bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Osebnostni razvoi in učenie odraslih
Authors: Brečko Danijela
Published: October 2018

Zdravo osebnost označuje napredujoč in razmeroma nepretrgan proces osebnostne rasti, ki traja vse življenje. Pri osebnostnem razvoju ima učenje zelo pomembno vlogo. Vse informacije, ki smo si jih v življenju pridobili in vgradili v svojo kognitivno shemo, namreč vplivajo na naša stališča, nazore, vrednote in povzročijo spremembe našega vedenja, ki so nujno potrebne, da se lahko prilagajamo zahtevam realnosti. Vsako učenje veča naš prag sprejemanja negotovosti, ki jo vsaka sprememba nosi s seboj, in nam tako pomaga vzpostavljati ravnotežje med resničnostjo življenja in predstavami, ki jih imamo o življenju sami. Posameznik, čigar slika o sebi ne vključuje razvojno-dinamične komponente, sčasoma postane nedojemljiv za spremembe, kar pomeni, da ostane na določeni stopnji osebnostnega razvoja.
Celovit pristop k izobraževanju zaposlenih
Authors: Ažman Milena
Published: October 2018

Poudarjen pomen izobraževanja zaposlenih in razvijanja njihovih sposobnosti v podjetju kot širšem slovenskem prostoru je izhodišče prispevka. Že bežna primerjava dejavnosti tega področja v naših podjetjih in razvitejših deželah kaže na pomembne razlike. V tuji literaturi in praksi se izobraževanje zaposlenih vključuje v »upravljanje človeških virov« (Human Resources Management) oziroma v »razvoj človeških virov« (Human Resources Development). Prispevek povzema, kaj ta dva pojma obsegata in iz katerih izhodišč izhajata. Za koncept »Upravljanja s človeškimi viri« sta bistvena dva pogleda na zaposlene. Po prvem vidiku predstavljajo zaposleni množico posameznikov z različnimi potenciali in sposobnostmi, pri čemer je odgovornost menedžerjev, da čim bolj izrabijo in razvijajo te potenciale. Drug vidik pa je ekonomskega značaja, zaposleni predstavljajo del kapitala organizacije, ki ga je treba »vzdrževati« in vanj vlagati. Znotraj tega koncepta se je uveljavil koncept »razvoja človeških virov« (Human Resources Development), ki poudarja hotenje in zaupanje v razvoj ljudi. V konceptu je izobraževanje pojmovano kot dejavnost, ki pomaga razvijati sposobnosti posameznikov, pomembne za dosego standardov in ciljev sedanjega ali prihodnjega dela, ter tako podpira razvoj delovne kariere zaposlenih. Hkrati ima izobraževanje značilnost vlaganja, kar močno poudarja njegovo ekonomsko funkcijo.
lzobraževanje žensk in težave, s katerimi se srečujejo
Authors: Jelenc Krašovec Sabina
Published: October 2018

V zadnjem času lahko povsod po svetu opazimo aktualnost ženskega vprašanja, kar prav gotovo kaže prizadevanje za demokratizacijo družbe. Na položaj žensk močno vpliva kultura, ki v družbi določa razmerja med skupinami in s tem tudi delovanje družbe. Enakopravnost naj bi bila zagotovljena na vseh ravneh družbenega življenja in odločanja, kar različne države dosegajo z različni· mi ukrepi. Eden izmed njih je izobraževanje, ki pa tradicionalnost lahko še spodbuja, če ne upošteva posebnosti položaja žensk. V prispevku govorim o različnih pogledih na to problematiko, o posebnostih ženskega izobraževanja in razlogih zanj, osvetlila pa sem tudi težave, s katerimi se srečujejo ženske, ki se znova odločijo za zaposlitev.
Celovit pristop k izobraževanju zaposlenih (nadaljevanje)
Authors: Ažman Milena
Published: October 2018

S prehodom na tržno gospodarstvo je bil ekonomski vidik o človeškem viru, vključno z izobraževanjem, sicer poudarjen, vendar je zaznan v svoji začetni fazi predvsem kot strošek. Postopno, zlasti v zadnjih letih, se začenja širiti tudi filozofija dn1ge faze - vlaganja v človeški potencial. Filozofija vlaganja - razvoja človeškega potenciala - pa odseva tudi v povsem drugačnih izvedbenih modelih, kot je bila (je) praksa v slovenskih organizacijah. Preučevanje v konkretnem podjetju, v katerem je bila usmeritev v iskanju posameznih kakovostnih kazalnikov problematike izobraževanja zaposlenih, je vodilo do spoznanja, da je v okviru teh izvedbenih modelov mogoče vplivati na želene, pričakovane učinke izobraževanja. Uporaba celovitega modela HRD je omogočila odkrivanje izvirov, s tem pa predvsem nosilcev ugotavljanja izobraževalnih potreb ter ciljev izobraževanja. Hkrati je uporaba modela kot analitičnega inštrumenta utrdila tudi potrebo po uvedbi celotnega sistema HRD v kadrovsko-izobraževalno prakso.
Usposabljanje učiteljev za razvijanje komunikacijskih spretnosti
Authors: Kadunc Tatjana
Published: October 2018

Učiteljeva poklicna uspešnost pri delu z učenci, njegovo psihično zdravje in osebna sreča so odvisni od zadovoljujočih medosebnih odnosov, zato je pomembno stalno učiteljevo usposabljanje pri razvijanju komunikacijskih spretnosti. Model izobraževanja učiteljev za uspešnejšo komunikacijo mora vključevati konkretne metode in pristope, ki bodo pomagali povezati znanstvene in praktične teorije. Teoretična osnova naj bo pobuda za razmišljanje o pomembnih vprašanjih, poleg tega je potrebno načrtovanje konkretnih dejavnosti ob reševanju resničnih vsakdanjih težav. To naj bi pomagalo, da bi učitelji znali novo znanje povezati s starimi in bogatimi vsakdanjimi izkušnjami, da bi ga uredili, uvrstili in navezali tudi na konkretne probleme svojega poučevanja, naučili bi se povezovati teorijo s prakso. Tako bi se učitelji naučili sami usmerjati svoje permanentno izobraževanje, sami bi se naučili fonnulirati svoje probleme, sami bi načrtovali njihovo reševanje in ovrednotili uspešnost reševanja. Tako pojmovanje dopolnilnega izobraževanja pomeni pomembno sestavino profesionalizacije učiteljevega poklica.
Učenje za družino
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Družina je družbena skupina, v katero smo dolgotrajno vključeni. V njej se za večino ljudi z vsakdanjim življenjem oblikujejo pomembna razmerja. Posamezniki so v toku družinskega življenja nosilci različnih vlog: otroka, zakonskega partnerja, staršev, starih staršev. Da bi bili ob vseh spremembah v družini in v njenem okolju pripravljeni na nenehno prenavljanje, potrebujemo tudi znanje. Učiti se moramo za uspešno partnerstvo, za razmerja med starši in otroki, za življenje s spremembami. Z izobraževanjem si človek pomaga do boljšega življenja v družini. Družina namreč ni področje egoizma, marveč kraj, kjer sem »jaz tak, kakršen sem«, del skladnega sistema.
Spodbude za nadaljne učenje
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Veliko ljudi še vedno misli, da se je s koncem šolskega obdobja v njihovem življenju učenje za vedno končalo. Ko pa se zavedo, da bodo spet morali poseči po knjigah, se naučiti nekaj novega, ponavadi to povzroči nemalo težav, še posebej, če je od zadnjega učenja minilo veliko časa. Pa ne, da ne bi vedeli, kaj se morajo naučiti, zatakne se pri tem, koliko potrebno znanje pridobiti in uporabiti.
Problemi sodobnega v starševstva kot izziv za v nadaljnje izobraževanje. Rezultati raziskave
Authors: Ličen Nives , Bajec Klementina , Furlan Maja , Jerončič Senka , Jovanovič Ana , Nusdorfer Jana
Published: October 2018

Avtorice prikazujejo rezultate raziskave, ki sodi na podrocje druzinske andragogike. Ugotavljajo, da sodobno izobrazevanje za druzinsko zivljenje izhaja iz potreb starsev, ki nimajo jasno izoblikovanih druzinskih vlog. DruŽinski clani se medsebojno vzgajajo, ko konstruirajo svojo biografijo. Starsi so zaskrbljeni za svoje otroke, zelijo jim čimvec ponuditi, da bi hili v zivljenju uspdni, hkrati od otrok tudi veliko pricakujejo. Potrebujejo znanja o druZinskem zivljenju in znanja, kako se ob otrocih uCiti. Izobrazevanje mora biti zaradi hitrih sprememb in individualiziranih druzinskih zgodb inovativno.
Učitelji v 19. stoletju v boju za slovensko identiteto
Authors: Govekar-Okoliš Monika
Published: October 2018

Slovenski učitelji so imeli v času druge polovice 19. stoletja veliko vlogo pri oblikovanju in razvijanju narodne identitete Slovencev. Njihova vloga je še toliko pomembnejša, ker so v omenjenem času živeli znotraj avstrijske države, v kateri smo bili Slovenci razdeljeni po posameznih deželah. Uradni jezik je bila nemščina, kar je veljalo za vse uradne institucije, tudi za šole, kjer so slovenski učitelji poučevali v nemščini. izobraževanje učiteljev je na u učiteljiščih prav tako potekalo v nemščini in vzgoja je bila vzgoja k pripadnosti avstrijski državi. To dejstvo nam kaže, da so takratna učiteljišča, kjer so se šolali bodoči slovenski učitelji, vzgajala v nemškem in ne v slovenskem duhu, kar je bilo v skladu s takratno avstrijsko šolsko politiko. Vendar je bila nacionalna zavest slovenskih učiteljev na visoki ravni. Njihov glavni cilj je bil poleg spoštovanja zahtev avstrijske šolske politike tudi širjenje slovenskega jezika, kulture in tiska. Slovenska nacionalna prizadevanja so bila v šolah prepovedana, zato so jih širili pri svojem delovanju izven šol. Ustanavljali so svoja slovenska učiteljska društva, svoj tisk in s tem spodbujali k nacionalnemu in buditeljskemu delu. Skrbeli so za lastno izobraževanje in tudi za izobraževanje vsega slovenskega prebivalstva. Prizadevali so si za slovenske šole s slovenskim učnim jezikom, za slovenske učbenike in sploh za razvijanje nacionalne identitete Slovencev.
Menedžer znanja - poklic prihodnosti
Authors: Mihelič Renata
Published: October 2018

Prispevek obravnava problematiko razvoja menedzmenta znanja, s posebnim poudarkom na preucevanju nastajajocega profila menedzerja znanja. Vloga menedzerja znanjaje na eni strani osvetijena kat veščina sodobne prakse, ki bijo moral v organizaciji obvladovati vsak neposredni vodja in zlasti vsak strokovnjak, ki se ukvarja s podrocjem izobrazevanja, izpopolnjevanja in usposabijanja sodelavcev. Na drugi strani pa je menedzer znanja predstavijen kat popolnoma nov profil strokovnjaka s specificnimi znanji in spretnostmi ter kot poklic, ki ga ze lahko zasledimo predvsem v tujih organizacijah z odlicno poslovno prakso.
Izobraževalne potrebe zaposlenih in ponudba na trgu
Authors: Vesel Patrick , Žabkar Vesna
Published: October 2018

Slovenski trg seminarjev in delavnic lahko oznacimo kat trg v stopnji zrelosti, na katerem je prisotna visoka stopnja konkurence; uspesno poslovanje na taksnem trgu je nedvomno velik poslovni izziv, pomen uCinkovitega in uspesnega trzenja pa igra pri tem pomembno vlogo. Avtorja skusata v clanku izpostaviti pomen in razumevanje trZ.enja storitev, kamor seveda stejemo dejavnost organiziranja seminmjev in delavnic. Posebnost se kaze predvsem v t. i. interaktivnem trzenju, ki ga lahko razlagamo kat vez med ponudnikom seminarjev in delavnic ter kupcem odlocevalcem oziroma udelezencem seminarja ali delavnice.
Izobraževanje podjetnikov
Authors: Vadnjal Jaka
Published: October 2018

V prispevku avtor predstav!ja nekatere podatke o stanju izobrazenosti in izobrazevanja v slovenskih malih in srednjih podjetjih ter ocenjnuje vpliv izobrazevanja na uspeh podjetnistva. Ugotavlja, daje kakovostne ponudbe podjetniskega izobrazevanja se vedno premalo, ceravno je prakticno v vseh raziskavah ugotovljeno, da visja stopnja izobrazenosti podjetnikov prispeva k njihovemu veejemu uspehu. Podjetniki se se ne zavedajo dovolj pomena izobrazenosti za doseganje poslovnih ci!jev in tako mnoga podrocja znanj in sposobnosti zanemarjajo. Avtor v sklepnem delu prispevka ugotav!ja, da bi se drzava morala lotiti nadajnjega razvoja podjetnistva nacrtno, tako da bi v solski sistem pripeljala poslovne (podjetniske) ucne vsebine kot del rednega programa in v proracunu namenila del sredstev za nacrtno spodbujanje izobrazevanja podjetnikov.
Izobraževalna zapuščina Danila Dolcija
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Dolci je bil eden ad avtorjev, ki so oblikovali tok pedagoske in andragoske prakse ter teorije v prejsnjem stoletju. Ko se je naselil na Siciliji in je zacel razmisljati, kako bi ljudem, ki so ostali na robu industrijskega razvoja, pomagal, je ugotovil, da lahko projekte uresniCi le taka, da jih pripravlja skupaj z ljudmi po nacelu subsidiamosti. Razvojni projekti morajo zaceti svojo pot znotraj skupine in so prežeti z veliko mero neformalnega in priložnostnega ucenja. Zaradi taksnih potreb je oblikoval dialoske skupine, v katerih so se ljudje pogovarjali, razvijali razumevanje in kat skupina pripravili razvojne projekte, ki so premoscali individualizem in nezmožnost, da bi razvijali skupne interese. V desetletjih razvoja so iz dialoskih skupin zrasle mnoge novosti, npr. vzpostavili so skrbstveno službo za otroke, ki so bili prepusceni ulici, lotili so se razvojnih projektov za oblikovanje zaposlitve, za namakanje polj, za boj proti mafiji, ustanovili so eksperimentalno solo v Mirtu ...
Mentorstvo kot pot učenja in osebnega razvoja
Authors: Kranjčec Renata
Published: October 2018

Mentorstvo, kot diadicni odnos med manj in bolj izkuseno osebo, kjer prva pomaga drugi pri razvoju, ima karierne in psihosocialne funkcije. Mentorski odnos po Kramovi (1998) omogoca razvoj spretnosti in kompetenc ter samospostovanja. Mentorstvo ima za kandidata objektivne karierne ucinke, kot sta napredovanje in placa, ter subjektivne karierne ucinke, kot so zadovoljstvo s kariero, pripadnost karieri, zadovoljstvo z delom in namere po menjavi slu f.be. U godnosti mentorskega odnosa so odvisne tudi od stopnje formaliziranosti tega odnosa in spola udelezencev v mentorskem odnosu, tj. mentorja in kandidata.
Učeča se družina - tudi starši potrebujejo šolo
Authors: Jereb Andreja
Published: October 2018

V casu nenehnih sprememb, vedno vee neosebnih vzgojnih vplivov (internet, televizija, revije ... ) in hkrati ob krajsanju casa, ki ga starsi aktivno preiivijo s svojimi otroki, se vsaj v dobi mladostnistva svojih otrok starsi veckrat znajdejo v zagati, kako naj pravilno vplivajo na svojega otroka. S tem namenom se predvsem v osrednji Sloveniji zadnje desetletje ustanavljajo stevilne §ole za stade, katerih namen je informirati, izobrazevati stade in jim nuditi ustrezen pros tor za izmenjavo izkusenj iz njihove vsakdanje vzgojne prakse. s taka pomocjo nastajajo uceee se druzin e, ki zmorejo z uspdnim obvladovanjem vsakodnevnih stresov in konfliktov, nenehno refleksijo skupnega zivljenja in ob iskanju kakovostnej§ih oblik sobivanja premagovati vsakodnevne izzive.
Odrasli in e-izobraževanje povzetek - motivi odraslih za vključitev v e-izobraževanje
Authors: Baloh Polona
Published: October 2018

V članku so predstavljeni motivi odraslih za vkljucitev v e-izobrazevanje. Raziskava se nanasa na udeležence II. letnika studija na daljavo na Dobi, v Visji strokovni soli v solskem letu 2003/2004. Rezultati so bili zhrani na podlagi anketnega vprasalnika. v zacetnem delu so opredelitve dopisnega izobrazevanja, izobrazevanje na daljavo in e-izobrazevanja. Opisan je model e-izobrazevanja v okviru studija na daljavo na Visji strokovni soli na Dobi v Mariboru. Večina članka temelji na rezultatih raziskave, ki kazejo na to, da se je najvec udeležencev v e-izobrazevanje vključilo zaradi pridobitve visje izobrazbe in novega znanja. Kat največjo prednost so udeleženci navedli samostojnost in casovno fleksibilnost izobrazevanja, saj jim je vseč, da lahko sami izbirajo cas izobrazevanja in ga prilagajajo svojim sposobnostim in trenutnemu razpoloženju.
Izobraževanje za čustveno ozaveščanje (starih) staršev
Authors: Rebar Alenka
Published: October 2018

Avtorica predstavi raziskavo, ki jo je opravila v izobraževanju starih starsev za prepoznavanje in razumevanje potreb in custev vnukov. Avtorica trdi, da custveni zarisi iz otrostva vplivajo na življenjski scenarij osebe in na vzpostavljanje ali nezmožnost vzpostavljanja funkcionalnih vezi v skupnosti. Njeno spoznanje je, da je izobraževanje za prepoznavanje otrokovih potreb bistvenega pomena. Otrokove potrebe in custva so tako temeljna vsebina v izobraževanju starih starsev. Ti potrebujejo kognitivna spoznanja pa tudi doživljajsko izkustveno ucenje, ki jih lahko spremeni v odnosu do vnukov. Taksno ucenje je mogoce v izobraževalnih oblikah, ki vzpodbujajo vzajemno ucenje.
Eksplicitno in tiho znanje v gostinstvu
Authors: Šuligoj Andrej
Published: October 2018

V prispevku se avtor posveča dilemi, ali razvijati le eksplicitno ali tudi tiho znanje zaposlenih v gostinstvu. Na osnovi teoreticnih izhodisc in spoznanj domacih in tujih strokovnjakov ter nekaterih statisticnih podatkov opredeli eksplicitno in tiho znanje ter njuno vlogo v dejavnosti gostinstva v Sloveniji. Glavni cilj, ki ga avtor v prispevku zasleduje, je odgovoriti na nekatera kljucna vprasanja: Kaj loči tiho znanje od eksplicitnega? Ali se gostinci zavedajo pomena eksplicitnega znanja za opravljanje svojega dela? Alije tiho znanje pomembno za zaposlene v gostinstvu? Ali in kako implementirati tiho znanje?
Vključenost odraslih v v izobraževanje. Koliko nas dejavnosti vsakdanjega življenja spodbujajo k temu
Authors: Mirčeva Jasmina
Published: October 2018

Evropski svet je sprejel tri dolgorocne cilje na podrocju izobrazevanja: izboljsati kakovost ter ucinkovitost sistemov izobrazevanja ter usposabljanja v Evropski uniji, vsem ola}Sati dostop do izobrazevanja in usposabljanja ter odpirati izobrazevalne sisteme v sirse okolje. v prispevku homo izhajali predvsem iz drug ega cilja in najprej predstavili, kakšna je bila po raziskovalnih ugotovitvah vkljucenost odraslih v izobrazevanje v Sloveniji in koliko je izohbazevanje dostopno razlicnim druzbenim skupinam. Posehno pozornost homo namenili vprasanju, kakSna je povezanost nacina preživljanja (organiziranosti) vsakdanjega zivljenja in stopnje vkljucenosti v izobrazevanje. Prispevek temelji na rezultatih raziskave o vkljucenosti prebivalcev Slovenije v izobrazevanje odraslih, ki je bila izvedena leta 1987, 1998 in 2004. Podatki so bili pridobljeni na reprezentativnem vzorcu slovenske populacije v starosti od 16 do 65 let.
Medkulturno usposabljanje za mednarodno poslovanje. Kulturne razlike in kulturno usposabljanje menedžerjev
Authors: Lukas Daša
Published: October 2018

V danasnjem globalnem okolju je ucinkovit menedzment, sposoben koordiniranja mednarodnih operacij, osnova za implementacijo globalnih strategij. Zato je za mednarodna podjetja strateskega pomena razvoj mobilnih menedzerjev, usposobljenih za opravljanje mednarodnih operacij. To pa pomeni, da je za upravljanje cloveskih virov eden izmed stratesko najpomembnejsih in najzahtevnejsih izzivov oblikovanje visoko kvalificiranega, fleksibilnega in mednarodno mobilnega kadra. Taksni menedzerji morajo biti sposobni dalj casa ziveti in uspesno delovati v tujem okolju, da lahko opravljajo mednarodne operacije, torej prenasajo znanja, strategije, filozofije in kulturo maticne organizacije na svoje podruznice. Do najvecjih tezav pri mednarodnih operacijah obicajno prihaja zaradi nepoznavanja tuje kulture in kulturnih razlik, zato so strokovnjaki s tega podrocja razvili stevilne metode za premostitev omenjenih tezav. Za najuspesnejso metoda se je izkazalo medkulturno usposabljanje osebe in njegove/njene druzine.
Menedžerske igre. Izobraževalne storitve za menedžerje
Authors: Banič Zebec Andreja
Published: October 2018

Izobrazevalne storitve so v dobi globalizacije vsak dan bolj podvrzene trznim mehanizmom. Se zlasti na podrocju izobrazevanja menedzerjevje cutiti velik porast potreb po novih, drugacnih in ucinkovitejsih nacinih usposabljanja. v tem duhu so se razvile menedzerske igre, ki v ucni proces vnasajo vecjo dinamiko, interaktivnost ter sledijo prastari cloveski potrebi - ucenju s pomocjo igre. Menedzerske igre so si tudi v Sloveniji utrle pot na univerzo v obliki izbirnega predmeta, raziskave pa kazejo, da je zanimanje zanj veliko. V prispevku avtorica opisuje namen in vlogo menedzerskih iger v procesu izobrazevanja (bodocih) menedzerjev in nujnost vzpostavitve menedzerskih iger kot rednega predmeta na univerzah in v sistemu visokega solstva.
Usposabljanje zaposlenih za premagovanje stresa
Authors: Treven Sonja
Published: October 2018

Beseda stres je danes ena izmed najpogosteje uporabljanih besed. Zivimo v svetu, ki se hitro razvija in zahteva od nas nenehna prilagajanja. Spreminjajo se tehnologija, druzbene navade, vrednote, druzbene strukture in ljudje. Tudi tempo zivljenja je vedno hitrejsi. Kar je bilo vee raj novo, je danes ze staro. Mnogi se zavedajo pozitivne pomembnosti teh sprememb, le malokdo pa pomisli na negativne posledice, ki nam jih prinasajo. Ena izmed pomembnejsih negativnih posledicje tudi stres. Ljudje se odzivajo na stresne situacije zelo razlicno. Nekateri so uspesnejsi pri soocenju z njimi, drugi pa se nanje odzivajo z veejo stopnjo stresa. Taka prvi kot tudi drugi pa se lahko naucijo ucinkovito obvladovati stres v svojem zivljenju s pomocjo razlicnih metod. Individualne met ode, ki so se doslej izkazale za uspesne, so redna fizicna aktivnost, meditacija in druge metode za sproscanje, zdrav zivljenjski slog in upravljanje casa. v organizacijah, v katerih so zaposleni, jim lahko pomagajo tako, da organizirajo in jih vkljucijo v ustrezne programe usposabljanja, na katerih se seznanijo s problematiko stresa in premagovanja stresa.
Timsko delo v v izobraževalnih organizacijah in analiza "insights" z metodo vpogleda do učinkovitega dela v timu
Authors: Zorko Mencin Darja
Published: October 2018

Timsko delo je postalo realnost, potreba in nuja izobrazevalnih organizacij, ljudskih univerz in javnih ali zasebnih izobrazevalnih zavodov. Na podrocju izobrazevanja odraslih je zaradi specificnosti ciljnih skupin se toliko pomembneje, da namenjamo posebno pozornost timskemu delu. s pomocjo analize vpogleda v stevilnih mednarodnih organizacijah poteka transformacija posameznikov, delovnih timov in organizacije v doseganje dobrih poslovnih in razvojnih rezultatov. Analize kazejo, daje kljuc uspdnih podjetij v razvijanju odlicnih odnosov takas sodelavci kot s poslovnimi partnerji. Vedenje Clanov je postala gonilna sila pri organiziranju in vodenju uCinkovitega skupinskega dela.
Dogovor o v samoizobraževanju - Dogovor o samoizobraževanju, osebni učni načrt, učni dogovor ali učna pogodba?
Authors: Mijoč Nena , Mistral Lili
Published: October 2018

Kar štirje izrazi so na voljo za podobna prizadevanja oziroma metoda izobraževanja, ki poveča učinkovitost izobraževanja odraslih !judi. V prispevku avtorici utemeljita prevod izraza »learning contract« v dogovor o samoizobraževanju kot metoda v izobraževanju odraslih, ki so jo zaceli pogosteje tudi v institucijah za formalno izobraževanje uporabljati v ZDA že okoli leta 1970. V času vseživljenjskega učenja, ko naj bi se vsakdo znal tudi uspešno učiti iz najrazličnejših virov, je se toliko pomembnejše, da znamo svoje izobraževanje načrtovati. Te kompetence razvija ravno metoda dogovora 0 samoizobraževanju, ki je že osvojila uspešna učeča se podjetja, počasi pa si utira pot tudi v forma/no izobraževanje. Dogovor o samoizobraževanju je pisni dogovor med najmanj dvema osebama, kjer bo ena oseba svetovala, druga pa se bo samoizobraževala. Kako pripravimo dogovor in kdo je odgovoren za njegovo pripravo in izpeljavo? Z dogovorom o samoizobraževanju (Sf) v pisni obliki pojasnimo cilje, tehnike, strategije in načina evalvacije izobraževalnega procesa. Hkrati pa izobraževanje tudi časovno opredelimo. Je močno motivacijsko sredstvo, ker izhaja iz potreb osebe, prilagajamo ga interesom in učnemu slogu osebe. Predvsem je to primerna metoda za pridobivanje kompetenc, za terensko delo in izkustveno učenje na delovnem mestu. Dogovor je zelo primeren in učinkovit tudi za samostojen akademski študij, se posebej, kadar ga kombiniramo z metoda pogovora in diskusije.
Disleksija med odraslimi - Razvoj osebnih strategij in talentov
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

V okviru mednarodnega projekta FORWARD je potekala slovenska raziskava o disleksiji odraslih v letih 2003-2005. Raziskava je hila osredotoèena na posebnosti ljudi z disleksijo. Posebna pozornost je bila posveèena odkrivanju prednosti in talentov ljudi z disleksijo. Raziskava naj bi pripomogla k temu, da se omili negativno obeležje disleksije v javnosti in ozavesti ljudi o prednostih in talentih ljudi z disleksijo. Ljudje jo na splošno poznajo kot skupek uènih težav pri šolarjih. Že pri otrocih si strokovnjaki za premagovanje težav in izpadlih možganskih funkcij ali sposobnosti prizadevajo razviti nadomestne (kompenzacijske) strategije. Uspeh vsake strategije se razlikuje od osebe do osebe. Zato je bil del raziskave usmerjen v introspekcijo in odkrivanje osebnih strategij. Veèina v raziskavo vkljuèenih oseb je laže govorila o svojih primanjkljajih kot o talentih. Iz podatkov smo izlušèili vrsto talentov in seznam najpogostejših težav. Raziskava je ponudila prve podatke o disleksiji med odraslimi, ker pa je talentov in strategij še veliko, smo se raziskovalci odloèili, da nadaljujemo z raziskovanjem.
Kako reševati nasilje v vzgojno-izobraževalnih institucijah?
Authors: Nussdorfer Vlasta , Krajnc Pavlica Milan
Published: October 2018

Ko govorimo o nasilju v šoli, vedno pomislimo na kašen dogodek, ki nas je še posebej razburil. V minulih letih smo velikokrat slišali, da učitelji niso kos mladim, ki so v šolah nasilni; taka do njih kat tudi do sovrstnikov. Sledijo razprave, sklicujejo se »trenja«, mediji poročajo o dogodkih in ljudje jih komentirajo. Kje so vzroki, kaj narediti, ali ima učitelj dovolj pooblastil, ali je zatajila šola ali dom? Prispevek, ki ima namen odpreti javno diskusijo na temo nasilja v vzgojno-izobraževalnih institucijah, je nastal na podlagi izkušenj avtorjev. Vlasta Nussdorfer se z nasiljem srečuje že vrsto let višja državna tožilka in generalna sekretarka Društva Beli obroč. Milan Krajnc Pavlica ima večletne pedagoške izkušnje, sedaj pa se ukvarja z odstranjevanjem vzrokov za tovrstne težave.
Kdaj se postavljajo temelji vseživljenjskemu izobraževanju
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Avtorica v prispevku dokazuje, da se osnove za vseživljenjsko izobraževanje oblikujejo že v družinski vzgoji in vrtcu. Rezultati raziskave o načinu življenja v družinah dijakov gimnazij in družinah dijakov poklicne šole so pokazali velike razlike pri enih in drugih. To dejstvo avtorico napeljuje k sklepu, da lahko s poznavanjem družinskih razmer, navad in vrednot dokaj zanesljivo napovemo otrokovo napredovanje in izobraževanje. Svojo tezo podpre tudi z raziskavo o tem, kje so se lahko ljudje učili demokracije. Ugotavlja, da je vrtec najbolj demokratična in odprta ustanova. In zato, pravi avtorica, se moramo zavedati, da se temelji vseživljenjskemu izobraževanju postavljajo že v vrtcu in družini.
Razprave o kakovosti
Authors: Zorić Milena
Published: October 2018

Avtorica v prispevku opiše namen sodelovanja pomembnih interesnih skupin pri presojanju in razvijanju kakovosti v izobraževalni organizaciji, še posebno v razpravah o kakovosti v kolektivu. V Sloveniji razprave o kakovosti v izobraževalnih organizacijah niso prav pogoste, so pa za razvijanje kakovosti teh organizacij zelo pomembne. Zato tudi vse organizacije, ki sodelujejo pri projektu Ponudimo odraslim kakovostno izobraÏevanje – POKI, organizirajo po izpeljani presoji kakovosti razpravo o rezultatih in nadaljnjih dejavnostih za izboljševanje kakovosti; nanjo povabijo zaposlene, delodajalce, udeležence, zastopnike lokalne skupnosti idr. Pri spremljanju projekta se posebna pozornost namenja analizi opravljenih razprav o kakovosti, izsledki, pomembni za načrtovanje dejavnosti za izboljševanje kakovosti izobraževalnih organizacij, pa so opisani v prispevku.
Premislek o položaju pismenosti v sloveniji
Authors: Možina Ester
Published: October 2018

O pismenosti odraslih ali funkcionalni pismenosti smo v Slovenji pričeli govoriti v začetku devetdesetih let. Zdaj, ko se že približujemo koncu drugega desetletja odkritja pismenosti pri nas, se zdi, da se ta še vedno vali po zakotjih akademskih in strokovnih krogov in še čaka na veliko odkritje. Je varno spravljena in trdno zaprta v nacionalnih strateških dokumentih,na policah v raziskovalnih poročilih ter v izobraževanju odraslih, ki vse bolj životari na robu izobraževanja mladine, pismenost pa na robu izobraževanja odraslih. Skoraj dve desetletji prizadevanj posameznikov in skupin strokovnjakov, ki se ukvarjajo s pismenostjo otrok, mladine in odraslih, lahko ostaneta brez učinka, če ne bo dovolj politične volje in sodelovalne naravnanosti ključnih resorjev in socialnih partnerjev, da se vključijo v projekte za razvoj pismenosti. [...]
Razvoj kariere v učeči se organizaciji
Authors: Brečko Danijela
Published: October 2018

Učna sposobnost zaposlenih in s tem celotne organizacije postaja zdaleč najpomembnejši dejavnik uspešnosti, prav tako pa tudi najpomembnejši dejavnik pri načrtovanju in razvijanju kariere. Zapisali smo že, da se v družbi znanja koncept delovne kariere umika pojmu izobraževalne poti. Posameznik bo uspešen in motiviran za delo le, dokler se bo pri delu tudi učil in osebno razvijal. Potrebe po znanju so torej izjemno velike. Vsi vemo, da za opravljanje dela že zdavnaj ne zadošča več zgolj znanje, ki ga posamezniki prinesejo iz šol. Prav tako vsi vemo, da je znanje vselej predstavljalo moč. Malo manj se zavedamo, da se znanje spremeni v moč organizacije šele takrat, ko ga v organizaciji delimo. Delimo pa ga seveda takrat, ko ga znamo prenašati na druge.
Samoevalvacija kakovosti izobraževanja odraslih
Authors: Možina Tanja
Published: October 2018

Članek je drugi v vrsti prispevkov o vprašanjih kakovosti izobraževanja odraslih in modelu POKI (Ponudimo odraslim kakovostno izobraževanje), ki ga je razvil Andragoški center Slovenije in se v praksi uporablja od leta 2001. V prejšnji številki Andragoških spoznanj smo predstavili model za samoevalvacijo izobraževanja odraslih POKI, tokrat pa predstavljamo program usposabljanja, ki je namenjen članom skupin za kakovost iz izobraževalnih organizacij, ki model uporabljajo v svoji organizaciji. V članku smo namenili posebno pozornost učno-ciljnemu in procesnemu načinu načrtovanja in izpeljave usposabljanja. Predstavljamo temeljne cilje, vsebine programa in način njegove izpeljave, spregovorimo pa tudi o njegovi evalvaciji.
(Ne)znanje in (ne) uspešnost slovenskih gostincev
Authors: Šuligoj Metod
Published: October 2018

Članek potrjuje trditev, da se slaba izobrazbena struktura in nizek nivo znanja na vseh ravneh v gostinskih podjetjih odražata v slabem poslovnem rezultatu celotne dejavnosti. Gostinstvo kot gospodarska panoga po doseženem dobičku močno zaostaja za sorodnima storitvenima dejavnostma »trgovina, popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe« ter »promet, skladiščenje in zveze«. Po spremembi zakonodaje so gostinski delavci prepuščeni zakonitostim trga dela, menedžerji pa novim pogojem zaposlovanja in izobraževanja. V nadaljevanju so predstavljeni predlogi rešitev na mikroravni, npr. podjetja morajo postaviti ali osvežiti svoje poslovne strategije, v okviru katerih je tudi strategija pridobivanja in razvoja kadrov, in na makroravni, kjer morajo vsi deležniki, ki tu nastopajo, opraviti svoj del posla v skladu z novo strategijo razvoja turizma v Sloveniji.
Spletna konferenca v učnem procesu
Authors: Rebolj Vanda
Published: October 2018

Medtem ko v izobraževanje mladine kot e-učenje uvajamo predvsem učne teme, pa za odrasle · lahko tako organiziramo tudi obsežnejše vsebine. Kot e-izobraževanje so dostopni nekateri programi neformalnega izobraževanja. Dvomi v kakovost in učinkovitost izrednega študija, organiziranega kot e-izobraževanje kljub mnogim pomislekom vendarle upadajo. Pri študiju ne gre več zgolj za elektronske učbenike, ki nadomeščajo tiskane, ampak predvsem za bolj učinkovite učne oblike in metode učenja in poučevanja. Kontaktno izobraževanje se zaradi e-izobraževanja nekoliko krči, a ne izginja, ampak se iz novih možnosti, nastalih v učnih procesih, ki potekajo kote-učenje, razvija in plemeniti. Pravzaprav se zdi postavljanje meje med tako imenovanim kontaktnim in tako imenovanim e-izobraževanjem vse manj smiselno. Učne oblike optimiziramo glede na vsebino in glede na učenca, med njimi so tako kontaktne oblike kot tudi oblike, izvedene na daljavo s pomočjo tiskanih ali digitalnih zapisov ter interaktivnih metod.
Prenosljivost participativnih učnih metod v slovensko okolje
Authors: Novak Marjeta
Published: October 2018

Po zgledu anglosaških okolij z večdesetletno tradicijo participativnih učnih metod tudi slovenski predavatelji zadnjih petnajst let vse bolj uporabljajo k slušatelju usmerjene dinamične interaktivne pristope v izobraževanju odraslih. Zlasti si tovrstne metode pospešeno utrjujejo pot v poslovnem izobraževanju, kjer se zahtevajo hitri rezultati tako v izobraževanju kot pri prenosu znanj in veščin v vsakdanjo prakso. Vendar pa marsikateri predavatelj pri implementiranju participativnih metod naleti na odpor slušateljev, ki korenini v specifičnih družbenoekonomskih razmerah slovenskega kulturnega okolja. Prispevek skuša osvetliti nekatere kritične točke pri uporabi participativnih metod ter prikazati dobre prakse, kako se izogniti najpogostejšim napakam.
Kdo so bili moji mentorji? kdo mi je lahko mentor?
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Avtorica v prispevku obravnava mentorstvo kot eno najučinkovitejših oblik individualnega izobraževanja. Pod drobnogled vzame odnos med mentorjem in učencem ter ugotavlja, da je kakovost neformalnega mentorskega odnosa veliko večja kot kakovost formalnega mentorskega odnosa. Prav tako v prispevku, ki temelji na podatkih iz raziskave, navaja pogoje, ki so potrebni, da nastane neformalni mentorski odnos, in navsezadnje odgovarja tudi na vprašanje, kakšne lastnosti ljudje pričakujejo od svojega mentorja. Kakšen je torej lahko osebnostni profil neformalnega mentorja? S tem delno odgovarja tudi na vprašanje, kdo je dober vodja, za katerega danes vemo, da je v prvi vrsti predvsem dober mentor. Neformalni mentorji, od katerih so se ljudje veliko naučili, so bili predvsem njihovi prijatelji, prijateljice (80 odstotkov), posamezni učitelji, če so se z njimi zbližali (65 odstotkov), zakonski partner(-ica) (50 odstotkov) in sodelavka, sodelavec (42 odstotkov). Pri nastajanju mentorskega odnosa sta bila v izhodišču znanje in strokovna podkovanost druge osebe (29 odstotkov odgovorov), se bolj pa so bile pomembne osebne lastnosti mentorja (71 odstotkov). Raziskava je odkrila, da so le določeni ljudje lahko mentorji. Kat glavno lastnost mentorja so vprašani izbrali: zna poslušati, razume drugega, sprejema drugega, je empatičen. Vsi brez izjeme so se oprli na to lastnost. Druga lastnost (53 odstotkov), vendar mnogo manjkrat izbrana kot prejšnja, je bila: je prijazen, simpatičen, prijateljski, topel, prijeten, človeški. Enako pomembno se jim zdi, da je mentor odprt, iskren in širok. Pri takem mentorju menijo, da bi lahko hitro napredovali (ali pa so nekoč prej v življenju) in bi se nanj zares navezali na poti do znanja.
Ali lahko znanje, pridobljeno po neformalni poti, formalno ovrednotimo?
Authors: Podgornik Vesna
Published: October 2018

Za uspešno življenje v družbi znanja, za katero so značilne hitre in nenehne spremembe, je pomembno, da vsak posameznik postane odgovoren za svoje znanje. Vsak se mora zavedati, da v okviru formalnega izobraževanja ne more usvojiti toliko znanja, da bi lahko z njim uspešno funkcioniral v svojem življenju. V okviru formalnega izobraževanja lahko pridobimo le osnove, ki jih je potrebno v okviru permanentnega izobraževanja stalno nadgrajevati in dopolnjevati tudi z neformalnim izobraževanjem. V prispevku predstavljamo mnenje študentov in zaposlenih na Pedagoški fakulteti Univerze v Ljubljani o priznavanju znanja, pridobljenega na neformalen način. Ena pomembnejših ugotovitev raziskave je, da bi skoraj vsi anketirani delavci in študenti Pedagoške fakultete podprli predlog, da se znanje, pridobljeno po neformalni poti, tudi formalno ovrednoti.
Izobraževanje natakarjev za pridobivanje višjih napitnin
Authors: Raspor Andrej
Published: October 2018

Namen prispevka je spodbuditi natakarje k razmišljanju o pomenu programov usposabljanja za kvalitetnejšo storitev in posledično pridobivanje višjih napitnin. V članku so obširneje podani iz različnih raziskav zbrani načini za povečevanja napitnin. Cilj te raziskave je bil na enem mestu zbrati korelacije med vedenji zaposlenih na eni strani in možnostmi za povečevanje prihodka natakarjev iz napitnin. V ozadju tega cilja je bil predvsem opažen pojav, da kvalitetna storitev postavlja pogoje za povečevanje prihodkov iz napitnin. Napitnina namreč natakarjem predstavlja velik del njihovih prihodkov, zato je poznavanje načinov na njeno povečevanje še toliko pomembnejše. Seveda je poznavanje šele temelj za nadaljnje aktivnosti. Zaposlene je potrebno tudi usposobiti, da bodo tovrstne načine uporabljali pri vsakodnevnem delu z gosti. Dokazano je namreč, da tisti
Izobraževanje starejših kot možnost za dejavno staranje in osebnostno rast
Authors: Knežević Sabina , Jelenc Krašovec Sabina
Published: October 2018

Prispevek obravnava vpliv izobraževanja in učenja starejših na njihovo osebnostno rast, s tem v zvezi pa tudi koncept dejavne starosti, ki se kaže kot pot k sodelovanju starejših v družbi. Avtorici ugotavljata, kakšno vlogo ima izobraževanje pri obogatitvi in strukturiranju prostega časa ter kako vpliva na doživljanje sebe kot dejavnega člena v družbi. Tudi plačano in prostovoljno delo sta dejavnosti, s katerima se lahko starejši ponovno vključijo v družbeno okolje. Raziskava se osredinja na vprašanje, kakšne so osebne predstave starejših o starosti, kako si predstavljajo dejavno starost in kaj ta dejavnost pomeni v njihovem vsakdanjem življenju. Namen raziskave je tudi proučiti, kako po mnenju intervjuvancev izobraževanje na Univerzi za tretje življenjsko obdobje vpliva na njihovo osebnostno rast in kako izobraževanje spodbuja njihovo sodelovanje v družbi.
Prožna varnost in dohitevanje znanja ter usposobljenosti starejših delavcev
Authors: Zupančič Magda
Published: October 2018

Staranje prebivalstva predstavlja enega največjih sodobnih izzivov Evropske Unije, vključno Slovenije. Za doseganje cilja višje stopnje zaposlenosti starejših v skladu s cilji Lizbonske strategije do leta 2010 je nujna aktivacija vseh akterjev, da se s pomočjo sinergije ukrepov ter politik izboljša trenutno stanje in kvaliteta dela starejših delavcev na trgu dela. Slovenija namreč predstavlja eno od držav z nizkim deležem zaposlenosti starejših delavcev. Vsekakor je za povečevanje stopnje zaposlenosti starejših oseb ter kasnejšega odhajanje s trga dela (aktivno staranje) ključnega pomena intenzivnejše vlaganje v starejše delavce, predvsem v smislu vseživljenjskega učenja za zagotovitev dolgoročne konkurenčnosti na trgu dela.
Spodbuda k vzgoji za medije
Authors: Mikulič Anita
Published: October 2018

Bralci že dolgo ne beremo samo besedil v knjigah, revijah, časopisih, ampak tudi besedila na filmskih in TV zaslonih, mobilnih telefonih in podobno. Še več, danes smo predvsem obkroženi s podobami, ki se jih moramo šele naučiti »brati«, kritično presojati in navsezadnje tudi izražati v njih. V članku zato predstavljamo uporabne in konkretne napotke za vzgojo za medije.
Zmanjševanje odpora in čustvenih blokad pri pisanju
Authors: Cencič Majda
Published: October 2018

Pisanje je komunikacijski in kognitivni proces dejavnega subjekta. Navajamo značilnosti pisanja kot komunikacijskega in kognitivnega procesa ter model pisanja, ki združuje sestavine obeh in jih povezuje tudi z jezikovnim področjem. Opozarjamo na predsodke, mite in čustvene blokade, ki ovirajo pisca pri pisanju. Poleg odpravljanja čustvenih blokad je za pisanje pomembno, da se pisec zave, da lahko izboljša ali kultivira svoje pisanje Je s pisanjem samim in da dobro pisanje ni pravilno pisanje, temveč "učinkovito pisanje", ki ustreza namenu, bralcem in izraža piščeve misli.
Izobraževanje kadrov v varilstvu
Authors: Tušek Janez
Published: October 2018

V članku so prikazane osnovne značilnosti izobraževanja vseh stopenj in smeri v varilstvu doma in v tujini. V uvodu so opisane zahteve, ki morajo biti zajete v šolskih programih za var­ilske poklice. Podan je zelo obsežen pregled izobraževanja varilskih kadrov v Sloveniji in nave­deni so številni poizkusi v preteklosti, da bi izo­braževanje varilskih kadrov uvedli v redne šolske programe. V tretjem poglavju je prikazan način izobraževanja varilskega osebja v Sloveniji in v nekaterih industrijsko najrazvitejših zahodno­ evropskih državah. Na koncu članka so ugoto­vitve in sklepi.
Učenje in znanost za prihodnost
Authors: Mulej Nada
Published: October 2018

Čas, v katerem živimo, zaznamujejo vedno večje spremembe. Svet okrog nas postaja nepregleden in neobvladljiv. Količna informacij, ki jih moramo vsak dan sprejeti in obdelati, se veča s podvojeno hitrostjo. Spremembe, s katerimi se srečujemo , so pogosto kaotične, nepredvidljive in jih je mogoče obvladovati le s prožnim odzivanjem in z novimi, drugačnimi vzorci razmišljanja. Da bi lahko poiskali nove poti, moramo preveriti ustaljene vzorce mišljenja in vedenja, pa tudi prepričanja in vrednote, ki so gonilo našega delovanja.
Menedžment v vzgoji in izobraževanju
Authors: Velikonja Marija
Published: October 2018

Deset let je minilo od prvih tridnevnih seminarjev za ravnatelje osnovnih in srednjih šol, ki so pomenili začetek usposabljanja vodstvenih delavcev v vzgoji in izobraževanju iz menedžmenta. Malo pred to pomembno obletnico, jeseni 1995, je založba Zavoda RS za šolstvo izdala knjigo Menedžment v vzgoji ni izobraževanju, zbornik gradiv in hkrati priročnik za ravnateljice in ravnatelje vrtcev, osnovnih in srednjih šol ter domov. Knjigo je uredila Marija Velikonja.
Neizobraževanje zaposlenih - izvirni greh menedžmenta
Authors: Berlogar Janko
Published: October 2018

Izobraževanje zaposlenih ne more biti vezano le na strogo namenske vsebine, čeprav je to najpogostejša praksa naših podjetij. Dodatno znanje menedžmenta v resnici ogroža položaj in privilegije organizacijske elite, po drugi strani pa mora­mo tudi funkcioalističnemu pogledu priznati pravico do usmerjanja podjetniških procesov, ki so merjeni z ekonomskimi merili, z dobičkom. Menedžment bo treba šele prepričati, da izobraževanje zaposlenih ne ogroža interesov podjetja. Če ima menedžment izvirni greh glede izobraževanja, potem se ga lahko reši z malo več zaupanja v zaposlene. Izobraževanje se mora utrditi kot del organizacijske kulture, pa naj bo še tako tržna, saj nanj ne moremo gledati kot zgolj na strošek, prej je pogoj za preživetje.
Dopolnilno izobraževanje strokovnjakov kot dejavnik tehnološkega razvoja
Authors: Černetič Janko , Urbančič Tanja
Published: October 2018

Prispevek opozarja na pomen, ki ga ima do­ polnilno izobraževanje inženirjev in drugih te­ hniških strokovnjakov pri tehnološkem razvoju. V Sloveniji so po mnenju avtorjev možnosti za to­ vrstno izobraževanje še premalo izrabljene. Na kratko je predstavljen projekt Izdelava in zagon modela permanentnega izobraževanja na podro­čju informacijskih tehnologij, ki je v letu 1995 po­ tekal na Inštitutu Jožefa Stefana. Rezultati projek­ ta so privedli do odločitve, da na inštitutu v sode­ lovanju s predavatelji domačih in tujih univerz in­ tenzivneje nadaljujemo z omenjeno dejavnostjo in ustanovimo središče za prenos znanja na področju informacijskih tehnologij.
Možnost za uporabo standarda standarda ISO 9001 v izobraievalnlh organizacijah
Authors: Kunc Lijana , Kunc Peter
Published: October 2018

Če želi organizacija, ki se ukvarja z izobraže­valno dejavnostjo, doseči svoje cilje, se mora (ta­ko kot organizacije iz drugih vej) organizirati ta­ ko, da obvladuje tehnične, administrativne in člo­veške dejavnike, ki vplivajo na kakovost storitev. Vse to obvladovanje mora biti usmerjeno v zmanjševanje, odpravljanje in preprečevanje po­ mankljivosti v kakovosti. Eden od načinov je tudi uporaba standardov skupine ISO 9000. To so standardi, ki govorijo o sistemih kakovosti (si­stem kakovosti je sistem obvladovanja poslovanja.
Poslušam, torej sem
Authors: Rupnik Andrej
Published: October 2018

Komuniciramo ne le z besedo, govorjeno ali pisano, zvokom svojega glasu, s svojo pojavnostjo. Komuniciramo predvsem s hkratnostjo svojih sposobnosti, ki so združene v našo sporočilno poved. Naučiti se moramo poslušati sebe, sebe slišati in poslušati sogovornika, ga slišati in doživeti.
Vloga javnih občil v praksi Borze znanja
Authors: Žmauc Manica
Published: October 2018

Borza znanja je informacijsko središče, ki že četrto leto uspešno povezuje iskalce in ponudnike najrazličnejših vrst znanja in informacij. Uspešnost zadovoljevanja različnih učnih potreb je odvisna predvsem od števila ljudi, ki so vključeni v izmenjavo znanja in informacij, zato je ena temeljnih dejavnosti Borze znanja redno in pravočasno obveščanje javnosti, tako o aktualnih učnih povpraševanjih in ponudbah kot o možnostih tovrstne medsebojne pomoči. Sodelovanje z različnimi javnimi občili je za Borzo znanja nepogrešljivo. V preteklih treh letih smo začeli sodelovati z nekaterimi radijskimi in televizijskimi ustanovami ter s časopisi, ki brezplačno objavljajo naše informacije, javnost pa obveščamo tudi z različnim informativnim gradivom. Tudi v prihodnje bo Borza znanja lahko uspešno zadovoljevala vedno večji interes uporabnikov le, če ji bodo pri tem pomagala nova informacijska občila, nacionalna in lokalna.
Druga Andragoška poletna šola
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Obseg tega, kar človeštvo zmore, je čedalje večji. Vprašati se moramo o tem, koliko posameznik v množici novosti z različnih področij, ki posegajo v njegovo življenje, zmore, zna, obvlada. Odnosi med ljudmi postajajo bolj vodoravni, navpičnice hie­ rarhij se sesedajo. Infonnacije so dostopne le, če jih zna posame­ znik izrabiti. Po znanje ni treba hoditi daleč, znanje pride na dom. Prinašajo ga zgoščenke, ljudje in znanje se srečujejo na med­ mrežju. Toda, ali lahko to posameznik uporablja?
Ali naj moj problem brezposelnosti rešujejo drugi?
Authors: Lužar Dušanka
Published: October 2018

Z izvajanjem različnih oblik skupinskega in individualnega svetovanja ter skupinske obravnave se Zavod za zaposlovanje približuje cilju, pri katerem naj bi bila vsaka vključitev posameznika v programe zaposlovanja opredeljena z načrtom njegove poklicne poti. To pa pomeni, da je treba brezposelne motivirati za samoangažiranost pri načrtovanju poklicne poti in iskanju zaposlitve. Program, ki omogoča posamezniku oceno lastnih zmožnosti in pripravo za predstavitev delodajalcu, je delavnica Poti do dela in zaposlitve. Osnovni cilj delavnice je motiviranje udeležencev za lastno reševanje problema dela in zaposlitve. Dejstvo je namreč, da posamezniki prepogosto mislijo, da bi moral za njihove probleme poskrbeti nekdo drug, ne sprejmejo pa lastne odgovorno­ sti za reševanje problemov. Mnogim brezposelnim se zdi, da so v breziz­ hodnem položaju. Dokazati jim je treba, da to ne drži, da si brezizhodnost le domišljajo, in da je brezposelnost pravzaprav lahko preizkušnja, ki vodi v novo kvalitetnejše obdobje posameznikovega življenja in dela.
Osnovna šola za odrasle na ljudskih univerzah
Authors: Roškar Diana
Published: October 2018

Osnovnošolsko izobraževanje za odrasle je namenjeno zaposlenim ter tudi nezaposlenim odraslim in mladostnikom, ki želijo končati osnovno šolo. Eden temeljnih ciljev osnovnega izobraževanja je usposabljanje za nadaljnje izobraževanje in samoizobraževanje. Udeleženci osnovne šole za odrasle si pridobijo temeljno znanje iz maternega jezika, matematike, družboslovnih in naravoslovnih predmetov ter glasbene in likovne vzgoje. Izpopolnjujejo svojo splošno izobrazbo ter razvijajo intelektualne sposobnosti, ustvarjalnost, kritičnost, samostojnost, se socializirajo ter se osebnostna hitreje razvijajo.
Andragoško svetovalno delo med teorijo, izobraževalno politiko in prakso
Authors: Vilič Klenovšek Tanja
Published: October 2018

V prispevku najprej na kratko predstavljamo opredelitve svetovalne dejavnosti v izobraževanju odraslih v teoriji ter v nacionalnih in evropskih strateških dokumentih. V ospredje postavljamo ključne cilje in naloge svetovalnega dela v izobraževanju odraslih ter strateške cilje razvoja tega področja v sistemu izobraževanja odraslih. V nadaljevanju opisujemo koncept regionalnih svetovalnih središč za izobraževanje odraslih, poimenovanih tudi središča ISIO, ki v praksi prispevajo k udejanjanju strateških in individualnih ciljev izobraževanja in učenja odraslih in delujejo že od leta 2001. Svetovalci središč ISIO izvajajo kompleksne naloge, ki jih uresničujejo tudi z različnimi pristopi svetovalnega dela, med katerimi je tudi terensko delo za lažje doseganje ranljivih skupin odraslih. Z novim Zakonom o izobraževanju odraslih (2018) je svetovalna dejavnost dobila tudi zakonsko podlago za umestitev v javno službo na področju izobraževanja odraslih. Poleg tega je med strokovnimi delavci, ki izvajajo dejavnosti v izobraževanju odraslih, opredeljen tudi svetovalni delavec v izobraževanju, kar krepi njegovo profesionalno vlogo in pomen v sistemu in praksi izobraževanja odraslih.