bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Від неотомізму до модернізму: творчість Г. Костельника у світлі сучасних досліджень
Authors: Sheremeta Oksana
Published: February 2020

У статті здійснено спробу відповісти на питання, у чому причина суперечливих оцінок філософських ідей о. Гаврила Костельника дослідниками, та з’ясувати філософський контекст його творчості. З’ясовано, що в історії вивчення творчої спадщини Г. Костельника традиційно склалися кілька позицій у визначенні його філософських поглядів. Згідно з першою, Костельника вважають неотомістом (М. Олексюк, І. Мірчук,), який звертається до досягнень позитивізму (І. Мірчук): згідно з другою, – представником української гілки Львівсько-Варшавської школи (С. Іваник); згідно з третьою – модерністом (о. О. Гірник). У першому випадку для Олексюка визначальним була теза про те, що неотомізм вважався офіційною філософією католицької церкви. Спільним для Олексюка та Мірчука було визнання прагнення Костельника у своїй творчості поєднати віру та науку. Однак пристосування католицького вчення до сучасного рівня науки було характерне і для представників католицького модернізму, а тому не є переконливим доказом визнання філософських ідей мислителя як неотомістських. У другому випадку застосування методу К. Твардовського в одній із праць Костельника свідчить про його наукове зацікавлення логікою як граматикою мислення, необхідною для ведення наукових дискусій. Найбільш аргументованою є позиція о. О. Гірника. Він визначає погляди Костельника як модерністські, однак, не робить висновків про те, під впливом чиїх філософських ідей формувалася думка мислителя. Аналіз творчості Г. Костельника дає змогу припустити, що його погляди формувалися під впливом ідей А. Бергсона. Оскільки праці Бергсона, як католицького модерніста, вносилися в індекс заборонених праць, то Костельник не міг прямо посилатися на погляди філософа. Та Костельник не в усьому наслідує Бергсона. Для українського мислителя бергсоніанство – це перемога ідеалізму над матеріалізмом, тоді як сам Бергсон вважав, що його філософія долає як ідеалізм, так і матеріалізм. Зацікавлення Костельника науковими відкриттями свідчить про прагнення знайти аргументи на користь релігії. Елементи позитивізму, які можна знайти у творчості мислителя, належать до опосередкованих бергсоніанством першої та другої його позицій. В цілому Г. Костельник був ліберальним католиком. Його релігійна філософія була апологією досвіду, інтуїтивізму, віталізму, ідеалізму, критикою матеріалізму на основі сучасних йому фізики та біології.
Метаморфози державної освітньої політики у контексті глобалізаційних процесів
Authors: Lanskykh Olena
Published: February 2020

Автор ґрунтовно аналізує проблематику сучасної (зарубіжної та української) державної освітньої політики, висвітлює її формування та характерні ознаки, визначені багатьма дослідниками, які тлумачать це поняття по-різному, що зумовлено різними факторами, розглядуваними під різними кутами зору. У зв’язку з неоднаковим економічним розвитком сучасних держав світу їхня державна освітня політика спрямована на різні елементи систем освіти та їх розвиток. У статті розглядаються об’єкт, принципи та цілі освітньої політики; законодавство, законодавчі та міжнародні правові акти про освіту, міжнародні та міждержавні договори, ратифіковані вищими законодавчими органами, стратегічні документи розвитку освіти тощо.
Автономістська філософська антропологія: стратегії артикуляції
Authors: Petrenko Dmytro
Published: February 2020

Стаття присвячена філософському осмисленню автономної людини. Філософія людини – один із найбільш актуальних напрямків сучасної філософії. Нашою метою є дослідити лінії артикуляції автономної людини в західноєвропейській філософії. Звертається увага на те, що дослідження філософської антропології дозволяє вирізнити дві стратегії артикуляції автономної людини: радикальну скінченність і план іманенції. Перша стратегія зумовлена новим співвідношенням скінченного і нескінченного. Запроваджена І. Кантом формоутворювальна скінченність займає місце нескінченності, що дозволяє розуміти людину як обмежувача сил скінченного. Друга стратегія пов’язана з відкриттям радикальної іманентності, яка дає змогу мислити людину поза трансцендентними подвоєннями. Радикальну іманентність не варто зводити лише до секуляризації, тому що вона репрезентує принципову настанову, яка визначила конфігурацію диспозитивів знання і влади. Означені диспозитиви, з одного боку, сформували автономне розуміння людського, а з іншого – створили умови кризи цієї автономності. Одним із наслідків цих процесів є виникнення філософії культури, яка маркує сферу автономно осмисленого людського.
Особливості розвитку поняття «сімейна політика» в Україні
Authors: Fatkhutdinova Iryna
Published: February 2020

У статті автор за допомогою соціально-філософського аналізу розглядає особливості розвитку поняття «сімейна політика» («державна сімейна політика»). В Україні поняття «сімейна політика» почало використовуватися з кінця 80-х рр. минулого століття. У сучасних дослідженнях під сімейною політикою розуміється політика сприяння народжуваності – «пронаталістська політика», «політика стимулювання народжуваності», а також «демографічна політика». Соціально-філософський аналіз історії розвитку gоняття «сімейна політика» (або «державна сімейна політика») виявив дві суперечливі сучасні парадигми розвитку сім’ї: кризову і трансформаційну.
Філософія симфонізму української музики
Authors: Voronova, Anna Prokopenko Nadiya
Published: February 2020

Стаття присвячена з’ясуванню специфіки філософії симфонізму української музики. На прикладі творчих доробок вітчизняних композиторів показано, що концептуальним виміром є особлива відкритість, яка зумовлює синтез із родовими формами мистецтва та виникнення новихжанрових типів, кожен із яких набуває авторського рішення. Окреслено програмний та образний принципи синтезу в процесі взаємодії симфонічних жанрів з різними видами мистецтва.
Потенціал соціальних інновацій у модернізації українського суспільства: соціологічний аспект
Authors: Maulik Sergii
Published: February 2020

У статті викладається сутність соціальних інновацій та модернізації суспільних відносин, визначаються функції соціальних інновацій. Дано загальну класифікацію соціальних інновацій в сучасній Україні. Досліджується імплементація соціальних інновацій в сучасній українській економіці.
Umbris idearum і метафізика безкінечного Дж. Бруно
Authors: Klochkov Illya
Published: February 2020

Філософська думка доби Відродження XV–XVI ст. передбачає наявність світоглядних детермінант, що мають глибинний герметичний сенс. Із розвитком гуманітарного знання необхідним стає прагнення визначити послідовність суджень теоретичного й наукового змісту. Людина як специфічний мікро-макрокосм у площині буття набуває універсальних рис, пов’язаних із визначенням метафізичних основ пантеїстичної діалектики. Дж. Бруно вибудовує цілий комплекс ідей гностичного розуміння природи, що уособлює ідею вічного творення. Автор статті обстоює тезу, що теоретичний доробок італійського мислителя має значення для поглиблення розуміння внутрішніх зв’язків між космологією античного світу і пріоритетом у розвитку геліоцентричної моделі світобудови.
Засадничі чинники суспільного миру у вченні папи Бенедикта XVI
Authors: Kvik L.
Published: February 2020

У статті порушуються актуальні проблеми сьогодення, а саме відсутність стабільного миру в світі та зазіхання на основні права людини. Мета – дослідження засадничих чинників миру в світі ХХІ ст. у вченні папи Бенедикта XVI та аналіз запропонованих ним шляхів досягнення суспільного миру. Автор розглядає сучасний стан релігійної свободи у світі та аналізує взаємозв’язок між людською гідністю і релігійною свободою, які є одними з основних прав людини.
Функціональність християнського сакрального мистецтва
Authors: Leshchenko Alʹona
Published: February 2020

Аналізується значення функціональності християнського сакрального мистецтва. Визначається його здатність виконувати функції, які мають безпосередній вплив на вірянина. Доводиться, що специфіка творів християнського сакрального мистецтва полягає у посилені, в межах його художнього образу, релігійного контексту, який домінує над естетичним аспектом. Зазначається, що забезпеченню ефекту екстраполяції релігійних установок сприяють естетичні аспекти творів сакрального мистецтва, які пов’язані з ознаками краси та прекрасного (а саме гармонії, міри, пропорції, симетрії, консонансу), а також використання алегоричності, емоційної насиченості, системності та комплексності. Реалізація зазначеного здійснюється завдяки поліфункціональності християнського сакрального мистецтва.
Особливості розуміння М. Вестфалем ідей С. К’єркеґора
Authors: Shevchenko Sergij
Published: February 2020

В статті аналізується специфіка концептуального переосмислення етико-релігійних поглядів Сьорена К’єркегора Мерольдом Вестфалом в контексті сучасності, зокрема і в контексті його полеміки з традиційним постмоденістським світоглядом. Розглядається ідейний та методологічний вплив данського мислителя на становлення та розвиток екзистенціальної теології та екзистенціальної етики М. Вестфаля. Досліджується запропонована Вестфальом концепція «релігійності C», в якій примат практичного фактично спирається на віру, яка інтерпретується ним, вслід за К’єркеґором, як чеснота, але не в якості інтелектуальної чесноти, а в якості чесноти моральної. Доводиться, що найголовнішим для М. Вестфаля у к’єркеґорівській екзистенціальній діалектиці любові є примат милосердя.
Сенс світу і людини. Наука і релігія у метафізичному наративі польських учених
Authors: Roginskaya M.
Published: February 2020

Стаття присвячена соціологічному розгляду змістотворних процесів, що відбуваються на стику науки і релігії в сучасному природничонауковому співтоваристві Польщі. На матеріалі 50 глибинних інтерв’ю з польськими фізиками і біологами показано «амальгамний» характер конструйованого ними наративу про сенс світобудови і людського життя. Питання про сенс вимагає формулювання суміжних питань, відповіді на які в досліджуваній групі залучують науковий або релігійний контент. Нам вдалося виділити дві стійкі – нерелігійну та релігійну – «амальгами» таких відповідей.
Онтологія жахливого та антифобіальні практики в літературних казках К. Чуковського
Authors: Bogun Kseniya
Published: February 2020

Здійснено філософсько-естетичну реконструкцію розуміння феномена жахливого в літературних казках К. Чуковського. Виділено декілька типів антифобіальних дискурсів – філософічного змісту підтекстів автора щодо дійсної природи жахливого та святкових практик з елементами профанації сакралізованої історії боротьби зі злом. Розкрито сенс іронії К. Чуковського, спрямованої проти тоталітарних практик як псевдо-антифобіальних. Виявлено подвійну бінарну опозицію авторських та тоталітарних антифобіальних практик у площині літературної казки і в контексті дискусії К. Чуковського з представниками радянської педології. Підкреслено момент духовної інтуїції поета в розкритті динаміки жахливого на матеріалі тоталітарних практик.
Модернізація змісту фахової підготовки інженерних кадрів
Authors: Voydylo I.
Published: February 2020

В статті аналізується обсяг та зміст фахової підготовки інженерних кадрів у відповідь на виклики глобалізації та інформаційної революції; розглядається інженерна діяльність, яка містить знання про технічні засоби та об’єкти, пов’язані з організацією та економікою інших систем і процесів. Автор наголошує на єдності предметно-технічного циклу з гуманітарним. Він прогнозує посилення ролі гуманітарної підготовки майбутніх інженерів. Досліджуються зміст інженерної освіти, складові, які формують майбутнього інженера-професіонала. Звертається увага на професіональну підготовку майбутніх інженерів. У статті висвітлюються проблеми з розбіжністю між обсягом необхідної інформації та кількістю годин на її вивчення. Суспільство вимагає підготовки інженера-лідера, представника не лише технічної еліти, а й громадянської, організатора колективу, вихователя, наставника молоді
Інституціоналізація української академічної соціології (друга половина 70-х рр. ХХ ст.)
Authors: Rybschun Oleksandr
Published: February 2020

У статті на основі раніше не публікованих джерел (звітних справ радянської доби Інституту філософії НАН України) аналізується розвиток вітчизняної соціології у період десятої радянської п’ятирічки (друга половина 70-х рр. ХХ ст.). Інтерес саме до цього періоду пояснюється фактичною соціологізацією наукової проблематики Інституту філософії. Означений час автор розуміє як надзвичайно успішний в плані інституціоналізації вітчизняної соціології, коли вже було подолано частину її ранніх труднощів (кадрову недостатність, теоретико-методологічну незрілість та ін.) і почали закладатися серйозні інституційні основи, що надалі стали опорними для Відділенні соціології і, врешті, – для самостійного академічного Інституту соціології.
Дві етики Сартра: від автентичності до інтегрального гуманізму
Authors: Thomas Anderson
Published: February 2020

Передруковано з дозволу Open Court Publishing Company, підрозділи Carus Publishing Company, Чикаго, Іллінойс «Sartre's two ethics: from authenticity to integral humanity» Андерсона Томаса С., авторські права © 1993 належать Open Court Publishing Company. Переклад з англійської Віталія Ляха.
Когнітивна активність особистості
Authors: Rubanets Oleksandra
Published: February 2020

У статті з позицій холістичого підходу на основі сучасних досягнень когнітивної науки висвітлюється когнітивна активність особистості. Показано обмеженість редукції когнітивної активності особистості до функціональних аспектів обробки інформації. Проаналізовано інформаційний і гетерофеноменологічний підходи до когнітивної активності особистості. Розглядається також когнітивна активність особистості в локусі пам’яті. Це дає можливість перейти від розгляду когнітивної активності як об’єкта моделювання, теоретичного та методологічного реконструювання до розробки її як основи відтворення цілісності й тотожності особистості самій собі в часовому вимірі.
Інженерія «розумних» речей
Authors: Omelchenko Yuriy
Published: February 2020

В статті експлікується концепт «інженерія», розглядається його фундаментальне тлумачення. Сучасні модуси поняття «інженерія» виходять за технічно-інструменталістське коло тлумачень. Інженерія – це когнітивно-перетворювальна практика. Дослідження ставить наголос на тому, що інженер ХХІ ст. змінює вектор своїх інтенцій з природи на саму людину. Інженерія «розумних» речей є частиною соціальної інженерії. Сучасні технології, які необхідно входять в інженерію «розумних речей, мають величезне соціально-антропологічне значення. Створена інженерією ХХІ ст. антропотехносфера є «розумним» середовищем. Ця природа-для-людини за багатьма напрямками детермінує поведінку людини. Людина зіштовхується з проблемою аутопоезису сучасної техніки, яка, в певних аспектах, може сама себе відтворювати і функціонувати поза втручанням людини. Частина, яку займає техніка в процесах трансформації природи людини, має тенденцію збільшуватися. Інженерія «розумних» речей розглядається як інженерія природи людини.
Семантика народної ікони в контексті методологічних засад структуралізму
Authors: Bohomolets Olʹha
Published: February 2020

У статті аналізуються методологічні засади дослідження народної ікони. З цією метою розглядається правомірність вивчення народної ікони крізь призму методологічних принципів формалізму та підкреслюється її підпорядкований характер. Головна увага приділяється світоглядним основам художнього антианатомізму народної ікони, який постає як результат глибоко вкорінених у колективну свідомість міфологічних уявлень українського народу. Підкреслюється, що, незважаючи на позірну різноманітність народних ікон, їх споріднює іманентно присутня у кожній з них міфологічна структура, яка визначає своєрідність не тільки народної ікони, а й української культури в цілому.
Релігійний резонанс як фактор коеволюційного значення
Authors: Leshchenko Alʹona
Published: February 2020

В статті визначається суть релігійного резонансу, який розуміється як психічний стан людини, котрий одночасно є результатом та умовою прийняття сакрального смислу символічного художнього образу християнського мистецтва. Досягається це завдяки забезпеченню синхронізації психічних механізмів інтеріоризації та екстраполяції. Доводиться, що таке базове призначення релігійного резонансу позиціонується як головна функція, що реалізовується у процесі спрямування віруючої людини на добровільну зміну власної поведінки відповідно до вимог християнства. Це й сприяє забезпеченню коеволюційних процесів.
Дослідження феномена історичної пам’яті в Україні: історіографічний аспект
Authors: Priadko Oksana
Published: February 2020

У статті проаналізовано дослідження українськими вченими проблеми функціонування історичної пам’яті народу та міру розробленості цієї облеми на сучасному етапі розвитку історіографії. Метою публікації є аналіз основних досліджень функціонування історичної пам’яті в Україні після проголошення незалежності. Показано, що за роки незалежності України вченими здійснено перші кроки в осмисленні функціонування історичної пам’яті. Дана проблематика потребує більш розширеного та поглибленого вивчення у подальших дослідженнях.
Соціальна рефлексія як механізм самоорганізації соціальних мереж
Authors: Lyubiviy Yaroslav
Published: February 2020

У ХХІ столітті, з розвитком інформаційного суспільства, невпинно зростають роль і значення свободи активної творчої особистості і відповідних рівноправних мережевих відносин, що вільно самоорганізуються. Передумовою ініціативної самоорганізації соціальної мережі є наявність у її компетентних учасників розуміння сутності суспільних процесів та смислів поточної ситуації у соціумі, а також вироблення навичок практично-організаційної діяльності. Усе це стає можливим завдяки здатності дійових осіб до соціальної рефлексії. Інтенсивна соціальна рефлексія суттєво прискорює самоорганізацію легальних соціальних мереж та породжує своєрідний мережевий катарсис, завдяки якому в учасників мережі виникає відчуття солідарності та впевненості в легітимності власних дій. Телекомунікаційні інформаційні мережі Інтернет, що надбудовуються над соціальними мережами, прискорюють самоорганізацію та поліпшують якість останніх, впорядковують соціальну рефлексію, консолідують відповідні сегменти колективної мережевої свідомості, що робить учасників мережі впливовими соціальними суб’єктами. Кваліфіковане використання соціальної рефлексії в мережевих сегментах суспільства сприяють їх більшій конкурентоспроможності в сучасному світі.
Формування соціальності як особливого виміру людського буття в модерний час
Authors: Lukashenko Maryna
Published: February 2020

В статті розглядається процес формування соціальності, як особливого новочасного виміру буття людини. Фіксуються зміни в сприйнятті таких її атрибутів, як соціальний час і простір, системи цінностей та пам’яті, зміни в уявленнях про мораль, істину та її пізнання. Досліджується тема «зачаклованого» і «розчаклованого» світу, сакрального і профанного у створенні соціальної тканини. Соціальність аналізується в контексті уявлених спільнот, спільнот та суспільства, суспільства та колективів (в розумінні Б. Латура). Системи модерної інтеграції суспільства описуються через «нову» особистість із її «свободо-буттям» та владою над нею.
Методологічний та онтологічний зміст об’єктивності
Authors: Rubanets Oleksandra
Published: February 2020

У статті на основі аналізу ролі загальнологічних методів та аналізу принципів причинності, інваріантності, збереження, симетрії та спостережуваності розкривається методологічний зміст об’єктивності. З’ясування філософського, зокрема онтологічного, змісту цих принципів стає основою їх регуляторної ролі в науковому пізнанні. Обґрунтовано релевантність принципу об’єктивності типу наукової раціональності. Показано релевантність принципу об’єктивності сучасному стану методологічної свідомості певної науки. Досліджено еволюційний вимір релевантності об’єктивності знання науковій раціональності. Показано значення суб’єктного виміру у функціонуванні методологічних трендів у сучасній науці. Суб’єктний вимір розкрито як когнітивний вимір виробництва знання. З’ясовано його значення для становлення науки як когнітивної системи.
Генеративні тенденції дизайну в контексті техно-інновацій постмодерну
Authors: Barna Natalya
Published: February 2020

У статті доводиться, що тотальна еклектика постмодерну, моністична еклектика протомодерну є в принципі тотожними. Такими є й монізм тотального плюралізму, і монізм орнаментального дифузного дискретного колажу. Маємо зрозуміти, що еклектика середини ХІХ століття, еклектика як завершення постмодерного праксису – це є один і той самий тип, який визначається в культурі як маньєризм. Він може мати різні ознаки, різні феноменологічні конфігурації, але його сутність полягає в тому, що це симбіоз, це еклектика, це надсистема, це трансформація попередніх систем, коли не одна, а кілька систем стають елемантами в загальному поєднанні композиційної єдності і коли виникає саме те, що ми називаємо симбіозом.
Постмодерний протестантизм: христологічні інновації Виникаючої церкви
Authors: Soloviy Roman
Published: February 2020

У статті показано, що христологічну доктрину Виникаючої церкви, одну з найбільш радикальних течій постмодерного протестантизму, переосмислено в руслі постконсервативної теологічної парадигми, згідно з якою  знання про Христа можна бути здобути лише з людського досвіду про Нього в історії і в житті, а не з біблійних богословських тверджень. А класичні визначення спокутування (викуп, умилостивлення) – це метафори, запозичені християнством з греко-римської культури. Богослови Виникаючої церкви заперечують ідею замісницької смерті Ісуса Христа, бо вона створює уявлення про караючого  і жорстокого Бога.  Автор акцентує увагу на значенні морального прикладу Христа, відсуваючи на другий план розгляд ролі Христа як жертви за очищення від гріха.
Феноменологічна складова онтології соціальної реальності
Authors: Kravtsov Yuriy
Published: February 2020

Автор вважає, що в сучасній філософії не існує єдиних понять онтології і буття, а є різні типи онтологічних систем, в яких поняття буття має різні інтерпретації. Відмінності в інтерпретаціях не випадкові, бо є наслідком тих настанов свідомості, які лежать в основі нашого розуміння дійсності і присутні в ньому, як правило, «за умовчанням». Наші онтологічні орієнтації визначаються глибинними ментальними структурами і смислами, які далеко не завжди для нас самих є очевидними і раціонально доказовими. Тобто сам вибір онтології виявляється процедурою, що виходить за межі раціонального дискурсу і аргументації. Автор констатує, що дані установки не вводяться довільно мислителем, а обґрунтовуються і схвалюються науковим співтовариством, відіграють роль певних абсолютних передумов, що, як правило, не артикулюються і явно не визначаються.
Класифікація пріоритетів політики екобезпечного розвитку
Authors: Khylko Mykola
Published: February 2020

Пріоритети політики екологічно безпечного розвитку розглядаються відповідно до просторово-часових масштабів. Це – глобальні, регіональні, національно-державні. Вони можуть бути довготривалі і ситуаційні. Така класифікація досить умовна, адже у більшості випадків все ще відсутні обгрунтовані пріоритетні цілі, черговість вирішення поставлених проблем, слабкість прогнозування і моделювання, фінансового забезпечення. І все ж екологічна загроза, що набирає оберти, вимагає обгрунтованих екологічних пріоритетів. Щодо цього пріоритетність стійкого екорозвитку – одна з найважливіших цілей, і зрив її реалізації прирікає людство на загибель.
Апофатико-пантеїстичний характер docta ignorantia М. Кузанського
Authors: Klochkov Illya
Published: February 2020

Філософія доби Відродження, а саме XV–XVI ст., передбачає наявність світоглядних детермінант, що мають глибинний герметичний смисл. З розвитком гуманітарного знання необхідним стає прагнення визначити послідовність суджень теоретичного й наукового змісту. Людина як специфічний мікро-макрокосм у площині буття дістає універсальні риси, пов’язані з визначенням метафізичних основ пантеїстичної діалектики. М. Кузанський вибудовує комплекс ідей пантеїстичного і магічного розуміння природи, що уособлює ідею вічного творення. Автор статті захищає тезу, згідно з якою теоретична спадщина мислителя має значення для поглиблення внутрішніх зв’язків між отологічними і теоретико-пізнавальними детермінантами гуманістичної традиції.
Ідея Суб’єктивної доби у соціальній філософії Шрі Ауробіндо
Authors: Kihno Oleksandr
Published: February 2020

У статті запропонований аналіз концепції Суб’єктивної доби у соціальній філософії Ауробіндо. Ауробіндо стверджує що відкриття індивідуальним вільним розумом універсальних законів щодо яких індивід є мало не побічним явищем і які повинні управляти ним і спроба фактично управляти громадським життям людства в строгій відповідності з цими законами неминуче ведуть до пригнічення індивідуальної свободи. Замість релігійно-етичного авторитету традиційного суспільства реалізовуватиметься науковий, раціональний або експериментальний критерій. Ауробіндо пише, що у такому разі розвинеться стійка система громадських моральних норм і традицій і утвердиться своєрідне соціалістичне вчення, в істинності якого нікому не буде дозволено засумніватися практично і, ймовірно, навіть теоретично, оскільки подібні сумніви можуть потрясти або навіть підірвати систему. З іншого боку, існують історичні сили, які можуть присікти такий розвиток або змінити його характер раніше, ніж він досягне свого погрозливого завершення. Стаття розглядає соціальні ідеї Шрі Ауробіндо у зіставленні з ідеями М. Бердяєва, Д. Андрєєва і Теяра де Шардена.
За межами розуміння зла у філософії постмодерну
Authors: Nesprova Mykola
Published: February 2020

У статті досліджуються складники світогляду нової техно-інформаційної цивілізації. Розширено зміст розуміння зла в умовах інформаційної цивілізації, нове розуміння його сутності. Описано особливості життєдіяльності індивіда, існування зла і добра, висвітлено роль суспільства споживання інформації в суспільному розвитку.

Здійснено аналіз визначення меж зла та їх актуалізації. Дано тлумачення категорії зла у філософії постмодерну. Актуальність дослідження зла зумовлена новими реаліями інформаційної цивілізації. Звернення філософів до категорії зла, спричинене кризою культури та духовності, постає як заперечення повноти буття, утвердженням хаосу, множинності та егоїзму. Визначено концепції, у яких описано поступ цивілізації як процес деградації культури, як поступову деградацію добра. Показано об’єктивність добра, його божественну сутність. Розглянуто питання, що стосуються природи зла, сутності та змісту негативних моральних цінностей.
Життєсвіт людяності: повсякденність та час війни
Authors: Muliarchuk Yevhen.
Published: February 2020

Людяність як елемент життєвого світу переважно не піддається рефлексії. Це – виявлення самозрозумілої людської сутності в стосунках з іншими людьми, а також стосовно природних істот та світу ідеалів і вірувань. Бути людиною – це виявляти певне ставлення до себе та до інших – співчуття, повагу, любов, доброту, гідність, щирість. Людяність не є однією з чеснот, вона є буттєвою основою суспільної моралі та особистісної моральності, тим надлишком доброти, на який спираються будь-яка моральна норма та обов’язок. Людяність є життєвим світом для звичаїв, моралі і особистої моральності. У повсякденності людяність існує майже непомітно, як звична атмосфера ввічливості, доброзичливості поміж членами суспільства. Але в часи воєн та гострих соціальних конфліктів, коли підважуються норми моралі, і особистість опиняється на межі втрати себе та світу спів-буття, людяність стає тим опертям, що дає змогу зберегти особистісну ідентичність, моральне ставлення до інших і віднайти горизонти порозуміння у світі.
Ціннісні структури як підгрунтя соціального пізнання та визначення якості вищої освіти
Authors: Romanenko O.
Published: February 2020

Підгрунтя соціального пізнання загалом і соціального передбачення, зокрема, виступають цінності. Вони є складовими структур соціальної релевантності, зокрема складовими ціннісних структур, характерних для різних соціальних утворень. Передбачення процесів у сфері вищої освіти та її якості має базуватись на вивченні цінностей університетської спільноти. Феноменологічна соціологія пропонує ретельно розроблену концепцію структур соціальної релевантності. Шюц розглядає теорію системи релевантності як частину теорії вибіркової активності розуму. Він розрізняє тематичну, інтерпретативну та мотиваційну релевантонсті, кожна з яких, як ми доводимо, має ціннісне значення. Соціальне передбачення потребує свого не епістемологічного, але праксеологічного розв’язання. Вибір бажаного здійснюється індивідом у якості вибору із заданого, перед-даного, в рамках соціальної системи релевантності. Передбачення у сфері вищої освіти загалом і передбачення її якості зокрема якнайкраще відповідає характеристикам «кінцевої області значень» Шюца. Важливо усвідомлювати взаємопов’язаність систем індивідуальної та соціальної релевантності. Остання, завдяки, зокрема, механізму соціальної пам’яті, виступає щодо окремого індивіда як об’єктивна, апріорно задана. Якісно новий досвід не завжди надає продуктивні модифікації узвичаєних схем інтерпретації. Нерідко він призводить лише до руйнування існуючих схем, до створення віртуальної реальності, пропонуючи псевдо-системи релевантностей, тобто системи смислових зв’язків, які не лише не мають співвіднесення з реальною поведінкою людей, але й перешкоджають такій поведінці. Академічні цінності мають виростати з повсякденного досвіду учасників університетської спільноти: лише у такому разі вони здобувають шанси на втілення у майбутньому.
Феномен спілкування в релігійно-філософській традиції
Authors: Ishchuk Natalya
Published: February 2020

Стаття присвячена окресленню паралелей між парадигмами філософії діалогу та богослов’я спілкування через зіставлення їх ключових концептів та ідей. Обгрунтовується когерентна лінія їх «розгортання», що виявляється в посиленні несубстанціалістського підходу до людської особистості з позицій важливості Іншого для її конституювання. З’ясовується, що з позицій як філософії діалогу, так і богослов’я спілкування автентична зустріч «Я» та «Ти» має своєю передумовою моменти відкритості, зміщення акценту з промовляння на слухання, співчуття та чуйність. Проте в богослов’ї спілкування діалог «Я» та «Ти» набуває нового змісту завдяки присутності Трансцендентного Іншого. Розглядаються теоантропологічні перспективи перихорезису (теологічного аналога інтерсуб’єктивності) та посилення тринітарних мотивів у розумінні особистості в сучасній православній теології. Окреслено феноменологію спілкування, в її секулярному та теологічному контекстах, а також єдність відкритості, очікування, туги, поклику та відповіді, через які й здійснюється уся повнота співбуття-спілкування людини з Богом та іншими людьми.
Сучасна людина у віртуальному світі
Authors: Horskyі Serhiy
Published: February 2020

У статті робиться спроба теоретичного аналізу специфіки механізму формування традицій як емоційно забарвленої уяви про об’єкт, яка може виникати спонтанно або цілеспрямовано під впливом засобів інформації, реклами чи пропаганди, формуючи своєрідний міф з певною системою координат. Аналізується традиція, як певний зв’язок між старим і новим змістом, котрий створює вигляд безперервності існування соціуму. Традиція розглядається як сучасний погляд на минуле. Виходячи з цього процес відтворення традицій – це не відновлення історичної правди, а процес міфотворення образу минулого сьогодні, націленого в майбутнє, де для міфу минулого на перший план виходить майбутнє. Традиція тільки відштовхується від минулого і формує свою віртуальну історію. Процес формування нового бачення історичного процесу розглядається як процес міфотворення традицій, який відбувається весь час, постійно задовольняючи мінливі інтереси суспільства. Розкривається механізм формування іміджу як соціокультурної матриці певної події або об’єкту, де на перший план виходять соціокультурні конотації з використанням процесу міфотворення традицій.
Політичні та економічні виміри ґендерної рівності в Україні та ЄС
Authors: Lazorenko Olena
Published: February 2020

У запропонованих розвідках з ґендерної рівності здійснюється огляд правових засад, а також політичних і економічних наративів ідей та практик у царині рівності можливостей чоловіків та жінок в Україні і ЄС. Просування ґендерної рівності в України є не тільки суттєвим з точки зору прав людини, взятих міжнародних зобов’язань країни (серед яких – Пекінська декларація, Угода про асоціацію поміж Україною та ЄС, Цілі сталого розвитку ООН до 2030, тощо), а й має сенс в економічному вимірі. Спираючись на результати спостережень, проведених українських польових досліджень аналізу навчальних потреб жінок-представниць малого та середнього підприємництва (МСП), сформулюваний перелік внутрішніх проблем і слабких сторін, бар’єрів, що стримують зростання жіночих МСП в Україні. У статті наводяться певні рекомендації – у формі висновків – для сприяння формуванню позитивних зрушень у царині розширення політичних та економічних можливостей жінок у країні. Означені висновки були представлені під час авторської участі в консультаціях з громадськістю, в експертних групах в органах влади.
Феноменологія й онтологія А.Бергсона як джерело екзистенціальної філософії Г.Марселя й Є.Мінковского
Authors: Zinevych Anastasiya
Published: February 2020

У статті зіставляються онтологічна установка Бергсона й гносеологічна – Гуссерля щодо істини й шляхів її пізнання. Виявляється відмінність у розумінні інтуїції, а саме: як супраінтелектуальної – за Бергсоном, і як інтелектуальної – за Гуссерлем, а також тієї сутності (ейдоса), яку вона має схоплювати. Обґрунтовується наявність бергсонівського варіанта «редукції», яка, на відміну від гуссерлівської, здійснюється як припинення роботи аналітичної рефлексії. Досліджуються шляхи переосмислення Е.Мінковським і Г.Марселем інтуїції та редукції як її умови.
Багатомовність у системі вищої освіти: чи є немину- чим конфлікт між патріотизмом та прагматизмом?
Authors: Yakovleva Olena
Published: February 2020

Статтю присвячено аналізу багатомовності як виклику для вітчизняної вищої освіти. Висвітлено ті умови запроваждення режиму багатомовності в Україні, які сприятимуть подоланню протиставлення патріотизму та прагматизму. Багатомовність має не заперечувати статус української як єдиної державної мови, а сприяти розвитку мовної культури та мовної компетентності громадян України. Ключову роль при переході до такого режиму багатомовності має відігравати система вищої освіти, яка може створити необхідні умови для оволодіння іноземними мовами на високому рівні, що є необхідною умовою успішної модернізації українського суспільства. Дихотомія модернізації-суверенізації та модернізації-адаптації прямо екстраполюється на мовну ситуацію у системі освіти, зумовлюючи специфіку мовного середовища у навчальних закладах і окреслюючи можливі шляхи їх подальшого розвитку. У першому випадку пріоритет державної мови та її монополія як, коли не єдиної, то, безперечно, домінуючої мови вищої освіти мають бути незаперечними. У другому пріоритет міг би за певних умов бути наданий англійській мові, як такій, що домінує у глобальному освітньому середовищі, являє собою оптимальний мовний ресурс для здобуття або продовження освіти за межами України у провідних світових навчальних закладах, зокрема й тих, які входять до кола п’ятисот найкращих ВНЗ світу. Кожен із цих шляхів є невдалим, більше того – нереалістичним. Тому неминучим є звернення до багатомовності у вищій освіті та суспільстві як до сучасної відповіді на глобальні виклики.
El inexistente monasterio de Yerga y el origen del monasterio de Fitero.
Authors: Olcoz Yanguas Serafín
Published: February 2020

The origins of the first cistercian monastery in the Iberian Peninsula have been obscured by the manipulation of its archives, due to the difficulties that this monastery has gone through, from its first settlement in Niencebas, its transfer to Castellón-Fitero, to its definitive settlement in the second monastery of Fitero. These difficulties includ the adventure of the foundation of the Military Order of Calatrava, the territorial wars between the kingdoms of Castile, Pamplona and Aragon, and between the bishoprics of Calahorra and Tarazona, in their common border, that is, their Fitero. This led to the creation of mythical origins, linked to a monastery located on Mount Yerga, which never existed. Keywords: Yerga; Niencebas; Fitero; Cister; Calatrava. RESUMEN Los orígenes del primer monasterio cisterciense de la península ibérica se han visto enturbiados por la manipulación de sus archivos, debido a las dificultades por las que pasó este monasterio, desde su primer asentamiento en Niencebas, su traslado a Castellón-Fitero y su definitiva instalación en el segundo monasterio de Fitero. Estas dificultades incluyen la aventura de la fundación de la Orden Militar de Calatrava, las guerras territoriales entre los reinos de Castilla, Pamplona y Aragón, entre los obispados de Calahorra y Tarazona, en su frontera común, o sea, su Fitero. Esto condujo a la creación de unos orígenes míticos, vinculados con un monasterio ubicado en el monte Yerga, que nunca existió. Palabras clave: Yerga; Niencebas; Fitero; Cister; Calatrava.
Goizueta «intus Ypuzcoam». Percepción de la frontera navarro-castellana en el siglo XIV
Authors: Segura Urra Félix
Published: February 2020

According to an account which had until recently gone unnoticed, at the beginning of the 14th century and despite belonging to the Kingdom of Navarre, the village of Goizueta was ascribed to the Kingdom of Castile intus Ypuzcoam. Within the context of the shaping of the border between the northwest of the Kingdom of Navarre and the Kingdom of Castile, this paper aims to track down historical information about the village of Goizueta and to compare its situation with that of other villages in the same mountainous area to reveal the impact of factors such as population, geography, communications, the dissolution of the noble manor of Juan Corbarán de Leet and the expansion of the domain of the Collegiate Church of Roncesvalles. Keywords: Navarre; Goizueta; border; manors; sovereignty. RESUMEN La villa de Goizueta, a tenor de una noticia que hasta la fecha había pasado desapercibida, se atribuía a comienzos del siglo xiv al reino de Castilla «intus Ypuzcoam» a pesar de su pertenencia al reino de Navarra. En el contexto de la configuración de la frontera entre los reinos de Navarra y Castilla en su tramo noroccidental, en este trabajo se plantea rastrear las noticias históricas sobre la localidad de Goizueta y comparar su situación con la de otras villas de ese mismo espacio montañoso para conocer la incidencia de factores como el poblamiento, la geografía, las comunicaciones, la disolución del señorío nobiliario de Juan Corbarán de Leet y la ampliación del dominio de la colegiata de Roncesvalles. Palabras clave: Navarra; Goizueta; frontera; señoríos; soberanía.
Conformation des bovins de race Nélore (Bos indicus) au ranch Kila-département de la Cuvette en République du Congo
Authors: Silvère DIMI NGATSE , Alexis Jonas OGNIKA , Parisse AKOUANGO
Published: February 2020

L’objectif de l’étude a été d’apprécier la conformation et certaines mensurations de la race bovine Nélore dans le but de maitriser leurs aptitudes à la reproduction. Les animaux avaient trois (3) ans d’âge. Les mensurations et la conformation ont concernées 89 génisses et 28 taurillons en stade de reproduction, sur un troupeau de 2587 têtes. Les mensurations corporelles concernées ont été évaluées par la méthode traditionnelle à la toise et au mètre ruban. Le poids vif moyen des mâles a été de 418,97 kg ± 25,84 kg et celui des femelles de 333,67 ± 33,12 kg. La robe régulière est blanche, uniforme avec des membres sombres aux extrémités chez les mâles. La conformation indique de bonnes aptitudes bouchères et les mâles sont de grande taille. La hauteur au garrot a été de 1,54 ± 0,01 m et 1,48 ± 0,03 m pour les mâles et les femelles respectivement. La longueur scapulo-ischiale a indiqué 1,89 ± 0,03 m et 1,81 ±0,02 pour les mâles et femelles respectivement. Le périmètre thoracique de 1,82 ± 0.03 m et 1,72 ± 0,03 m respectivement pour les mâles et femelles. La liaison corrélative du poids vif a été plus marquée avec la hauteur au garrot (r= 0,926) qu’avec le périmètre thoracique (r= 0,81) et la longueur scapulo-ischiale (r= 0,730). Il est donc important que les éleveurs procèdent à l’étude des mensurations et de conformation des Nelores pour bien apprécier leurs aptitudes futures de reproductions dans une ferme. ABSTRACT The objective of the study was to highlight the morphometric characteristics and conformation of the Nélore bovine breed in order to control their breeding. The animals were all about three (3) years old. The measurements and conformation involved 89 heifers and 28 breeding bulls from a herd of 2,587 heads. The body measurements concerned were evaluated by the traditional method of the measuring board and measuring tape. The average live weight of males was 418.97 kg ± 25.84 kg and that of females 333.67 ± 33.12 kg. The Common coat colour is uniform white, with dark extremities in the males. The conformation indicates good beefing abilities and the males are large. The height at the withers was 1.54 ± 0.01 m and 1.48 ± 0.03 m for males and females respectively. The scapuloischial length of 1.89 ± 0.03 m and 1.81 ± 0.02 for males and females respectively and thoracic perimeter of 1.82 ± 0.03 m and 1.72 ± 0.03 m respectively for males and females. The correlation of body weight was more marked with the height at the withers (r = 0.926) than with the thoracic perimeter (r = 0.81) and the scapuloischial length (r = 0.730). It is therefore important that the breeders study the measurements and conformation in order to appreciate the future breeding abilities of the animals on a farm.
Single photon emission from droplet epitaxial quantum dots in the standard telecom window around a wavelength of 1.55 μm
Authors: Ha Neul , Mano Takaaki , Dubos Samuel , Kuroda Takashi , Sakuma Yoshiki , Sakoda Kazuaki
Published: February 2020

We study the luminescence dynamics of telecom wavelength InAs quantum dots grown on InP(111)A by droplet epitaxy. The use of the ternary alloy InAlGaAs as a barrier material leads to photon emission in the 1.55 μm telecom C-band. The luminescence decay is well described in terms of the theoretical interband transition strength without the impact of nonradiative recombination. The intensity autocorrelation function shows clear anti-bunching photon statistics. The results suggest that our quantum dots are useful for constructing a practical source of single photons and quantum entangled photon pairs.
Pernikahan Beda Agama dalam Perspektif Hukum Islam dan Hukum Positif di Indonesia
Authors: Jalil Abdul
Published: February 2020

Penelitian ini bertujuan untuk mengkaji persamaan dan perbedaan cara pandang hukum Islam dan Hukum positif tentang pernikahan beda agama. Metode yang digunakan adalah kualitatif, dengan pendekatan komparatif. Dalam kajian hukum Islam, pernikahan beda agama diklasifikasikan pada tiga katagori: pernikahan pria muslim dengan wanita musyrik; pernikahan pria muslim dengan wanita ahlulkitab; dan pernikahan wanita muslimah dengan pria non muslim. Secara regulatif, pernikahan beda agama di Indonesia tidak memiliki kekuatan hukum, sebab Undang-Undang Nomor 1 Tahun 1974 Tentang Perkawinan dan Kompilasi Hukum Islam sebagai hukum positif telah melarang nikah beda agama. Karena itu, Kantor Urusan Agama maupun Catatan Sipil tidak akan melakukan pencatatan administratif atas peristiwa nikah beda agama
Pengembangan Kecerdasan Interpersonal dalam Proses Pembelajaran pada TOT Widyaiswara Rumpun IPS
Authors: Sutisnowati Endang
Published: February 2020

Penelitian ini bertujuan untuk mengetahui upaya narasumber maupun peserta diklat mengembangkan kecerdasan interpersonal pada proses pembelajaran ToT Widyaiswara rumpun IPS. Bentuk penelitian yang digunakan adalah penelitian kualitatif dengan metode studi kasus. Subjek penelitian ini adalah narasumber dan peserta diklat, yaitu widyaiswara rumpun IPS. Tehnik pengumpulan data dalam penelitian ini adalah tehnik obeservasi, wawanacra dan dokumnetasi sebagai objek pendukung dalam pengumpulan data. Berdasarkan hasil obeservasi, wawancara dan dokumen, maka diperoleh hasil, bahwa upaya narasumber mengembangkan kecerdasan interpersonal pada proses pembelajaran dalam ToT widyaiswara rumpun IPS secara keseluruhan mata diklat dikategorikan baik, dengan persentase yang dicapai adalah 78,23% dan masuk dalam rentang persentase 70%-79% dengan kategori “Baik”. Adapun hasil analisis data untuk setiap upaya pada setiap mata diklat yang dilakukan narasumber adalah sebagai berikut: 1) Upaya narasumber mengembangkan kecerdasan interpersonal, dikategorikan baik dengan persentase rata-rata 77,31%. 2) Upaya peserta diklat mengembangkan kecerdasan intrapersonal, dikategorikan baik dengan persentase rata-rata 78,21%.
Urgensi Belajar dalam Al-Qur'an
Authors: Fawziah Nfn
Published: February 2020

Tulisan ini bertujuan untuk menganalisa belajar dari segi teori dan tujuannya, aspek moral dalam belajar, serta belajar dalam perspektif Alquran. Dengan menggunakan metode kepustakaan, penelitian ini mengungkap bahwa belajar merupakan sesuatu yang penting dalam kehidupan manusia. Belajar sudah harus dimulai dan dilakukan sejak anak masih dini. Dalam Islam, wahyu pertama yang turun adalah Iqra, perintah untuk membaca ayat-ayat Allah yang baik qauliyah maupun yang kauniyah. Tujuan belajar dalam Islam agar bisa melaksanakan peran dan fungsinya, yaitu; sebagai hamba Allah dan sebagai khalifatullah fil ardh Dalam Islam, hasil belajar berupa ilmu pengetahuan tidak bisa dilepaskan dari aspek moral. Moral dan pengetahuan keduanya harus menjadi perilaku dalam keseharian. Ada beberapa metode pembelajaran dalam Alquran yang bisa dipelajari oleh manusia di antaranya melalui proses berpikir, meniru, dan melatih (trial and eror). Sumber belajar dalam Alquran bisa didapatkan dalam bentuk kisah kisah nabi, dialog-dialog, perumpamaan-perumpamaan, dan lainnya. Itu semua merupakan bentuk dan sumber belajar yang bisa digunakan oleh manusia untuk mendapatkan ilmu pengetahuan. Pada akhir tulisan ini disimpulkan bawah belajar merupakan aktifitas pikir (olah otak) dan juga aktifitas fisik (perilaku) harus memiliki dampak terhadap bertambanya pengetahuan dan pengalaman. Belajar tidak bisa dilepaskan dari aspek moral karena dalam belajar ada nilai perilaku dan kebaikan yang ditanamkan. Aspek moralitas dalam belajar menurut Islam sangat penting karena semua ilmu pengetahuan pada hakekatnya milik Allah, dan tujuan belajar bukan semata untuk mendapatkan ilmu, tapi juga untuk bisa mendekatkan diri kepada Allah, mengabdi beribadah kepada-Nya, dan untuk melaksanakan tugas sebagai khalifah-Nya di muka bumi
PERUBAHAN POLITIK LUAR NEGERI RUSIA TERHADAP SURIAH DALAM KONFLIK INTERNAL SURIAH (2011 – 2017)
Authors: S.Sos Fatmawati
Published: February 2020

Sejak awal konflik Suriah pada tahun 2011, Rusia sebagai sekutu penting bagi Suriah telah mendukung pemerintah Assad untuk mempertahankan rezim Assad. Rusia telah berperan sebagai pendukung langsung terhadap rezim Assad melalui dukungan non-militer, menyalurkan bantuan ekonomi, dan dukungan militer dalam bentuk kerjasama militer. Namun, setelah jatuhnya kota Aleppo, yang mewakili koalisi besar pasukan pendukung rezim sejak intervensi militer Rusia pada September 2015, Rusia telah mengubah politik luar negerinya dalam konflik Suriah. Rusia dengan cepat mengadakan pertemuan tripartit di Moskow yang melibatkan Turki dan Iran untuk menyepakati prinsip damai yang dikenal sebagai Deklarasi Moskow. Dari aspek militer, Rusia telah mengurangi sejumlah besar peralatan dan pasukan militer di Suriah. Penelitian ini akan membahas bentuk perubahan politik luar negeri Rusia terhadap Suriah dalam konflik internal Suriah antara tahun 2011 dan 2017 melalui konsep dukungan non-militer, kerjasama militer, mediasi, negosiasi, dan peace making. Penelitian ini menggunakan pendekatan penelitian kualitatif dengan jenis penelitian deskriptif dan mengumpulkan data sekunder dari berbagai sumber yang telah dipublikasikan. Temuan penelitian ini menunjukkan bahwa adanya pola dari bentuk perubahan politik luar negeri Rusia dari pendukung langsung rezim Assad ke mediator dalam konflik internal Suriah antara tahun 2011 dan 2017.

Kata kunci: Konflik Suriah, Politik Luar Negeri, Pendukung Langsung, dan Mediator.