bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Uddannelse og social innovation
Authors: Rasmussen Palle
Published: November 2017

Social innovation handler om at udvikle innovative svar på samfundsmæssige behov, som ikke i tilstrækkeligt omfang dækkes af eksisterende former for privat eller offentlig service. Der er oftest tale om svar, som udvikles af ikke-kommercielle organisationer og aktører gennem kreative processer med et væsentligt element af initiativ ”nedefra”. Uddannelse er et af de områder, hvor social innovation både historisk og aktuelt har haft betydning. Historisk er der gennem sociale innovationsprocesser blevet udkrystalliseret former for uddannelse, som har imødekommet væsentlige behov for oplysning og kompetence, og som på nogle områder har opnået lang levetid. Fremkomsten og udbredelsen af folkehøjskoler er et centralt eksempel. Ligesom anden innovation sker social innovation inden for rammerne af et kompleks af strukturer og institutioner, som kan kaldes et nationalt innovationssystem. Artiklen handler om uddannelse som – og i tilknytning til – social innovation. Som forudsætning for dette behandles også generelt karakteren af social innovation og de samfundsmæssige rammer for den. I forhold til uddannelsesfeltet fokuseres på, hvordan social innovation har præget historiske og aktuelle udviklinger. Det illustreres især gennem analyse af en case om etablering af talentundervisning i et kommunalt skolevæsen.

ENGELSK ABSTRACT:

Palle Rasmussen: Education and Social Innovation

Social innovation is about developing original responses to societal needs that are not sufficiently met by existing types of private or public service. Innovative responses are often developed by non-commercial organizations and actors through creative processes with a strong element of initiative ”from below”. Social innovation, as well as business innovation, occurs in a complex framework of structures and institutions that may be called a national system of innovation. Education is a field in which social innovation has had a significant impact, historically as well as in the present. The history of education demonstrates how processes of social innovation have led to the emergence of new forms of education that have met changing social needs for knowledge and competence, and some of these innovations have been more or less permanent. The establishment and growth of the Danish ”folk high schools” is an important example. The article discusses education in connection with social innovation. As a basis for this, the general nature and societal context of social innovation is also discussed. This is illustrated by a case study of establishing special education for talented students in a municipal school system.

Key words: Social innovation, innovation system, education, school system, social needs.
Fattigdom og fattigdomsgrænser
Authors: Hansen Erik Jørgen
Published: November 2017

Undersøgelserne af fattigdom i Danmark har ikke ført til nogen fælles forståelse af, hvad fattigdom er her og nu. Tværtimod debatteres definitionen på fattigdom, og hvordan den måles hidsigt. På det politiske plan er debatten resulteret i en modsætning mellem dem, der vil have operationaliseret såkaldte fattigdomsindikatorer, og dem der vil have opstillet en officiel fattigdomsgrænse. Debatten har været præget af en manglende sondring mellem på den ene side, hvad der er en fattigdomssituation, og på den anden side fattigdommens årsager og dens konsekvenser. De kun vagt præciserede fattigdomsindikatorer handler tilsyneladende om mulige årsager til fattigdom, mens en officiel fattigdomsgrænse sigter på at opgøre, hvor mange der rent faktisk er fattige, og hvad der karakteriserer netop dem. Regeringen har nu besluttet, at der skal udarbejdes forslag til en mulig dansk fattigdomsgrænse. Hvilke af de fremherskende definitioner og metoder i fattigdomsforskningen kan en fattigdomsgrænse da bygge på? I artiklen præsenteres et svar herpå.

ENGELSK ABSTRACT:

Erik Jørgen Hansen: Poverty and Poverty Lines

There is no consensus in Denmark about the substance of poverty, despite considerable research into the topic. On the contrary there has been a heated public debate about the concept and measurement of poverty. At the political level this debate has resulted in a contradiction between adherents of introducing so-called poverty indicators and proponents of an official poverty line. This debate is characterized by a lack of distinction between, on the one hand, poverty as such, and its causes and effects on the other. The vaguely defined poverty indicators seem to deal with possible causes of poverty, whereas an official poverty line refers to counting, how many in fact are poor, and what characterizes these people. The Danish government has now resolved to work out proposals for an official Danish poverty line. So the question is which of the definitions and methods in poverty research can be used to develop a poverty line. The article presents an answer to this question.

Key words: Poverty definitions, poverty indicators, low income, deprivation, basic budgets, poverty line.
Fattigdommens årsager
Authors: Ejrnæs Morten , Larsen Jørgen Elm
Published: November 2017

Fattigdom har fået fornyet aktualitet, fordi andelen af fattige i Danmark er steget kraftigt siden 2001. Denne stigning falder tidsmæssigt sammen med indførelsen af de såkaldte ”fattigdomsydelser”. Det har gjort spørgsmålet om årsagerne til fattigdom påtrængende, fordi det er blevet hævdet, dels at det lave ydelsesniveau ville øge incitamentet til lønarbejde og således reducere fattigdommen, dels at det netop ville skabe fattigdom. Derfor forsøger vi i denne artikel at nuancere belysningen af årsager til fattigdom. Årsager til fattigdom opdeles traditionelt i strukturelle, kulturelle og individuelle forhold eller karakteristika, uden at kausaliteten og deres indbyrdes sammenhæng diskuteres grundigt. I artiklen skelnes mellem: makrostrukturelle forhold som fx lavkonjunktur; institutionelle forhold som fx socialpolitiske tiltag; lokalsamfundsforhold der knytter sig til det boligområde eller den egn, man er bosat i; og individuelle karakteristika, der fremtræder som kendetegn ved individet. Endelig inddrages biografi i form af livsfaser og nøglebegivenheder gennem et livsforløbs faser som fx sygdom, skilsmisse og arbejdsløshed som perioder, begivenheder eller kæder af begivenheder, der kan forklare fattigdom. Med udgangspunkt i denne opdeling vises det, hvorledes forskellige faktorer, processer eller mekanismer i to konkrete cases bidrager til at skabe fattigdom for den enkelte, men også hvordan intentioner, valg og handlinger samt tilfældigheder i de enkelte livsforløb kan have en afgørende betydning.

ENGELSK ABSTRACT:

Morten Ejrnæs and Jørgen Elm Larsen: Causes of Poverty

This article focuses on causes of poverty. Causes of poverty are normally divided into structural, cultural and individual conditions or characteristics without fully considering causality and the dynamic relationships between them. In this article we distinguish between macro structural conditions such as recession, institutional conditions such as social policy measures, local conditions related to the residential area where one lives, and individual characteris-tics. Finally we include biography in terms of life phases and constraining key events during a life course such as teenage pregnancy, illness, divorce or unemployment as periods, events or chains of events that can explain why and how poverty emerges. This perspective is shown to illustrate how different factors, processes and mechanisms contribute to throwing the individual into poverty, but also how intentions, choices, actions and coincidences in the individual’s life course may have a crucial impact. This is illustrated by two case studies in which the trajectory of one’s life shows how key events in the form of coincidences cause poverty. However, the analysis also shows that because of their different age, habitus and possession of various forms of capital, the two individuals examined here will develop different life trajectories and attachment to the labour market.

Key words: Poverty, causes, habitus, capital, reflexion, life trajectory.
Afsavn: Opgørelse af faktisk fattigdom
Authors: Hansen Finn Kenneth , Hussain M. Azhar
Published: November 2017

Hvordan måler man fattigdom forstået, som det ikke at kunne klare sig selv, i det samfund man lever i? Fattigdomsopgørelser er ofte baseret på indkomst, som siger noget om mulighederne, men ikke noget om faktisk levevis. Der er derfor behov for metoder, som mere direkte belyser, hvad det vil sige ikke at kunne klare sig selv. I den sammenhæng har fattigdomsforskere peget på konsekvenser i form af afsavn. Den engelske fattigdomsforsker Peter Townsend var banebrydende inden for området. Artiklen sætter fokus på afsavnsbegrebet, dets oprindelse, anvendelse og udbredelse og peger på metodiske problemer ved afsavnsopgørelser. Det diskuteres, om der findes et indkomstniveau, under hvilket afsavnene er væsentligt mere omfattende end over dette indkomstniveau – altså findes knækket (kink), eller er der snarere tale om et missing link mellem afsavn og økonomisk levestandard? Afsavnstilgangens anvendelighed i Danmark, EU og globalt, samt over tid problematiseres. Den seneste udvikling i teoretiske bidrag til opgørelse af flere samtidige afsavn præsenteres, herunder Foster & Alkires multidimensionale mål for fattigdom og Arndt et al.s first order dominance-kriterie. Endelig illustreres afsavnstilgangen dels ved at se på afsavn blandt modtagere af de laveste sociale ydelser sammenlignet med andre forsørgelsesgrupper og dels ved en præsentation af afsavn i en EU-sammenhæng.

ENGELSK ABSTRACT:

Finn Kenneth Hansen and M. Azhar Hussain: Deprivation: Calculating the Extent of Poverty

Poverty is often based on income, which says something about the possibilities of providing for oneself, but nothing about real living conditions. Therefore we need methods to measure more precisely what it means to not be able to provide for oneself. To do so, poverty researchers have identified the consequences of poverty in terms of deprivation. Peter Townsend has been the leading scholar in this research field. This article focuses on the concept of deprivation, its origin, use and dissemination, and also points out the methodological problems of measuring deprivation. One of the debates is whether there is an income level below which deprivation is almost absolute – or whether there is a missing link between deprivation and income. The article analyses the deprivation approach in Denmark, EU and globally, and over time. Recent developments in theoretical contributions to the compilation of multiple deprivation measures are presented, including Foster & Alkire’s multidimensional poverty measure and Arndt et al.’s first order dominance criterion. Finally, we analyze deprivation among recipients of the lowest benefits in Denmark as compared to other groups in the country employing these theoretical approaches, and then present deprivation in an EU context.

Key words: Poverty, deprivation, methodology, multidimensional, EU.
At gøre det rigtige alt for godt – ressourcestærke forældre og undervægt
Authors: Quinto Romani Annette
Published: November 2017

Overvægt spiller en stor rolle i den offentlige debat, mens undervægt til dels er et overset problem. Formålet med denne artikel er at belyse undervægt ud fra et sociologisk perspektiv med fokus på individ- og strukturperspektivet. Til at belyse denne problemstilling anvendes data fra Projekt 3A, som omfatter 1.092 skoleelever i Aalborg Kommune. Undersøgelsen blev foretaget i 2008-2011 med dataindsamling i 2008, da eleverne gik i 6. klasse samt i 2010, da eleverne gik i 8. klasse. Resultaterne viste, at piger med højt uddannede mødre havde en større sandsynlighed for at blive undervægtige end piger af lavt uddannede mødre. Endvidere fremgik det, at sandsynligheden for undervægt steg på de skoler, hvor eleverne blev udsat for en intervention, som øger viden om egen sundhed og til dels en intervention, som er rettet mod adfærdsændringer. Det fremgik desuden også, at interventionen, som øger viden om egen sundhed, øgede den sociale ulighed i vægt.

ENGELSK ABSTRACT:

Annette Quinto Romani: Overdoing the Right Thing – Advantaged Parents and Underweight

Overweight is an important topic in the public debate, while underweight is an often ignored problem. The purpose of this article is to shed light on underweight in a sociological perspective focusing on both individual and structural perspectives. To illustrate this I use data from Project 3A, which includes 1.092 schoolchildren in the Municipality of Aalborg. The study was conducted in 2008-2011, where data was collected in 2008 when the schoolchildren attended 6th grade and in 2010 when they attended 8th grade. The results indicate that girls with mothers having a higher education are more likely to be underweight as opposed to girls with lower educated mothers. In addition, the results indicate that the likelihood of underweight to some extend increased among the schoolchildren who were exposed to an intervention that increased their own health knowledge, and to a behavioral altering intervention. Social inequality in weight was increased by the intervention that increases own health knowledge.

Key words: Underweight, social inequality, self-perceived weight, issue of elite.
Nytteaktiveringens retfærdiggørelse. Et pragmatisk sociologisk blik på aktivering af arbejdsløse
Authors: Herup Nielsen Mathias
Published: November 2017

Artiklen tager teoretisk afsæt i den franske, pragmatiske sociologi og demonstrerer, hvordan denne kan benyttes til at skitsere en pluralitet af forskellige moralske positioner i danske offentlige debatter om aktivering af arbejdsløse. Et bredt uddrag af den offentlige debat om såkaldt nytteaktivering analyseres, og på baggrund heraf skitseres fire forskellige forståelser af den legitime sociale orden, som aktører trækker på i den pågældende debat. Det drejer sig om henholdsvis en industriel, en markedsorienteret, en projektorienteret og en orden orienteret mod medborgerskab. Artiklen demonstrerer, hvordan aktører, der trækker på forskellige moralske principper, gør positive moralske domme over nytteaktivering som praksis. Hermed udfordrer artiklen en af feltets hidtidige antagelser, nemlig at de forskellige positioner i aktiveringsdebatter fungerer som gensidigt begrænsende.

ENGELSK ABSTRACT:

Mathias Herup Nielsen: Activation of the Unemployed Seen Through the Lens of Pragmatic Sociology

This paper demonstrates how French pragmatic sociology can be applied to grasp a plurality of orders of worth that come into play when actors engage in disputes about activation policy programs targeting unemployed people. Drawing on an archive consisting of around 300 articles from a Danish public dispute about a specific activation policy program, the article describes four different sets of principles of justice that actors rely on in the actual dispute. These four sets of principles are described as the industrial polity, the market polity, the projective polity and the civic polity. The article shows how a pragmatic sociological approach can serve as an alternative to monistic approaches, stressing that a plurality of orders of worth are present in contemporary workfare debates. In addition, the article concludes that actors, relying on very different orders of worth, all seem to justify the specific activation policy program.

Keywords: pragmatic sociology, Luc Boltanski, justification, activation, unemployment.
Et helt normalt perfekt selv. Konstruktioner af selvet i unges beretninger om mistrivsel
Authors: Sørensen Niels Ulrik , Nielsen Jens Christian
Published: November 2017

Ungdomsforskningen har længe været optaget af spørgsmål, der vedrører unges identitetsdannelse. De seneste årtier har denne optagethed fået næring fra en række dagsordensættende samfundsvidenskabelige teorier, som har udvist en betydelig interesse for at udforske selvet, der tilsyneladende er blevet destabiliseret, rekonstrueret og rehabiliteret i en uendelighed. Selvet synes at have fået status som en slags prisme, som de samfundsvidenskabelige teorier anskuer de aktuelle samfundsforandringer igennem. Denne tilbøjelighed kan også spores i ungdomsforskningen, der i stigende grad har indkredset unges livssituation og orienteringsformer gennem studier, som fokuserer på de muligheder og begrænsninger, der præger unges selvkonstruktion i forskellige sociale og kulturelle kontekster. Det gælder også denne artikel, der med udgangspunkt i modernitetsteoretiske og poststrukturalistiske perspektiver på ungdomslivet retter søgelyset mod de udfordringer, som selvkonstruktionen afføder blandt en gruppe unge, der har mistrivselsproblemstillinger inde på livet, der på forskellig vis udtrykker sig i forhold til selvet. Med udgangspunkt i interviews analyseres de sammenhænge mellem mistrivsel og selvkonstruktion, de unge selv etablerer i deres beretninger om henholdsvis valg og selvkonstruktion, forestillingen om det perfekte ungdomsliv samt de selvoptimeringsstrategier, de anlægger for at dæmme op for det, de betragter som egne utilstrækkeligheder.

ENGELSK ABSTRACT:

Niels Ulrik Sørensen and Jens Christian Nielsen: A Completely Normal Perfect Self. Constructions of the Self in Young People’s Accounts of Lack of Well-being

Youth research has been preoccupied by young people’s identity construction. Lately this preoccupation has been fueled by a number of agenda setting theories within social studies, which have made an equal number of attempts to deconstruct, reconstruct and re-conceptualize the self. The self seems to have become a prism through which social theories grasp important social changes. This tendency has also been prevalent in youth research, which increasingly tends to grasp young people’s lives and perspectives in terms of issues relating to construction of the self. Inspired by modernity and poststructuralist theories, this article explores the challenges relating to constructions of the self among a group of young people who fail to thrive and who understand and express this failure as a failure of their construction of their self. On the basis of qualitative interviews the article explores the connections they establish between important choices and construction of their self, their notions of the perfect youth life and their strategies to stem what they consider their own imperfections.

Keywords: youth, individualization, identity construction, self construction, lack of well-being, imperfection.
Dansk Sociologis rolle i dansk sociologi – vidensdeling og inspiration gennem 25 år
Authors: Kropp Kristoffer , Loehr Gry Malling , Andersen Heine
Published: November 2017

Artiklen skildrer historien om Dansk Sociologi fra etableringen i 1989-1990 til
jubilæumsåret 2014. Initiativet blev taget af Dansk Sociologforening under
den institutionelle krise i faget, der kulminerede da undervisningsminister
Bertel Haarder besluttede at lukke uddannelsen. Tidsskriftet har været benyttet
som publiceringskanal af en meget stor andel af danske sociologer og
oplagstal har været stigende frem til omkring 2006. De seneste 10-15 år har
man kunnet se et skift i indholdsprofilen, fra en dominans af teoretisk orienterede
emner over mod en bred vifte af empiriske emner og en tilpasning til
en mainstream akademisk, upersonlig form. Dansk Sociologi er et udpræget
pluralistisk tidsskrift og kontroverser mellem forskellige teoretiske retninger
eller om specifikke spørgsmål har man ikke set. Artiklen drøfter også fremtidige
udfordringer som især er internationalisering, de nye digitale medier og
krav om open access.

ENGELSK ABSTRACT:

Kristoffer Kropp, Gry Malling Loehr and Heine Andersen:
The Role of Dansk Sociologi in the Development of Danish Sociology. Dissemination of Knowledge and Inspiration for 25 years

This article describes and evaluates the journal Dansk Sociologi (Danish Sociology)
from its inception in 1989-1990 until its 25th anniversary in 2014. The
Danish Sociological Association took the initiative to set up the journal during
sociology’s institutional crisis due to fact that the Minister of Education had
decided to close the sociology department at the University of Copenhagen,
the only place in Denmark with the discipline. The article discusses the evolution
of the journal’s organizational framework, its authors, editors, and content.
The journal has been used as a vehicle for publication by a large proportion
of Danish sociologists. Subscriptions have been growing until 2006. There
has been a shift from theoretical articles to a wider range of empirical ones,
and from a more discussion-based form to a more detached and standardized
academic one. There has been considerable pluralism, and there have been no
major controversies. The challenges that the journal must address are an internationalization pressure that could weaken authors’ incentives to write for a
Danish journal, the transition to internet media, and finally requirements for
open access that could threaten the journal’s economy.

Keywords: the journal Dansk Sociologi, the Danish Sociological Association,
sociology’s history.
Ambulancearbejde, sikkerhed og maskuline rekonfigurationer: Etnografiske fortællinger om kulturelle praksisser under forandring
Authors: Kyed Morten
Published: November 2017

Trods den vedvarende kønnede ulighed i forekomsten af arbejdsulykker og
utallige studiers beskrivelser af sammenhæng mellem maskulinitet og risikoadfærd,
har kun ganske få studier undersøgt sammenhængen mellem mænds
køns- og sikkerhedspraksis på arbejde. Baseret på 575 timers etnografisk feltarbejde
og 20 interviews med mandlige ambulancereddere belyser denne
artikel nogle centrale sammenhænge mellem mandlige ambulanceredderes
maskulinitets- og sikkerhedspraksis. Artiklen viser, hvordan mandlige ambulancereddere
bl.a. praktiserer sikkerhed ved at positionere sig i opposition
til en kollektiv fortælling om fortidens ”John Wayne- og Tarzan Syndrom”.
Undertiden udtrykkes denne symbolske skillelinje mellem traditionel og moderne
maskulinitetspraksis eksplicit, men oftest forekommer den implicit i
de mandlige ambulanceredderes kulturelle praksis. Denne kulturelle sikkerheds/
maskulinitets-rekonfiguration indebærer bl.a., at de mandlige ambulancereddere
eksplicit tager afstand fra den maskuline helterolle, som medierne
tilskriver dem. En anden måde, opgøret med den tidligere maskulinitetspraksis
træder frem i det empiriske materiale, er gennem reddernes udbredte
fremhævelse af det, jeg kalder et ”forløsningsfællesskab” i forbindelse med
kollegial bearbejdning af barske ambulanceopgaver.

ENGELSK ABSTRACT:

Morten Kyed: Emergency Medical Ambulance Work, Safety and Masculine Reconfigurations: Ethnographic Tales about Cultural Practices Undergoing Change

Despite the continuing gendered inequality in the incidence of work-related
accidents, and countless descriptions of the relationship between masculinity
and risk behavior, few studies have examined the relation between male
gender and safety practices at work. Based on 575 hours of ethnographic
fieldwork and 20 interviews with male EMTs, this article explores some key
associations between masculinity and safety practices among male EMTs in
Denmark. The article shows how male EMTs practice safety by positioning
themselves in opposition to a collective narrative of the past: The ”John Wayne and Tarzan Syndrome”. Sometimes this is expressed explicitly in symbolic
boundaries between traditional and modern masculinity practice, but mostly
it is expressed implicitly in the male EMTs’ cultural practices. This cultural
safety/masculinity reconfiguration involves, inter alia, that the male EMTs explicitly
reject the masculine heroic role the media attribute to them. Another
way of breaking with former masculinity practices that emerges in the empirical
material is the widespread emphasis on what I call a ”community of relief”
in the context of collegial processing of harsh ambulance experiences.

Keywords: masculinity, safety, practice, ambulance work.
Byen og bygden – grønlandskhedens landskaber
Authors: Wagner Sørensen Bo , Forchhammer Søren
Published: November 2017

Denne artikel tager udgangspunkt i udtalelser om Grønlands hovedstad Nuuk som ”et stykke Danmark på klipper”. Formålet er at vise, hvordan og hvorfor Nuuk er omstridt, og hvordan synet på byen har ændret sig over tid. Ved hjælp af landskabsbegrebet defineret som en relation mellem det sociale livs forgrund (os som vi er nu) og baggrund (os som vi kunne være) påvises en sammenhæng mellem synet på byen og den politiske udvikling i Grønland. Hvor den anti-urbane fortælling var fremherskende fra sidst i 1960’erne, hvor byerne var associeret med danskhed og fremmedgørelse, og grønlænderen og byen blev set som uforenelige størrelser, blev den fra 2000 i stigende grad afløst af en mere inkluderende og kompleks grønlandskhed. I landskabsterminologi var situationen den, at folk levede et utilpasset, danskpræget dagligliv i byen, men drømte om et andet liv i pagt med grønlandske traditioner og værdier. Hvor forgrund og baggrund lå meget langt fra hinanden, er der sket en tilnærmelse ved, at byen er blevet approprieret som et grønlandsk landskab. Nuuks status har således ændret sig i retning af stigende anerkendelse. Men Nuuk beskyldes samtidig for at videreføre en dansk centraliseringspolitik og kan i den forstand stadig ses som ”et stykke Danmark på klipper”.

ENGELSK ABSTRACT:

Bo Wagner Sørensen and Søren Forchhammer: The Town and the Settlement – Landscapes of “Greenlandicness”

This article analyses statements about the Greenlandic capital Nuuk as being “a piece of Denmark on rocks”. The purpose is to show how and why Nuuk is contested and how this perspective has changed over time. Using the concept of landscape defined as a relation between the foreground (the way we are now) and background (how we could be) of social life, the article demonstrates how this perspective of the town is connected with the political development in the country. The anti-urban narrative was dominant from the late 1960s when towns were associated with “Danishness” and alienation, but it was increasingly replaced by a more inclusive and complex “Greenlandicness” from around 2000. In landscape terminology it appeared that people lived incompatible “Danish” everyday lives in towns, but dreamt about another life more in agreement with Greenlandic traditions and values. While foreground and background used to be far apart, they have come closer as the town has been appropriated as a Greenlandic landscape. Thus the status of Nuuk has changed towards increasing approval. However, Nuuk is also criticized for carrying on a Danish policy of dominance and centralizing. In this sense it is still considered “a piece of Denmark on rocks”.

Keywords: Greenland, Nuuk, urban studies, landscapes, migration.
Den store grønlandske indespærring
Authors: Nyborg Lauritsen Annemette
Published: November 2017

Gennem årtier er det lykkedes at fastholde billedet af Grønland som landet uden fængsel. Baggrunden for det fængselsløse samfund skal findes i den grønlandske kriminallov fra 1954, hvor fængsler ingen plads havde i kriminalloven – og i Grønland. Båndet mellem skyld og straf var brudt, og foranstaltninger skulle vælges ud fra det, som tjente gerningsmandens genindtræden i samfundet bedst. Frem for afsoning i fængsler, skulle landets dømte afsone i åbne anstalter, så de kunne bevare deres tilknytning til det omkringliggende samfund. I 2017 skal Grønland have sit første fængsel – eller lukkede anstalt, som den kaldes, og med dette bliver Grønland som landet uden fængsel endelig fortid. Men allerede før det første fængsel er opført, bringer landet med et fangetal på 309 indsatte pr. 100.000 indbyggere sig ind på en 33. plads over de mest straffende lande i verden. Artiklen undersøger, hvorvidt hverdagslivet i de grønlandske anstalter adskiller sig fra hverdagslivet i fængsler for herigennem at kunne vurdere, om der er tale om sammenligning af vidt forskellige enheder, når Grønland inddrages i international statistik over fangebefolkninger.

ENGELSK ABSTRACT:

Annemette Nyborg Lauritsen: The Great Greenlandic Incarceration

The image of Greenland as the country without prisons has been successfully maintained for decades. This is due to the Greenlandic criminal code from 1954. Prisons had no place in this criminal code – nor in Greenland. The link between guilt and punishment was broken and measures were to be chosen based on what best served the re-entry of the offender into society. Instead of serving a sentence in prison, the country’s offenders were to serve in open institutions in order to retain the connection to the surrounding community.
Now Greenland is expected to open its first prison in 1917, and the idea of Greenland as the country without prisons will be history. However even before the first prison is built, Greenland ranks as the 33rd most punishing country in the world with 309 inmates per 100,000 inhabitants. The article examines how everyday life in Greenlandic institutions for convicts differs from everyday life in prisons, in order to assess whether the comparison is carried out between widely different units when Greenland is included in international statistics of prison populations.

Keywords: imprisonment, resocialization, criminology, social anthropology.
Formel frivillighed og uformel hjælp. To forskellige former for civilt	engagement?
Authors: Hermansen Jonathan , Boje Thomas P.
Published: November 2017

Formel frivillighed og uformel hjælp er begge kategorier under fællesbetegnelsen civilt engagement. Der er tale om begreber, der i de senere år har fået en stadig større opmærksomhed, men som det dog alligevel har været svært at afgrænse. Denne artikels formål er at belyse, hvordan sociale ressourcer og netværk indvirker på folks deltagelse i frivilligt arbejde. Der er tale om en analyse af Danmark anno 2012. Et vigtigt resultat i den empiriske analyse er, at der ikke er den store forskel på personer, der er aktive i enten formel frivillighed eller uformel hjælp, men forskellen er nok større i forhold til personer, der ikke er frivillige. Socialisering spiller dog en væsentlig rolle. Personer, der er vokset op med frivillighed, er mere tilbøjelige til at udføre formel frivillighed end andre. For dem, som udfører uformel hjælp, har tradition for frivillighed mindre betydning. Her er det primært styrken af de tætte sociale netværk, som er afgørende. Den gruppe, som adskiller sig mest fra de inaktive, er gruppen, der udfører begge former for frivillighed. Gruppen af dobbeltengagerede er kendetegnet ved at have flere ressourcer, stærkere sociale netværk, mere tillid til andre personer og dedikere meget tid til frivillighed. De har med andre ord meget social kapital.

ENGELSK ABSTRACT:

Jonathan Hermansen and Thomas P. Boje: Formal Volunteering and Informal Help. Two Different Forms of Civil Engagement?

Formal volunteering and informal help are both examples of civic engagement. They are concepts, which have received increasing attention in recent years. The aim of this article is to analyze how social resources and networks affect the propensity to undertake formal volunteering and informal help. The data is from a survey of volunteering in Denmark from 2012. An important result of the empirical analysis is that there is little difference between the people who are engaged in formal volunteer work or informal help, but there is a difference between them and those people who are not active. Socialization, however, plays a significant role. People, who grew up with volunteering as a family tradition, are more likely to engage in formal volunteering. In contrast, a tradition of volunteering does not have significant impact on whether you informally help others. Rather, it appears that the strength of the close social networks (”bonding social capital”) is crucial for informal helping. People engaged in both types of civic engagement differ remarkably from the group that is not active in any type of volunteering. People engaged in both types of civic engagement possess more social resources and stronger social networks. They have more trust in other people and they spend much time volunteering. That is, this group has much ”social capital”.

Keywords: civic engagement, civil society, formal volunteering, informal help, social capital.
De stabile frivillige. Betydningen af kapitalressourcer, livsfaser og organisatorisk kontekst for vedvarende frivilligt arbejde
Authors: Petrovski Erik
Published: November 2017

Jeg fremsætter hypotesen, at stabilt frivilligt arbejde over længere tidsperioder afhænger af de kapitalressourcer der medbringes til arbejdet, den livsfase arbejdet foregår i, samt den organisatoriske kontekst arbejdet udføres inden for. Hypotesen testes ved hjælp af paneldata fra befolk-ningsundersøgelsen af frivilligt arbejde ’04 og ’12. Jeg konkluderer, at selvom enkelte kapitalressourcer og livsfaser har en indflydelse, så er det de organisatoriske forhold, blandt andet medlemskab og arbejdsintensitet, der har den mest entydige indvirkning.

ENGELSK ABSTRACT:

Erik Petrovski: The Stable Volunteers. The Importance of Capital Resources, Life Phases and Organizational Context for Sustained Volunteer Work

I hypothesize that sustained volunteer work over longer periods of time depends on the capital resources that are brought into the work, the life phase in which the work takes place, and the organizational context in which the work is performed. I test this hypothesis using panel data from the Danish population survey on volunteer work from 2004 and 2012. I conclude that the organizational context of volunteering (including membership and work intensity) has a stronger effect on sustained volunteering than capital resources and life phases.

Keywords: volunteer work, panel data, integrated theory, volunteer dynamics, membership.
Deltagelse i frivilligt arbejde og tidsforbrug på frivilligt arbejde: To sider af samme sag?
Authors: Y. Qvist Hans-Peter
Published: November 2017

Ifølge ressourceteorien om frivilligt arbejde er personer med mange personlige, sociale og kulturelle ressourcer mere tilbøjelige til at deltage i frivilligt arbejde og bruger mere tid på det. I denne artikel viser jeg imidlertid ved hjælp af en to-dele-model, som mindre hyppigt anvendes i den sociologiske frivillighedsforskning sammenlignet med Tobit-modellen, at to af de mest centrale ressource-indikatorer, uddannelse og hyppig kontakt med medlem-mer af ens sociale netværk, har positive effekter på sandsynligheden for deltagelse, men ikke påvirker tidsforbruget givet at man deltager. Eftersom analysen viser, at to-dele-modellen, som adskiller deltagelses-beslutningen og tidsbeslutningen, stemmer bedre overens med data sammenlignet med Tobit-modellen, som antager én simultan beslutning, er der formodentlig snarere tale om to beslutninger, som skyldes forskellige faktorer. Resultaterne af analysen indikerer, at deltagelsesbeslut-ningen afhænger af hvor mange ressourcer individet har, mens tidsbeslutningen snarere afhænger af hvor meget tid personen har til rådighed, når der tages hensyn til arbejds- og familieliv.

ENGELSK ABSTRACT:

Hans-Peter Y. Qvist: Participation in Volunteering and Time Use for Volunteering: Two Sides of the Same Coin?

According to the resource theory of volunteering, people with many personal, social, and cultural resources are more likely to participate in volunteering and spend more time on it than people with fewer resources. In this article, however, I show that two of the most central resource indicators education and frequent contact with members of one’s social network, have positive effects on the probability of participation, but do not affect time use given participation. I do this by using a two-part model, rather than Tobit-models, which are the most often used in sociological research on volunteering. The two-part model, which separates the decision to participate from the decision about how much time to spend, fits the data better than the Tobit-model, which assumes one simultaneous decision. This is probably because different factors explain the two decisions. The results of the analysis indicate that the decision to participate is dependent on the amount of resources the individual possesses, while the time decision is dependent on how much time is available to the individual when considering work and family life.

Keywords: volunteering, time use, Tobit-model, two-part model, selection model.
Rumlig koncentration af etniske minoriteter i Danmark
Authors: Andersen Hans Skifter
Published: November 2017

Som i andre lande er der i Danmark i takt med indvandringen opstået byområder med en stor andel etniske minoriteter og få danskere. I den internationale litteratur om etnisk segregation peges der på tre hovedårsager til dette: indvandrernes adfærd, de ”indfødtes” adfærd og segregeringsmekanismer på boligmarkedet. I Danmark hænger koncentrationen både sammen med forholdene på boligmarkedet og med, at danskerne fravælger byområder med mange etniske minoriteter. Koncentrationen fandt især sted i 1990’erne og er stagneret efter år 2000. Der er tre årsager til denne udvikling: at indvandringen har ændret karakter mod flere arbejdskraftindvandrere og færre familiesammenførte og asylsøgere, at kommunerne gennem bypolitikken har påvirket tilflytningen til de indvandrertætte områder, og at mange af de tidligere indvandrede har forladt den almene sektor og områderne. Udviklingen er i overensstemmelse med den såkaldte ”Spatial assimilation” teori, som tilsiger, at nye indvandrere ved indvandringstidspunktet bosætter sig i byområder med et stærkt etnisk socialt netværk, men at de over tid forlader disse områder igen. Artiklen er baseret på et longitudinalt studie af etniske minoriteters bosætning i Danmark siden 1985.

ENGELSK ABSTRACT:

Hans Skifter Andersen: Spatial Concentration of Ethnic Minorities in Denmark

There are neighbourhoods in Denmark with a high concentration of (certain) ethnic minorities and few Danes, as in other Western European countries. International research about ethnic segregation suggests three main reasons for this: 1. the behaviour of immigrants, 2. the behaviour of natives and 3. the housing market. In Denmark the concentration is closely connected to the housing market, where ethnic minorities have been concentrated in social housing, which often have been located in certain neighbourhoods. Another major reason is that many Danes deselect neighbourhoods with many ethnic minorities. This concentration started in the 1990s but stagnated after 2000 despite further immigration. The reasons can in part be due to changes in the composition of immigrants and the success of urban policies in counteracting segregation, but also as documented in the article, that many earlier immigrants have left social housing. The development in Denmark resembles that described by the so-called ”Spatial assimilation” theory, which claims that new immigrants settle in neighbourhoods with a strong ethnic network, but that over time they leave these areas in pace with their integration in their new country.

Keywords: ethnic segregation and concentration, spatial assimilation.
Grupper af fremmede - at sidde alene på café i København
Authors: Overgaard Andreas Volquartz
Published: November 2017

Denne artikel har til formål at diskutere den sociologiske figur ”den fremmede i storbyen” igennem en teoretisk bearbejdelse af Georg Simmels Storbyerne og det åndelige liv og af hans Ekskurs om den fremmede samt af Gernot Böhmes atmosfærebegreb. Konklusionerne underbygges af en kvalitativ analyse af storbyboere, der sidder alene på to udvalgte caféer i København. Artiklen argumenterer indledningsvis for, at ”den fremmede” indtager en afgørende rolle i markante storbysociologiske positioners måde at fortolke storbyens sociale liv på – og at forståelsen af dette liv tager udgangspunkt i den fremmedes ambivalente karakter og derved implicerer, at denne er en potentiel kilde til uorden. Dette syn sætter jeg spørgsmålstegn ved og argumenterer for, at oplevelsen af den fremmede ikke kun kan kendetegnes ved ambivalens og uorden, men også ved en mere umiddelbar oplevelse af vedkommende – trygheden i at fornemme og sanse den andens nærvær i en bestemt rumlig atmosfære. Endeligt argumenterer jeg for, at Simmels egen teori danner fundamentet for en sådan sanselig opløsning af ambivalens hos den fremmede i storbyen.

ENGELSK ABSTRACT:

Andreas Volquartz Overgaard: Groups of Strangers: Sitting Alone in a Café in Copenhagen

This article discusses the sociological concept of ”the stranger in the metropolis” by way of a theoretical discussion of Georg Simmel’s The Metropolis and Mental life and The stranger. Gernot Böhme’s concept of atmosphere is employed to broaden Simmel’s conceptual framework. The empirical basis is a qualitative analysis of city dwellers who sit alone in two cafés in Copenhagen. In the introduction, the article argues that ”the stranger” plays a crucial role in the way important urban sociological theoretical positions understand the social life of the metropolis – and that these positions base their arguments on the ambivalent character of ”the stranger”, thereby implying him to be a potential source for disorder. I question these perspectives and argue that the experience of the stranger can not only be described through ambivalence and disorder, but also through an immediate experience of the stranger – the safety in feeling and sensing the presence of the other in a specific spatial atmosphere. Finally, I argue that Simmel’s own theory creates the basis for such a sensory dissolving of the stranger’s ambivalence in the metropolis.

Keywords: Simmel, the stranger, the metropolis, atmosphere, the café.
Kritiske perspektiver på nyere dansk retspolitik - skridt på vej mod en straffestat?
Authors: Nilsson Ida Norvin , Delica Kristian Nagel
Published: November 2017

Loïc Wacquants teori om udviklingen af en nyliberal straffestat udgør en invitation til empiriske undersøgelser. I denne artikel diskuteres Wacquants teori om, at vi i den vestlige verden har oplevet et gradvist skifte fra et keynesiansk velfærdsregime (welfare) over et schumpetersk arbejdsregime (workfare), til at vi nu ser et nyliberalt fængselsregime (prisonfare) udvikle sig. Wacquant påpeger, at det er usikkert, hvorvidt og på hvilken måde vi i fremtiden vil se en ’europæisk vej mod en straffestat’. Han fastholder, at de skandinaviske lande udgør en undtagelse til denne globale ’tough on crime’ bølge og skriver sig implicit ind i den kriminologiske debat om den såkaldte ’skandinaviske undtagelse’. Målet med denne artikel er at udvide dette perspektiv og diskutere Wacquants teoriudvikling i en skandinavisk kontekst. Empirisk analyseres behandlingen af to danske lovforslag fra 2009 og 2011. Begge omhandler stramning af straffeloven inden for henholdsvis bandekriminalitet og hjemmerøverier, og begge blev stemt igennem med et overbevisende flertal i Folketinget. Fokuspunktet for analysen er, hvilke overordnede tematikker politikerne henviser til som argumentation for en øget strafferamme. Konklusionen er, at disse alle henviser til et nyliberalt følelsesbetonet argument om retsfølelsen. Artiklen inviterer, med baggrund i Wacquants teori, til kritiske refleksioner over den stramme danske retspolitik.

ENGELSK ABSTRACT:

Ida Norvin Nilsson and Kristian Nagel Delica: Critical Perspectives on Recent Danish Legal Policy – a Step on the Way Towards a ”Penal State”?

This article discusses Loïc Wacquant’s thesis of a gradual shift from a Keynesian welfare regime via a Schumpeterian workfare regime to the contemporary creation of a neoliberal penal state. This thesis raises the question as to whether we will see a ”European road towards the penal state”. Wacquant maintains that the Scandinavian countries are exceptions to the global ”tough on crime” trend, thus implicitly touching upon debates in criminology about so-called ”Scandinavian exceptionalism”. This article is both a contribution to this debate as well as a critical view on Wacquant’s theories seen from a Scandinavian perspective. The empirical case in the analysis is the debates about two bills in the Danish parliament in 2009 and 2011 aimed at increasing punishment for gang violence and home robberies. Both of these bills were passed by an overwhelming majority. The analysis dissects the kind of themes referred to by the politicians in their arguments for increasing the punishment in these specific cases. One clear theme is the ill-defined term ”sense of justice”. The article invites critical reflections on the increasingly tough Danish justice policy and Wacquant’s theory of the neoliberal penal state.

Keywords: Loïc Wacquant, penalty, punitive state, legal policy, neoliberalism, Scandinavian exceptionalism.
Stadier på sociologiens vej. Søren Kierkegaard og samfundsvidenskaberne
Authors: Thomassen Bjørn
Published: November 2017

Denne artikel skitserer Kierkegaards indflydelse på sociologien i det 20. århundrede. Med udgangspunkt i den ungarske sociolog Arpad Szakolczais metodiske begreb om sociologiens ”baggrundsfigurer”, argumenteres det, at Kierkegaard ofte har udøvet en ”skjult”, men afgørende indflydelse på en lang række tænkere inden for den klassiske sociologi, såsom Simmel, Mannheim, Weber, Adorno og Frankfurterskolen. I forlængelse heraf argumenteres det, at Foucaults sene forfatterskab udviklede sig i en intim dialog med Kierkegaards skrifter. Derfor bør Kierkegaard også anerkendes som en nøglefigur for den kritiske teori. Artiklen har som overordnet mål at klargøre Kierkegaards relevans for den sociologiske teoridannelse og den nutidige samfundsforståelse.

ENGELSK ABSTRACT:

Bjørn Thomassen: Stages on Sociology’s Way: Søren Kierkegaard and the Social Sciences

The aim of this article is to ascertain Kierkegaard’s relevance for sociological theory formation as well as diagnostic understandings of contemporary society. The article surveys Kierkegaard’s influence on sociology in the 20th century. Drawing on the Hungarian sociologist Arpad Szakolczai’s methodological concept of ”background figures”, it argues that Kierkegaard has often exercised a ”hidden” but decisive influence on a series of thinkers in classical sociology, including Simmel, Mannheim, Weber, Adorno and the Frankfurt school. The article also argues that Foucault’s late authorship developed in an intimate dialogue with Kierkegaard’s writings. For these reasons, Kierkegaard must also be recognized as a key figure for critical theory.

Keywords: Kierkegaard, Mannheim, Simmel, Weber, Foucault, critique.
FORSKNINGSNOTE: Det tværgående magtnetværk – Magteliten som toppen af de vigtigste sektorer i Danmark
Authors: Larsen Anton Grau , Ellersgaard Christoph Houman
Published: November 2017

Denne forskningsnote identificerer den danske magtelite og undersøger dens sammensætning ved hjælp af netværksanalyse anvendt på det samlede danske magtnetværk 2012-13. Der gives en beskrivelse af tværsektorielle forbindelser i magtnetværket med særligt fokus på magtelitens betydning for sammenhængskraften i netværket. Det samlede magtnetværk består af 5.079 affiliations-netværk, som er indsamlet ved hjælp af den såkaldt inklusive metode. En kerne på 423 personer identificeres (magteliten), hvor koncentrationen af magtfulde forbindelser er særlig stor. Kernen er domineret af erhvervslivet, men er ligeledes et integrerende led mellem institutioner fra erhvervsliv, stat, fagbevægelse og uddannelses- og forskningsverden. Vi beregner desuden odds-ratio for sektorspecifik netværkscentralitet og finder, at personer fra sektorer, som er velrepræsenteret i kernen, har betydeligt højere sandsynlighed end forventeligt for at være velforbundne i andre sektorer.