminőségének alakításában is fontos szerepet játszik. Mivel a téma kutatása még nem kezdődött el Magyarországon, ezért e tanulmány célja bepillantást nyújtani a vonatkozó külföldi irodalomba, illetve annak bemutatása, hogy az ilyen jellegű kutatások miképpen járulhatnak hozzá a földrajzi tudás szélesítéséhez. A köztér fogalmának és jelentőségének tárgyalása (Staeheli, Mitchell 2007) után a maszkulin és heteroszexuális közterek termelését Valentine (1996) elméletének bemutatása segít megérteni, amelynek alapját a társadalmi nem performativitásáról alkotott butleri felfogás szolgáltatja. A bűncselekményektől való félelemhez kapcsolódó tértermelés értelmezésére pedig főként Valentine (1992), Koskela (1997, 2000) és Brownlow (2005) írásaira alapozva kerül sor. A tanulmány amellett érvel, hogy az ilyen irányú feminista földrajzos vizsgálódások színesítik a térről és a térhasználó emberekről alkotott felfogásunkat, és emellett közelebb visznek a társadalmi egyenlőtlenségek okainak megértéséhez.
A környezeti hatások értékelésének lehetősége ökoszisztéma-szolgáltatások alapján
Authors: Dombi Mihály
Published: August 2018

A környezetpolitika egyik elsődleges célja az emberi tevékenység negatív környezeti hatásainak minimalizálása. Tanulmányom célja a makroszintű tervezéshez való hozzájárulás a környezeti hatások elemzésének az ökoszisztéma-szolgáltatások elméletére alapozott módszertani keretével. Röviden elemzem a környezetpolitikai döntéseket megnehezítő tényezőket, majd felvázolom az elemzés módszerét, amelynek gyakorlati alkalmazását is bemutatom a megújuló energiaforrásokra alapozott technológiák káros környezeti hatásainak alapján történő összehasonlítás révén. A tanulmány legfontosabb eredménye maga a környezeti vizsgálatot támogató módszer, amely – korlátait figyelembe véve – alkalmazható fejlesztési tervek és programok megelőző (ex ante) értékelésére, valamint különböző regionális vagy országos szintű, környezeti hatással rendelkező vagy környezetvédelmi célú szabályozások (törvények, rendeletek, határozatok) előzetes hatásvizsgálatára. Az esettanulmány során kapott eredmények is fontos információval szolgálnak az ökoszisztáma-szolgáltatások értékével és a megújuló energiaforrások környezeti hatásaival kapcsolatban. Magyarországon az ökoszisztémaszolgáltatások értéke 2011-ben 1640,18x10^10 HUF volt, ami a 2010-es GDP (2674x10^10 HUF) 61,3%-a. A megújuló energiaforrásokhoz köthető negatív környezeti hatások tekintetében a legelőnyösebbek a szél- és a napenergia (10,2, ill. 11,8%), közepesen környezetterhelő a geotermikus energia hasznosítása (22,6%), a legjelentősebb mértékű káros környezeti hatás pedig a biomassza és a vízenergia-hasznosítás esetén (63,5, ill. 54,7%) figyelhető meg.
Öngondoskodás, megtakarítási képesség és eladósodottság az Alföld középső részén
Authors: Dombi Gábor , Leveleki Magdolna
Published: August 2018

A szakirodalom elméleti alapvetéseiből és empirikus eredményeiből kiindulva a tanulmány alapfeltevése, hogy a megtakarítás és a jó gazdálkodás képessége mérhető eltéréseket mutat a népesség demográfiai, gazdasági és társadalmi viszonyai szerint. A vizsgálatban figyelembe vettük, hogy a változók értékeit befolyásolhatja az adott háztartás önellátási potenciálja. Képesek-e a háztartásban élők előállítani saját fogyasztási igényüknek legalább egy részét? Ha igen, tudják-e ezzel csökkenteni kiadásaikat? A kérdéseket 2011 őszén az Alföld középső részének húsz településén élők pénzügyi-gazdasági helyzetének felmérésével vizsgáltuk. A mintába került megkérdezettek településjelleg, nem és életkor szerint reprezentálják a térség népességét. Az adatok alapján a legmagasabb megtakarítási képesség és hajlandóság a felsőfokú végzettségű, vezető értelmiségi munkakörben dolgozó, magas jövedelemmel rendelkező városi népességre jellemző.A megtakarítási és hiteltörlesztési képesség többváltozós elemzése feltárta, hogy a háztartásokban keletkezett átlagos havi nettó jövedelem negatívan korrelál az önellátásból származó fogyasztással, a háztartások havi nettó bevételének emelkedésével a háztartások fogyasztásának önellátásból származó hányada csökken. Diszkriminanciaelemzéssel az anyagi dimenziók mentén lehet legjobban szétválasztani a válaszadókat. Akik kedvezőbb anyagi feltételekkel rendelkeznek, adósságuk, banki hitelük ellenére is magasabb eséllyel tudnak megtakarítani azokhoz képest, akik szerényebb anyagiakból gazdálkodhatnak, akár van aktuálisan elmaradt adósságuk, akár nem. Igazoltuk, hogy a törlesztőképességet a háztartás önellátásból származó nagyságrendje befolyásolja: ott, ahol már nem tudják fizetni a törlesztőrészleteket, az önellátás körvonalazottabb.
Migrációs történetek, döntések és narratív identitás. A tanulmányi célú migrációról – másként
Authors: Váradi Monika Mária
Published: August 2018

A tanulmányi célú migráció értelmezésemben transznacionális migráció, míg az e folyamatban résztvevő migránsok a transznacionális migránsok ideáltípusához közelítenek. A tanulmányi célú migrációt nem egyirányú és egyszeri elmozdulásként, hanem időben elhúzódó, nyitott kimenetelű folyamatként értelmezhetjük. Bármeddig húzódnak is el a tanulmányok, a migránsoknak előbb vagy utóbb döntést kell hozniuk a végleges (vagy annak tervezett) letelepedésről, arról, hogy életüket hol képzelik el. Írásomban azt mutatom be, hogy a magyarországi továbbtanulásról, illetve az itt maradásról vagy a hazatelepedésről szóló történetek milyen jellegzetes narratívákba ágyazódva jelennek meg a vajdasági magyar fiatalok elbeszéléseiben. A családorientált, a kisebbségi magyar identitás köré szerveződő, valamint az orientalista diskurzushoz kapcsolódó narratívák elemzésének kapcsán a migrációról szóló történetek, a migrációs döntések és a narratív identitás összefüggéseit igyekszem feltárni.
A Vajdaságból Magyarországra irányuló tanulmányi célú migráció
Authors: Takács Zoltán , Tátrai Patrik , Erőss Ágnes
Published: August 2018

Írásunkban a Vajdaságból Magyarországra irányuló tanulmányi célú migráció értelmezési kereteit, történetét, földrajzi jellemzőit, a migrációt befolyásoló tényezőket, valamint a migrációs döntések hátterét mutatjuk be. A jelenséget főként az agyelszívás elméletét alkalmazva és mindkét ország/régió szemszögéből nézve vizsgáljuk. Mivel a vizsgált jelenséget nagymértékben befolyásolják a különböző (magyar, illetve vajdasági magyar) nemzetpolitikák, ezért ezeket kiemelt fontosságúként ismertetjük. Tanulmányunk első fele főként statisztikai adatokra épülő makroszintű elemzés. Az így kialakuló képet interjúkból nyert tapasztalatainkkal igyekeztünk árnyalni, és bemutatni az egyének és családok továbbtanulásról és letelepedésről szóló döntéseit.Az elmúlt két évtizedben a Vajdaságból Magyarországra irányuló tanulmányi célú migráció belső szerkezete átalakult, a közoktatásról a hangsúly egyértelműen a felsőoktatásra helyeződött át – összhangban a regionális és globális folyamatokkal. E migráció elsősorban a vajdasági magyar kisebbséget, annak is főként magyar identitású, magasan kvalifikált csoportjait érinti, így vajdasági magyar szemszögből a folyamat egyértelműen az agyelszívás veszélyeit hordozza magában. Napjainkban a vizsgált tanulmányi célú migráció egyszerre etnikai és gazdasági meghatározottságú folyamat. A kilencvenes évek háborús viszonyainak elmúltával is tartósak azok a vonzó és taszító tényezők, illetve azok a határon átnyúló, transznacionális migráns hálózatok, amelyek táplálják, tehát nem csak segítik, de támogatott, legitim családi és egyéni stratégiává is teszik a tanulmányi célú migrációt. Bár a transznacionális migráció e formája a kimenetelét tekintve nyitott (áttelepedés, visszatérés, harmadik országba költözés, cirkuláció), az esetek többségében a szülőföldről való „végleges” távozás első lépcsőfokának tekinthető.
A lengyel regionális politika és intézményei
Authors: Mezei Cecília , Schmidt Andrea
Published: August 2018

A Magyarországhoz több szállal kapcsolódó Lengyelország regionális sajátosságai, valamint a regionális egyenlőtlenségek és az uniós GDP-átlagtól való lemaradás leküzdésére irányuló megoldásai egyaránt érdekesek lehetnek hazánk számára. A sok hasonló területi probléma mellett azonban számos jelentős különbség van a két ország regionális politikája között. Lengyelországban az EU-csatlakozásra való felkészülés közben tényleges közigazgatási reformot hajtottak végre, a regionális politika pedig önálló ágazati politikává tudott válni. Miközben az ország fejlődése szempontjából meghatározó forrásokat jelentő Strukturális Alapok menedzselésére létrehozott intézményrendszer az ágazati irányítási rendszerbe integrálódik, mégis decentralizált formában működik, hiszen a regionális önkormányzatok döntési kompetenciákkal rendelkeznek nem csupán a francia mintára kialakított tervszerződések megkötésében, de a decentralizált operatív programok irányításában is.Az alapvetően leíró jellegű tanulmány, amely kitér a lengyel regionális politika, valamint eszköz- és intézményrendszerének fejlődésére, olyan megoldásokat is bemutat, amelyek hasznosak lehetnek a hazai területpolitika jövőbeli alakítása szempontjából.
Thünen Elszigetelt állama: az eredeti munka
Authors: Dusek Tamás
Published: August 2018

A regionális gazdaságtan első művelőjének tartott Thünen könyve, az Elszigetelt állam a nagy olvasatlan klasszikusok táborát gyarapítja. Thünen művének néhány oldalas másodlagos és harmadlagos értelmezései jellemzően hiányosak, nagyon jelentős mértékben tartalmilag különböznek az eredeti munkától, és sokszor ellentmondanak annak. Mindez indokolja az eredeti munkán alapuló ismertetést. A termelési és szállítási technológiában Thünen óta bekövetkezett történeti változások nem érvénytelenítik a Thünen által vizsgált tényező, a távolság gazdálkodásra gyakorolt hatását, csak a konkrét összefüggéseket módosítják és teszik bonyolultabbá. A piactól való távolság és a szállítási költségek befolyása a térhasználatra a térgazdaságtan örök érvényű alapelve marad.Jelen tanulmány először a munka megjelenésének, különböző német nyelvű kiadásainak történeti hátterét ismerteti, majd a jelenlegi neoklasszikus főáramú közgazdaságtantól eltérő, a tapasztalati tényeket és az elméleti igényességet egyszerre fontosnak tartó módszertanáról ír. Az elmélet feltevéseinek részletesebb tárgyalása a különböző ismertetések gyakran hiányos vagy nem létező feltevéseket tartalmazó listája miatt fontos. A szállítási költséget és a földjáradékot Thünen bonyolult levezetéssel határozza meg, de a végeredményként kapott formula könnyen értelmezhető. A körkörös termelési zónák elrendezése az általános ismertetések többnyire jól leírt részét képezi, ezért ezzel aránylag keveset foglalkozik a tanulmány. A távolság hatása az egyedi gazdaságok körül kialakuló termelési zónákra azonban a leírások mellőzött része. Thünennek az elméleti rendszer és a valóság összehasonlítására vonatkozó nagyon alapos elemzése szintén többnyire hiányzik az ismertetésekből. Ha az összehasonlításban megjelenő szempontok némelyikét megemlítik, akkor többnyire olyan módon teszik, hogy milyen tényezőkkel nem foglalkozott Thünen.
A katonai funkció megszűnésének hatásai a hazai garnizonfalvakban a rendszerváltástól napjainkig
Authors: Németh Tamás , Dövényi Zoltán
Published: August 2018

A tanulmány a katonai funkciók leépülésének településfejlődésre gyakorolt hatásait vizsgálja a hazai garnizonfalvak példáján. Az elemzés célja egyrészt a magyarországi garnizontelepülések lehatárolása az 1990-es népszámlálás releváns adatai alapján, másrészt a társadalmi értelemben vett demilitarizálódás lokális hatásainak bemutatása a demográfiai folyamatok és a vásárlóerő alakulásának tükrében.Az 1990-es adatok alapján a védelmi szektorban foglalkoztatottak aránya Magyarországon közel 3% volt, ám számos településen ez az érték jóval 10% fölött alakult. Úgy véljük, hogy a haderőreform drasztikus létszámcsökkentése előtt 15-15 település volt egyértelműen a garnizonvárosok és a garnizonfalvak közé sorolható, további három település pedig egyfajta átmeneti kategóriát alkotott. A témával foglalkozó hazai és nemzetközi tanulmányok jellemzően a garnizonvárosokkal foglalkoznak, így vizsgálatunkban a garnizonfalvakra helyeztük a hangsúlyt. Megvizsgálva e településeken a lakosságszám, a vándorlási egyenleg, az öregedési index, valamint az egy főre jutó személyi jövedelemadó alakulását a releváns időszakban, megállapítható, hogy a védelmi szektorban foglalkoztatottak legmagasabb arányával jellemezhető települések fejlődésére számottevő hatást gyakorolt mind a katonai funkciók „megszerzése”, mind pedig azok leépülése. Ki kell emelni továbbá, hogy a relatív földrajzi helyzet – például az agglomerációs települések esetében – jelentősen kompenzálhatta a demilitarizálódás negatív hatásait.Vizsgálatunk során megállapítottuk, hogy a rendszerváltás idején Taszár volt az a település Magyarországon, ahol egyértelműen a katonai funkció dominált, és melynek megszűnése később jelentős mértékben vetette vissza a helyi vásárlóerőt és az öregedési index értékét.