bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Istraživanje pripremljenosti učenika srednjih trgovačkih, ekonomskih i upravnih škola za nastavak obrazovanja na srodnim fakultetima
Authors: Miletić Josip
Published: August 2017

Cilj je rada ustvrditi jesu li polaznici četverogodišnjih strukovnih škola koji se obrazuju po programima za područje ekonomije, trgovine i poslovne administracije bolje pripremljeni za upis srodnih fakulteta, koji znače nastavak njihove obrazovne vertikale, od učenika ostalih strukovnih škola, pa i gimnazijalaca, koji se obrazuju po drugačijim programima hrvatskoga jezika. Autor je među učenicima četvrtih razreda ekonomskih i upravnih škola proveo istraživanje u obliku testa koji uključuje gradivo hrvatskoga jezika i književnosti koje je uobičajeno na klasifiKacijskim ispitima na ekonomskim i pravnim fakultetima. Nastojao je istražiti prilagođenost nastavnoga gradiva i uopće nastave u tim školskim smjerovima nastavku školovanja na srodnim fakultetima. Za usporedbu je predvidio kontrolne skupine. Istraživanjem je pokušao ustanoviti razinu pripremljenosti za upis na srodne fakultete učenika ekonomskoga i upravnoga smjera te gimnazijalaca i učenika tehničkih škola koji se obrazuju po drugačijim programima hrvatskoga jezika. Najviše su prosječnih bodova po učeniku postigli gimnazijalci. Autor smatra da je to i očekivano s obzirom na nastavni plan i program hrvatskih gimnazija, osobito na predviđeni broj sati nastave hrvatskoga jezika te zaključuje da je gradivo hrvatskoga jezika u gimnazijama izrazito bolja osnova u pripremi učenika za nastavak studija na ekonomskim i pravnim fakultetima negoli je imaju polaznici četverogodišnjih strukovnih škola koji se obrazuju po programima za područje ekonomije, trgovine i poslovne administracije te da bi se i o tom trebalo razmišljati tijekom određenja obrazovne vertikale. Analizirajući rezultate kontrolne skupine učenika tehničke škole, zaključuje se da ni u odnosu na ostale strukovne škole nisu učenici koji se obrazuju po programima za područje ekonomije, trgovine i poslovne administracije u izrazitoj prednosti tijekom upisa na fakultete koji znače nastavak njihove obrazovne vertikale. Autor posebno ističe negativne rezultate do kojih je došao istražujući poznavanje hrvatskoga jezika i književnosti u navedenim razredima. U oba je kontrolna razreda distribucija riješenih zadataka iz hrvatskoga jezika i književnosti gotovo podjednaka, oko 50%, dok je u razredima za izobrazbu stručnjaka iz područja ekonomije, trgovine i poslovne administracije izrazito više riješenih zadataka iz književnosti, što svakako nije dobro s obzirom na njihove izrazite komunikacijske potrebe u svagdašnjim radnim zadacima, a što upućuje na zapostavljanje jezične komponente u nastavi.
Koliko je ruski infinitiv neodređen?
Authors: Levačić Tomislav
Published: August 2017

Članak je pokušaj problematiziranja definicije ruskoga infinitiva kao neodređenoga glagolskog oblika. Preispitali smo vrste glagola u svezi s kategorijama prelaznosti / neprelaznosti, odnosno povratnosti / nepovratnosti. U skladu s našim istraživanjem došli smo do zaključka da postoji pet stupnjeva neodređenosti ruskih glagola u infinitivu, tj. sve ruske glagole može se podijeliti na pet grupa promatrajućiih prema infinitivnoj neodređenosti. Infinitiv nije jedini ruski gramatički oblik kod kojega postoje stupnjevi neodređenosti. Oni postoje i kod neodređenih zamjenica te je dana usporedba i s ovom vrstom riječi. Također smo dali usporedbu i s ruskim oblikom prošloga vremena jer se u njemu ne javlja gramatička kategorija lica koje nema ni u infinitivu. Ovo je bilo od velike važnosti jer je infinitiv definiran upravo kao onaj oblik koji ne ukazuje na to tko je vršitelj radnje, već samo označava radnju kao takvu.
Litterae olim in marmore insculptae: humanistička epigrafija na istočnoj obali Jadrana do Marulićeva doba
Authors: Lučin Bratislav
Published: August 2017

U radu se uvodno daju opće naznake o mjestu epigrafie u humanizmu i o stanju istraživanja hrvatske humanističke epigrafie. Nakon kratka osvrta na interes za antičke natpise u srednjem vijeku, slijedi opširniji prikaz humanista epigrafiara koji su djelovali na Apeninskom poluotoku; naročita se pozornost posvećuje njihovim vezama s Dalmacijom i Dubrovnikom. Uz Cirijaka iz Ancone, koji je bio povezan s humanistima u Zadru, Trogiru i Dubrovniku, čini se da je važnu i dosad nepoznatu ulogu u Splitu odigrao Girolamo Bologni. Interes za antičku baštinu vlastitoga zavičaja i dodiri s kolegama s druge obale Jadrana potaknuli su brojne hrvatske humaniste da i sami prepisuju stare natpise, pa se može reći da se epigrafia na istočnoj obali Jadrana razvija gotovo istodobno s onom na Apeninskom poluotoku. Pobliže se prikazuje djelatnost Jurja Benje, Petra Cipika, Marina Rastića, Marina Marinčića, dosad nepoznatog Jerolima Trogiranina te Dmine Papalića i Marka Marulića. Marulićev spis In epigrammata priscorum commentarius vrhunac je epigrafske djelatnosti u hrvatskom humanizmu, no ovdje se pokazuje da djelo ima iznimnu vrijednost i u međunarodnom kontekstu, jer je posrijedi jedna od prvih komentiranih zbirki natpisa uopće. U završnom dijelu rada pokušava se odgovoriti na pitanje zašto je u hrvatskom humanizmu nakon Marulića epigrafska djelatnost gotovo posve zamrla.
Hrvatska dječja književnost iz vizure inozemnih autora
Authors: Majhut Berislav , Lovrić Kralj Sanja
Published: August 2017

Pogled na hrvatsku dječju književnost iz vizure inozemnih prikazivača može pružiti hrvatskim istraživačima mnoštvo zanimljivih uvida ne samo na razini neobičnih opažanja i odabira već i pri ukazivanju na nedovoljno osviještene pojave ili probleme. Među analiziranim inozemnim tekstovima rjeđi su prikazi cjelokupne hrvatske dječje književnosti ili pojedine književne vrste, a češći prigodni tekstovipovodom objavljivanja prijevoda knjiga hrvatskih autora, pri čemu se samo usput spomene i književnopovijesni kontekst prikazanoga djela. U ovome članku razmatramo tekstove koje su napisali inozemni autori za inozemnu publiku. Kako su "inozemno" i "hrvatsko" povijesno promjenjive kategorije, u ovome su radu rabljeni u onome značenju kakvo imaju u danome povijesnom kontekstu. Svaki analizirani tekst, počevši od najranijega iz 1911. godine, prikazuje hrvatsku dječju književnost u jednome od pet državnih okvira, to jest različitih povijesno-društvenih okolnosti. Pokazalo se da su inozemni prikazivači u svim promjenama, osim u slučaju posljednje, one iz 1991. godine, reagirali vrlo promptno, uvažavajući promijenjeni društveni i povijesni kontekst te sagledali hrvatsku dječju književnost u novim okolnostima. Mogući razlog izostanka istoga obrasca ponašanja inozemnihprikazivača hrvatske dječje književnosti nakon 1991. godine vidi se prije svega u izostanku snažnijega i artikuliranijega stava, prije svega, hrvatskih istraživača hrvatske dječje književnosti prema neposredno proteklomu razdoblju.
Narječno razlikovanje uz rijeku Muru
Authors: Greenberg Marc L.
Published: August 2017

U radu se iznose samoglasnički sustavi i nekoliko prozodijskih osobina manje poznatih govora u selima uz rijeku Muru u istočnoj prleštini, zapadnoj međimurštini i južnoj prekomurštini, tj. na području gdje su ta tri dijalekta u dodiru. Uz prikaz nove građe sakupljene terenskim istraživanjem autora, raspravlja se o inovacijama kao rezultatu jezičnoga dodira u daljoj prošlosti i  novijem vremenu. Potvrđuje se prijelazna priroda odnosa između međimurštine i prleštine kao i relativnog rascjepa između tih dvaju i prekomurštine. U opažanja o međusobnim utjecajima u novije vrijeme može se uključiti: širenje dvoglasnika tipa ei, ou u južnom smjeru sa strane prekomurštine preko Mure, čuvanje sjeverne  granice zamjene stražnjeg u (zamjena pomicanog refleksa praslavenskoga *u), i usporedni razvoj tendencije ukidanja količinskih opreka i zamjeni inherentnim oprekama u naglašenom slogu, što ima za posljedicu nastanak novih dvoglasnika  tipa ie, uo kao zamjene nekadašnjih kratko naglašenih srednjih samoglasnika.
Scenski kontekst "Komedija" Nikole Nalješkovića
Authors: Mrdeža Antonina Divna
Published: August 2017

Mnogim se tekstovima različite generičke pripadnosti u starijoj hrvatskoj književnosti prepoznaju žanrovski poticaji iz talijanske književnosti. Kad je riječ o Nalješkovićevim pastirskim prizorima, jednostavnim pastoralnim podvrstama (u rukopisima naslovljenim  "Komedije", s rednom oznakom od I. do IV.) književna povijest uglavnom spominje kao izvore eklogu i pastoralu. Postojanje brojnih i pastoralnih i ekloških elemenata u Nalješkovićevim tekstovima pruža dovoljno opravdanja za takvo gledanje, ali zagledanje na teatarsku scenu susjedne nam Italije, koja je, znamo, u to vrijeme nudila novine cijenjene i na domaćoj sceni i njegovane u skladu s našim mogućnostima, otkriva i nešto drugo u pastoralnoj domeni o čemu se kod nas nedovoljno vodilo računa. Naime, Italija je posjedovala scensku tvorevinu međuigara (intermediji, intermezzi, intromessi), iznimno dobro primljenu kod publike. Uvodile su se u međučinove predstava, te na mjesto prologa i epiloga. Ta pastoralna podvrsta mogla je utjecati i na Nalješkovićeve pastirske prizore, a potvrde za tu tvrdnju pronalazimo u njegovim tekstovima: Prvo, svi Nalješkovićevi pastoralni prizori doista su kratke slike iz života arkadijske zajednice ili su kratki mitološki prizori također pastoralnog ugođaja (Parisov sud primjerice), poput onih iz XV. st. kojima se divilo i s kojima se poistovjećivalo talijansko gledateljstvo. Drugo, pjesme vila, satira i pastira neizostavan su dio svakoga prizora, kao i igra odnosno ples. Neprestane napomene autora u škrtim didaskalijama to potvrđuju, ali i izbor stiha: potencijalne pjevne dionice su u osmercima. Treće, pastirski prizori Nalješkovićevi imaju i elemenata komike tamo gdje imamo tanko izdiferenciran sloj rustikalnog i građanskog. Imamo potvrda i u talijanskom teatru da komički elementi nisu posve izostavljani ni iz čistih idila. Četvrto, utjecaj slikovitosti intermedija očituje se i u simetričnosti scena kakve vidimo na oslikanim prizorima (skicama) za pozornicu. Primjerice, broj lica koja se pojavljuju na sceni simetričan je i uglavnom je riječ o 4 vile i četiri pastira ("Komedija I"), tri vile i tri pastira ("Komedija II"), vila i sudac, četiri pastira, četiri satira ("Komedija III"), osam mladaca i osam vila (po svoj prilici u "Komediji IV"). Oku ugodan prizor morao se bazirati na skladu simetričnih brojeva. Osnovni prigovor koji se može postaviti tezi utjecaja međuigara na pastirskie prizore jest nedostatak teksta u međuigrama, ali intermedij popularne priče o Amoru i Psihi, koja se  temelji na tekstu, dokazuje da to nije bila zakonitost. Međuigre su dobivale na važnosti kroz čitavo XVI. stoljeće da bi se na koncu utopile u pastoralno-mitološku scenu barokne melodrame u Italiji. Čini se da bitno drukčije nije bilo ni kod nas: usporedimo li obilježja (tematiku, formu, atmosferu, izražajna sredstva) domaćih pastirskih prizora i domaće barokne melodrame, uvidjet ćemo prilično sličnu sliku i njihov međusobni odnos.
A. P. Čehov, "Tri sestre": monološki ili dijaloški govor?
Authors: Matek Šmit Zdenka
Published: August 2017

Rad se bavi dijaloškim i monološkim govorom, odnosno na primjeru komada Tri sestre (Tri sestry, 1900.-1901.) pokušava odrediti kakva je organizacija dijaloga u dramama A. P. Čehova. U Čehovljevoj dramaturgiji poremećena je tradicionalna usustavljenost repliciranog, dijaloškog govora uvjetovanog zbivanjem. Ona je zamijenjena ili usporednošću (tj. istodobnošću ili paralelnošću) - obično kratkih - nerepliciranih iskaza ili smjenjivanjem dužih, monoloških ulomaka koji mogu (ali ne moraju) biti popraćeni (stvarnim ili podrazumijevanim) replikama. Ta su oba modela naročito razvijena u navedenoj drami.
Bibliografija
Authors: Glavičić Branimir
Published: August 2017

Bibliografija
Dopune "Jadranskim etimologijama" Vojmira Vinje. Prvi prilog
Authors: Vuletić Nikola
Published: August 2017

Akademik Vojmir Vinja izdao je u razdoblju od 1998. do 2004. godine tri sveska Jadranskih etimologija - Jadranskih dopuna Skokovu etimologijskom rječniku, pozivajući istovremeno mlađe generacije jezikoslovaca na sustavno obogaćivanje i reinterpretaciju korpusa. Ovaj prilog prvi je naš odgovor na poziv Učitelja. Dopune koje ovdje donosimo temelje se na korpusu što smo ga prikupili tijekom terenskih istraživanja na zadarskim  otocima i obali, te na istraživanju spisa zadarskih i rapskih bilježnika iz XIV. i XV. st. provedenih uglavnom nakon objavljivanja posljednjeg sveska Vinjina djela (2004. godine).  Osim toga, donose se novi etimološki prijedlozi za neke likove koje je Vinja već obradio, kao i etimološki prijedlozi za dosad neobrađene likove.
Andrija Kačić Miošić i njegovi prosvjetiteljski i jezični prinosi
Authors: Musa Šimun
Published: August 2017

U povijesti hrvatske književnosti i kulturne djelatnosti uopće Andriji Kačiću Miošiću i njegovoj Pismarici – Razgovoru ugodnom naroda slovinskog pripada izuzetno važno mjesto. Andrija Kačić Miošić – Starac Milovan djeluje u 18. stoljeću ističući se u mnogim oblicima  rada – od svećeničkog, ﬁlozofskog, pedagoškog do povijesnog i književno-spisateljskog. Međutim, prosvjetiteljska zadaća njega je zaokupljala više od svega i upravo će u tom poslu postići i najviše uspjeha. Osim toga, njegovi jezični prinosi ostvareni Razgovorom ugodnim naroda slovinskoga rasvjetljuju i povezuju dopreporodno i preporodno doba pokazujući ostvarenu razinu naše jezične homogenosti – svojevrsnu standardizaciju hrvatskog jezika u 18. stoljeću.
Recepcija Andrije Kačića Miošića u zadarskoj periodici na hrvatskom jeziku u 19. stoljeću
Authors: Rados Zvjezdana
Published: August 2017

U periodici na hrvatskom jeziku koja je u 19. st. izlazila u Zadru zamjetan je interes za život i djelo književnika i prosvjetitelja 18. st. fra Andrije Kačića Miošića. Jer - model kačićevske prosvjetiteljske praktičnoodgojne literature nadavao se kao idealno sredstvo za postizanje hrvatskih narodnopreporodnih ciljeva u Dalmaciji, a devetnaestostoljetna zadarska glasila na hrvatskom jeziku - počevši od Zore dalmatinske, preko Narodnog lista do Iskre - izrazito su preporodnog i pučkoprosvjetiteljskog karaktera. Recepcija Andrije Kačića Miošića u tim glasilima, pa i nekim drugim zadarskim periodicima (u Katoličkoj Dalmaciji i Hrvatskoj, ili primjerice u službenom listu Smotra dalmatinska), zapaža se na  nekoliko razina: 1. u samoj programskoj koncepciji i pučko kačićevskoj orijentaciji cijeloga glasila - kao što je to zamjetno u Zori dalmatinskoj za Kuzmanićeva uredništva te još  naglašenije u Iskri Nikole Šimića, posebno u njenom prvom tečaju; isto tako u Sundečićevoj Zvijezdi i Matičinu Narodnom koledaru - ili bar jednoga njegova dijela, najčešće podlistka (Narodni list, Smotra dalmatinska i dr.); 2. u prevladavajućem književnom modelu u toj  periodici (model kačićevske realističko-racionalističke prosvjetiteljske literature jest upravo paradigmatski); 3. u brojnim književno-povijesnim i prigodnim člancima, raspravama i studijama o životu i djelu Kačića Miošića te u kritičkim osvrtima na njega (posebno je vrijedno istaknuti radove Stjepana Ivičevića u Zori dalmatinskoj, Nikole Šimića u Iskri te Petra Kasandrića u Iskri i Smotri dalmatinskoj); 4. u osvrtima na izdanja Kačića ili na  pojedine publikacije njemu posvećene (primjerice u Iskri na Ribolijev Vjenčić Milovanu, 1885.); 5. u pjesmama prigodnicama povodom Kačićevih obljetnica ili pri podizanju spomenika (u Narodnom listu, u Iskri); 6. u publiciranju Kačićevih pjesama (Narodni list, Hrvatska).
Mladen Dorkin. With eighty years of life
Authors: Rados Zvjezdana
Published: August 2017

Mladen Dorkin. With eighty years of life.
Uloga romanizama u zbirci pjesama "Na raskrižju vitrov" Tomislava Meštrića
Authors: Vulić Marijana
Published: August 2017

U radu su obrađeni dijalektizmi romanskog porijekla u zbirci pjesama Tomislava Meštrića "Na raskrižju vitrov", napisanoj na jednom od čakavskih mjesnih govora, kukljičkom idiomu. Posebna pozornost posvećena je stilističkoj dimenziji.
"Algebra" i "Harmonija" (u povodu smrti Vladimira Nikolaeviča Toporova)
Authors: Matek Šmit Zdenka
Published: August 2017

Rad je biobibliografska bilješka u povodu smrti V. Toporova, jednoga od vodećih ruskih semiotičara, pripadnika Moskovsko-tartuške semiotičke škole.
Bibliography of works of Mladen Dorkin
Authors: Šušić Mirela
Published: August 2017

Bibliography of works of Mladen Dorkin.
Usage and grammaticalisation of some conjunctions in the language of Ivan Mažuranić
Authors: Abović Miomir
Published: August 2017

This paper deals with the usage of some conjunctions in the legal and political works of Ivan Mažuranić. Moreover, it deals with certain aspects in which the conjunctions nor, thereby, as soon as, and whereas are used.
Antonymy on historical aspect
Authors: Makarijoska Ljiljana , Pavleska Bisera
Published: August 2017

Antonymy is defined as lexical-semantic category based on opposite meaning off two units. It is important characteristic of the language used in the medieval texts so in that context, antonymia is documented on historical level. Based on the mutual semantically relationship, there are gradual, complementary and vector antonyms. Antonyms with opposite basic semantic realizations are thought as real antonyms, but if only their secondary semantic realizations are in opposition, they are thought as quasi-antonims. In stylistic usage of antonyms, the creativity of Slavic translators and the expresivity of the language can be noticed.
Istrorumunjski entomonimi domaćeg podrijetla
Authors: Filipi Goran
Published: August 2017

U članku je obrađen 21 naziv za kukce i nekoliko oblika koji su u najužoj svezi s njima (npr. med, žalac). Iz opsežnijeg korpusa od preko osam tisuća oblika (istraživanja su obavljena u više navrata, posljednje provjere i nadopune 2011. godine i to u svim mjestima gdje se i danas govori istrorumunjski: Žejane, Šušnjevica, Nova Vas, Jesenovik, Letaj, Brdo, Škabići, Trkovci, Zankovci, Miheli, Kostrčan) koji smo sami prikupili, a ne sadrži samo entomonime. Za ovaj smo članak napravili samo izbor domaćih, izvornih entomonima. Ukoliko se uz domaće nazive u pojedinim istrorumunjskim selima rabe i posuđeni oblici i oni su u ovom članku obrađeni do krajnjih etimona. U odnosu na cjelokupan korpus domaćih je oblika poprilici jedna trećina. Uz svaki se entomonim zabilježen na terenu dosljedno navode i oblici iz literature (svih istrorumunjskih rječnika i glosara koji su nam na raspolaganju). Svaki se istrorumunjski entomonim uspoređuje sa sličnima u preostala tri povijesna rumunjska dijalekta (dačkorumunjski, arumunjski i meglenorumunjski). Na kraju etimologijskog članka daje se krajnji etimon.
Tematsko-idejno, strukturno i jezično-stilsko određenje pojedinih drama Pere Budaka
Authors: Brala-Mudrovčić Jasminka
Published: August 2017

Dramatičar Pero Budak izražavao se realističkim stilskim postupkom, autentičnim govorom junaka, a odlika mu je i dobro poznavanje scenske tehnike. Pobornik je novog realizma, izvrstan je poznavatelj svih zakona scene, a likove je birao iz onih sredina kojima je potpuno intelektualno i emocionalno ovladao. Pokrivajući tematski sva područja života od ljubavi, mržnje, ljubomore, nasljedstva i želje za njim, utjecaja politike na ljude, problema ekonomske emigracije do psihičke analize junaka, od umjetnosti do suparništva, rođenja i smrti… Budak je zavirio u svaki kutak ljudskoga srca i osvojio čitatelje svojim jezikom i stilom pisanja koji je blizak svakodnevnom jeziku većine ljudi. U radu se daje analiza tema, ideja, strukture, jezika i stila Budakovih drama.
Stjepku Težaku u spomen
Authors: Lisac Josip
Published: August 2017

Prikazuje se život i rad hrvatskoga jezikoslovca Stjepka Težaka.
Neke napomene o rezultativnim konstrukcijama u hrvatskome
Authors: Šarić Ljiljana
Published: August 2017

Članak se bavi rezultativnim konstrukcijama koje se u lingvističkim analizama često smatraju podskupom sekundarnih predikata. Rezultativno značenje u njemačkom i engleskom često se ostvaruje pridjevima koji su na prvi pogled slični depiktivima. Takvi su rezultativi u hrvatskom vrlo rijetki. U analizi se upućuje na alternativne načine ostvarivanja rezultativnog značenja u hrvatskome, posebno na konstrukcije s prilozima i priložnim izrazima. Cilj je članka otvaranje pitanja koja zaslužuju podrobniju analizu u budućim istraživanjima: je li doista održiva tvrdnja nekih teoretičara da u slavenskim jezicima rezultativa nema, koje su prednosti komparativnog proučavanja slavenskih jezika u analizi ove skupine konstrukcija, koje bi podskupine konstrukcija trebalo semantički i sintaktički supostaviti u izradi tipologije, u kojoj su mjeri rezultativi kao podskupina sekundarnih predikata sintaktički i semantički neovisni.
Razvojni put književnog jezika gradišćanskih hrvata do regionalnog hrvatskog standardnog jezika
Authors: Kinda-Berlaković Zorka
Published: August 2017

Kako su razvoj jezika i razvoj identiteta kod gradišćanksih Hrvata neobično usko povezani, postajala je i postoji opravdana težnja unutar te manjine za kodificiranim/normiranim jezikom koji bi trebao ojačati svijest manjine i biti jak oslonac u borbi za nacionalni opstanak. U članku se analizira razvoj jezika kod gradišćanskih Hrvata koji zbog posebnoga geografskog položaja te odvojenosti od matičnoga naroda nisu mogli slijediti jezični razvoj u staroj domovini, već su od samih početaka svog dolaska u novu domovinu njegovali i razvijali svoj književni jezik.
U susret dijalektalnom atlasu slovenske istre i krasa
Authors: Giljanović Suzana
Published: August 2017

Članak najavljuje skori izlaz lingvističkoga talasa "Narečni atlas slovenske Istre in Krasa" koji je uključen u veliko dijalektološko istraživanje provedeno od strane istraživača iz Instituta za lingvističke studije znanstveno-istraživačkog centra Univerze na Primorskem v Kopru, i to: dr. sc. Goran Filipi, dr. Rada Cossutta i dr. Suzana Giljanović. U članku se navodi neke osnovne znanstvene i povijesne pretpostavke koje su doprinijele nastanku jezičnih atlasa. Članak također navodi neke od potrebnih znanstvenih i povijesnih ideja važnih za nastanak jezičnih atlasa u cjelini. U znanstvenom istraživačkom centru u Kopru članovi Instituta za lingvističke studije već dugi niz godina provode vlastite ideje o regionalnoj dijalektologiji atlasa slovenske Istre i Krasa i o hrvatskim, rumunjskim, talijanskim, istriotskim i drugim govorima na istom i širem području. U tom kontekstu oblikovala se zamisao izdavanju lingvističnog atlasa koji bi nudio opširni i detaljniji uvid u istraživanje dijalekata u Istri. NASIK će s novim istraživanjima popuniti praznine u tekućim istraživanjima i uvidu u trenutno stanje govora u slovenskoj Istri i Krasu. Članak predstavlja detaljnu analizu pripreme za dijalektološko terensko istraživanje, prikupljanje i uređivanje dijalektološkog materijala, njihova snimanja i kartiranja, i pripreme za tisak. Rad će biti vrijedan doprinos slovenskoj, talijanskoj, hrvatskoj i rumunjskoj dijalektologiji: slovenskoj, jer je iz atlasa vidljivo koja se područja materijalne i duhovne kulture slovenskog teritorija poklapaju s furlanskim, talijanskim i hrvatskim dijalektima; za talijansku i hrvatsku dijalektologiju atlas će biti vrijedan doprinos jer će novi kartografirani materijal biti bitna dopuna postojećim atlasima u smislu posuđivanja romanskih i furlanskih elemenata u tim govorima.
Govori Dalmatinske zagore kao dio novoštokavskog ikavskog dijalekta
Authors: Lisac Josip
Published: August 2017

Govori Dalmatinske zagore kao dio novoštokavskog ikavskog dijalektaObrađuju se sažeto ikavski novoštokavski govori u Dalmatinskoj zagori, i to fonološke, morfološke, sintaktičke i leksičke značajke. Uspoređuju se s drugim govorima novoštokavskoga ikavskog dijalekta. Zaključeno je da su idiomi Dalmatinske zagore tipični hrvatski govori štokavskoga narječja, ali sa značajkama u kojih uz štokavizme nalazimo i niz čakavizama.
Kratki naglasak u južnomoslavačkim kajkavskim govorima Kutinskoga Sela, Osekova i Okešinca
Authors: Kuzmić Martina
Published: August 2017

U radu se na temelju vlastitih terenskih istraživanja od 2003. do 2007. g. i literature govori o distribuciji i podrijetlu kratkoga naglaska te o naglasnim promjenama vezanim uz kratki naglasak u južnomoslavačkim kajkavskim govorima Kutinskoga Sela, Osekova i Okešinca kao što su regresivni pomak kratkoga naglaska s ultime i penultime, novije duženje kratkoga sloga s prenesenim naglaskom i duženje u zatvorenom slogu ispred skupa od dvaju suglasnika od kojih je prvi sonant. Komparativnom metodom uočene su razlike među trima govorima u učestalosti regresivnoga pomaka kratkog naglaska s penultime na prethodni kratki slog i duženju kratkoga sloga s prenesenim naglaskom. Regresivni pomak kratkoga naglaska s penultime na prethodni kratki slog najdosljednije je proveden u govoru KS. U govoru Os kratki se slog s prenesenim naglaskom produžio kao akut, u govoru Ok pojedine riječi imaju dva lika, jedan s akutom i drugi s kratkim naglaskom, a u govoru KS kratki slog s prenesenim naglaskom ostao je kratak. Sve ostale navedene naglasne promjene provedene su u svim trima govorima.
Značenjski arhaizmi u romanu A. N. Tolstoja "Petar i" i njihov opis u jednojezičnim rječnicima suvremenoga ruskoga jezika
Authors: Radčenko Marina , Zebec Aleksandra
Published: August 2017

U članku se istražuje problem obrade značenjskih arhaizama u jednojezičnim rječnicima suvremenoga ruskoga jezika. Određuje se mjesto arhaizama u sustavu zastarjelog leksika i navodi se tradicionalna u suvremenoj rusistici klasifikacijaarhaizama. Analizira se sustav leksikografskih oznaka s vremenskom semantikom u nekim od najznačajnijih jednojezičnih rječnika XX stoljeća (Tolkovyj slovar’ russkogo jazyka v 4 tomah pod. red D.N. Ušakova, 1935-1940; Slovar’ sovremennogo russkogo literaturnogo jazyka v 17 tomah, 1950-1965 i Bol’šoj tolkovyj slovar’ russkogo jazyka, 1998, gl. red. S. A. Kuznecov). Uspoređuje se tumačenje u različitim rječnicima pojedinih leksema koji se koriste u romanu A. N. Tolstoja "Petar I" u značenju koje je sada zastarjelo.
Uzajamno djelovanje imenice i priloga u suvremenom ruskom jeziku
Authors: Vsevolodovna Vysotskaya Irina
Published: August 2017

Članak razmatra uzajamno djelovanje vrsta riječi s motrišta teorije sinkretizma i teorije polja, kao i načela sinergije u lingvistici. U radu su okarakterizirani uvjeti i stupnjevi adverbijalizacije imenica, na skali uzajamnog djelovanja istražen je niz poveznica koji prikazuje sinkronične veze imenica i priloga u suvremenom ruskom jeziku.
Foreign elements in modern Russian mass-media
Authors: Ratsiburskaya Larisa V.
Published: August 2017

This paper deals with various forms of using foreign elements (e.g. loan words, structures concerning the area of research, foreign prefixes and graphic elements) in mass-media from the point of view of linguistic culturology and speech standards.
O narodima, narodnostima i jezicima na panonskom prostoru
Authors: Hajszan Robert
Published: August 2017

U panonskoj regiji postoji više jezika, a vodeću ulogu ima njemački jezik sa svojim dijalektima i govorima (tu ubrajamo hijanciški dijalekt u Gradišću i u zapadnoj Mađarskoj, švapski dijalekt dunavskih Švaba u južnoj Mađarskoj oko Pečuha, u Hrvatskoj oko Đakova i Osijeka te u Vojvodini oko Subotice. Značenje njemačkog jezika na panonskom prostoru možemo izjednačiti s linqua franca, jer se Slaveni i Mađari pri međusobnom ophođenju sporazumijevaju na njemačkom jeziku. Isto tako vrijedi i za govornike slavenskih jezika kada međusobno razgovaraju, a ne mogu se razumjeti, rabe njemački jezik kao opći jezik, kako je to običavao reći prof. Josip Hamm, dugogodišnji predstojnik Instituta za slavistiku na Filozofskom fakultetu u Beču. Na dvojezičnoj gimnaziji u Oberwartu/Borti u Gradišću je njemački jezik za profesore i učenike u dnevnoj uporabi nezaobilazno sredstvo sporazumijevanja, jer se zaboravilo ponuditi i uvesti HRVATSKI za Mađare te MAĐARSKI za Hrvate. U današnjoj situaciji na početku 21. stoljeća govorimo kod svih hrvatskih i mađarskih prvašića (to vrijedi i kod upisa na gimnaziju s 10 godina starosti) samo u iznimnim slučajevima o "izvornim govornicima", jer većinu djece roditelji odgajaju na njemačkom jeziku, a hrvatski i mađarski se rabi vrlo površno i manjkavo. Stanje kod djece izbjeglica koja su zadnjem desetljeću prošlog stoljeća došla u Austriju u Gradišće je drugačije. Oni vladaju hrvatskim bolje nego njemačkim jezikom. U takvim slučajevima moraju učitelji organizirati individualnu integriranu nastavu kako bi se djeci omogućila i olakšala socijalizacija.
Zanimljivi prinosi zaboravljenoga filologa
Authors: Pavić Martina , Pišković Tatjana
Published: August 2017

Jozo Dujmušić (1874–1942) objavljivao je tekstove jezikoslovne tematike punih dvadeset šest godina, od 1896. do 1942., no u analima hrvatskoga jezikoslovlja potpuno je prešućen i ignoriran. U ovome se radu popisuju i opisuju najvažniji Dujmušićevi jezikoslovni radovi, a dvjema se njegovim najvažnijim preokupacijama – jezičnomu purizmu i inzistiranju na "povratku" etimološkoga pravopisa i iekavice – posvećuje posebna pažnja. U purističkim je radovima ponajviše bio zaokupljen čišćenjem hrvatskoga leksika od različitih "barbarizama" (rusizama, srbizama, turcizama, germanizama), ali i prepoznavanjem stranoga utjecaja na druge razine hrvatskoga jezika (morfonološku, morfološku i sintaktičku). Purizam i nacionalizam usko povezuje držeći da je prijetnja elementima hrvatskoga jezika ujedno prijetnjanacionalnomu identitetu. Zagovaranje etimološkoga pravopisa i iekavice njegov je način eksplikacije antivukovskih stavova i distanciranja od srpske jezične politike, što je vjerojatno najvažniji razlog potpune njegove anonimnosti.
Jezični utjecaji i promjene u suvremenom govoru Zadra
Authors: Marković Irena
Published: August 2017

Ovim radom izvodimo analizu jezičnih promjena koje su se dogodile usuvremenom govoru Zadra. Na osnovi novijih teorijskih istraživanja sociolingvistike o jezičnim promjenama i statističke analize prikazujemo one čakavske karakteristike koje su se još uvijek zadržale u suvremenom govoru Zadra, te istražujemo koliki je utjecaj susjedne novoštokavštine i standardnog jezika na dijalektalne oblike. Izprikupljene građe uzimamo rezultate starije i mlađe generacije, te ih pokušavamo interpretirati prema teorijama o jezičnim promjenama u urbanim i ruralnim dijalektima.
Principi lutkarske dramaturgije u Kazalištu lutaka Zadar
Authors: Vigato Teodora
Published: August 2017

Literarni predlošci po kojima nastaju lutkarske predstave temelje se na dramskom, epskom i lirskom principu. Kao primjer dramskog principa autorica odabire tekst Mladena Širole "Kraljica lutaka" zato što je upravo ovaj literarni predložak za lutkarsku predstavu bio proglašen najboljim tekstom koji se izveo na sceni Kazališta lutaka u Zadru šezdesetih godina XX. stoljeća. Za tekst koji se odlikuje epskim principom odabire "Bajku o kraljevim trešnjama" Luke Paljetka. Govoreći o epskom principu posebno analizira ulogu živog glumca na lutkarskoj sceni koji ujedinjuje razjedinjenu radnju i vodi predstavu, zatim govori o gubljenju jedinstva mjesta i vremena te stvaranju strukture predstave na principu revije. U posljednjem dijelu rada govori kako se Luko Paljetak u teorijskim raspravama o lutkarstvu odriče epskog principa, a režije lutkarskih predstava, koje su nastale uglavnom po Andersenovim bajkama, temelji na lirskom principu koristeći metaforu kao dominantno izražajno sredstvo.
Judgement on a wicked philosopher
Authors: Orehov Boris V.
Published: August 2017

The paper analyses the poem "Death of a Philosopher" by the modern poet A. Tsvetkov. The author’s aim is to examine the metrical and compositional structure of the poem and to draw a parallel between folklore and classic Russian poetry by V. Zhukovsky, S. Marshak. The paper shows how the poem turns into a parody of a panegyric, and ironically undermines the influenceof Postmodern philosophers.
Život i djelo Vlatka Pavletića (u spomen piscu). 2. prosinca 1930. – 19. rujna 2007.
Authors: Musa Šimun
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Treba li prevoditi prijedlog 'de' u naslovu?
Authors: Knezović Pavao
Published: August 2017

Naslov djela na latinskom često započinje prijedlogom de, a rijetko je navedena neka njegova odrednica ili pak apozicija koja pokazuje žanr toga djela. Takav tip naslova u duhu je latinskog jezika, ali ga nije dobro doslovno prevoditi na hrvatski jer funkcionira kao nepotpuna informacija. Hrvatska prevodilačka tradicija u konkretnom slučaju luta: neki ne prevode prijedlog de, dok ga drugi prevode.Postojanje prevedenih naslova vrste na hrvatski pokazuje da pretežu doslovni prijevodi. Međutim, duhu hrvatskog jezika sukladni su samo oni prijevodi u kojima nije preveden prijedlog de. Izostavljanjem de u prijevodu naslova i zamjenom ablativa izvornika nominativom postigao bi se točan prijevod koji je u duhu hrvatskoga jezika.
Natuknice o naglasku imenica u dativu i lokativu jednine u nekim govorima s novoštokavskim naglasnim sustavom kao smjernice za standardizaciju hrvatskoga jezika
Authors: Benić Mislav
Published: August 2017

U radu se uspoređuje naglasak u lokativu i dativu jednine kakav propisuju hrvatske gramatike s naglaskom u istim oblicima u nekoliko štokavskih govora. Na temelju istraženih govora pokušava se i donekle razjasniti razjedinjenost gramatika u pogledu rekcije prijedloga prema. Utvrđuje se da je razlika između dativa i lokativa u većini štokavskih govora očuvana samo rudimentarno. Što se tiče prijedloga prema, uviđa se težnja da u onim govorima kod kojih postoji razlikovanje dativa i lokativa, kratke jednosložne osnove n. p. c a-vrste imaju s tim prijedlogom silaznu, a duge osnove uzlaznu intonaciju. Na kraju se rada daje nekoliko razloga za ukidanje i protiv ukidanja lokativa.
O naglasku e-glagolâ u zapadnoj Posavini
Authors: Kapović Mate
Published: August 2017

U članku se donosi građa e-glagolâ skupljena na terenskom istraživanju izčetiri zapadnoposavska staroštokavska sela – ponajprije iz Orubice te, u manjojmjeri, iz Sičâ, Magić Male i Davora. Posebna je pozornost posvećena nekimarhaičnim osobinama kao što je čuvanje naglasnoga tipa pı̄jȅš, kūjȅš. Također seukratko razmatraju još neki problemi vezani uz e-glagole, kao što je kračina/duljinatematskoga samoglasnika -e- i naglasak tipa pıla, dala u glagolskom pridjevuradnom, a sve to u okviru šireg posavskoga, štokavskoga i hrvatskoga konteksta.
Šest šestina manirizma
Authors: Žužić Milica
Published: August 2017

Namjeru stilističke analize natpisa u kamenu na području grada Krka,započinjemo tekstom sa zdenca glavnoga trga. Stilističkoj će se analizi podvrgnuti svi natpisi, neovisno o jeziku i pismu kojima su napisani. Pretpostavljamo da će upravo putem lingvostilističke analize ovih natpisa biti moguće razumjeti način života u tome gradu, odnose među ljudima, političke i vjerske prilike u određenim periodima prošlosti. Tu mogućnost pretpostavljamo upravo zato što vjerujemo u činjenicu da lingvistički aspekt, toliko imanentan čovjeku, uvijek dijalektički motri na ljudsko biće, što znači da upravo lingvostilistička analiza može razotkriti ljudsku misao, a putem nje i ljudska djela.
Uspomeni Tomislava Ladana (1932-2008)
Authors: Bašić Nataša
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
MARIJA PANTELIĆ, S. AGNEZIJA (Ferdinandovac, 12.lipnja 1915.–Zagreb, 8. listopada 2008.)
Authors: Damjanović Stjepan
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
ZVONIMIR BARTOLIĆ (Donja Dubrava, 20. II. 1930.– Čakovec, 10. II. 2009.)
Authors: Blaženka Đuro
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Fonemika dubrovačkoga govora
Authors: Ligorio Orsat
Published: August 2017

U ovom se članku raspravlja o fonemici dubrovačkoga govora danas. Najprije se obrađuju silabemi tj. vokali (2.1), a onda sonanti (2.2) i konsonanti (2.3) tj. asilabemi. Metodom se minimalnih parova ispituje koliko je fonema. Na kraju se obrađuju i alofoni (2.4). Nalazi su u sintezi iza svake cjeline i opet u zaključku.
Smrt u hrvatskoj frazeologiji
Authors: Opašić Maja , Gregorović Maja
Published: August 2017

Nastanak je ovoga priloga motivirala činjenica da nema radova koji se odnose na konceptualnu analizu smrti u frazeologiji hrvatskoga jezika. U radu se analiziraju frazemi hrvatskoga jezika koji su svojim značenjem i/ili sastavnicama vezani za pojam smrti. Smrt je jedna od pojava koje se ljudi pomalo pribojavaju i ne vole o njoj govoriti ni razmišljati. Stoga u jeziku postoje mnogi izrazi kojima se na eufemiziran način govori o smrti, a jedni od takvih izraza su frazemi.Analizirani se frazemi u radu svrstavaju u dvije veće skupine, a to su: frazemi koji su svojim značenjem vezani za koncept smrti; frazemi koji sadrže sastavnice iz semantičkoga polja smrti, ali im značenje nije vezano za koncept smrti. Unutar prve skupine frazema razlikuju se: frazemi povezani sa značenjem biti blizu smrti; frazemi okupljeni oko koncepta način i razlog smrti; frazemi sa značenjem umrijeti, preminuti; frazemi značenjem povezani s trenucima i događajima nakon čije smrti. Svaka se od navedenih skupina dijeli na podskupine frazema s obzirom na specifičnost značenja ili sastavnice koje se javljaju. Frazemi čije su sastavnice iz semantičkoga polja smrti, ali im značenje nije vezano uz taj koncept dijele se u skupine s obzirom na to o kojoj je sastavnici riječ. Polazeći od pretpostavke da je shvaćanje smrti kao dijela života i svega vezano uz nju kulturološki i religijski uvjetovano pokušavase objasniti motiviranost značenja prikupljenih frazema kao i njihova pozadinska slika te povijesno podrijetlo. Daje se osvrt i na stilističko-ekspresivna i konotativna obilježja pojedinih frazema. Provedena analiza pokazala je da frazemi koji su svojim značenjem i/ili sastavnicama vezani za pojam smrti čine vrlo bogat dio frazeologije hrvatskoga jezika. Također je potvrđena pretpostavka da se o smrti najčešće govori eufemiziranim izrazima koji su posljedica kulturnih osobitosti pojedinoga naroda kao i religijskoga uvjerenja.
Pisma Franje Račkog u Prag. Bohemističke i slovakističke dopune
Authors: Šabić Marijan
Published: August 2017

Autor u prilogu novim spoznajama i komentarima s bohemističkog islovakističkog aspekta nadopunjuje korespondenciju Franje Račkog koju je Ivan Pederin priopćio 2008. u časopisu Croatica et Slavica Iadertina. Utvrđuje točan identitet istaknutih Slovaka i Čeha iz praškog kulturnog kruga, kojima je Rački upućivao pisma (Šafárik, Hattala, Purkyně, Polívka), te donosi integralne tekstove pisama Franje Račkog, među njima i četiri neobjelodanjena pisma koja pripadaju istoj korespondenciji.
Porijeklo ornitonima Trogir
Authors: Breneselović Luka , Ligorio Orsat
Published: August 2017

Naziv je trogir – kako na Korčuli u Dalmaciji zovu pticu Emberiza melanocephala (crnoglava strnadica) – u etimološkoj vezi s imenom grada Trogira, budući da je ta ptičica nalik tradicionalno odjevenim Trogirkama.
Književno-povijesni pregled poslanica u stihu i prozi u povijesti europskoga pjesništva od antike do renesanse
Authors: Brezak-Stamać Dubravka
Published: August 2017

Rad iznosi pred čitatelja pregled pisaca koji su pisali poslanice, od antičke rimske književnost do europske renesansne književnosti. Nastoji se potvrditi posrednička uloga rimske književnosti između umjetničke književnosti grčke civilizacije te humanističke europske književnosti između XIV. i XVI. st. kada europski humanistiotkrivaju "klasicitet" rukopisa s pismima Cicerona, Horacija, Ovidija, Seneke, Plinija Mlađega. Nadalje, na tragu hrvatske renesansne književnosti pokazat će se jezično zajedništvo naše renesansne književnosti, koja se jezicima otvara talijanskoj humanističkoj renesansnoj književnosti i antičkoj rimskoj književnosti. Ukronološkom pregledu zastupljeni su upravo oni pisci koji su bili uzorni pisci našim renesansnim pjesnicima, posebno piscima poslanica, našim humanističkim pjesnicima Quattrocenta. Završni dio rada donosi jednu Petrarkinu poslanicu te interpretaciju. Ona nastoji demonstrirati omiljene pjesničke postupke svojstvene poslanicama u stihu (imaginarna komunikacija, epistolograf lirski i introspektivno komentira svoj osobni unutarnji svijet, javno-privatni karakter poslanica u odabranoj tematici i motivima).
Ispravak školske zadaće. metodički model nastavnog sata
Authors: Nosić Vesna
Published: August 2017

Rad je prikaz priprave i izvođenja nastavne jedinice Ispravak školske zadaće u okviru nastavnog predmeta hrvatski jezik u nastavnom programu gimnazija. Nastavna tema nalazi se u predmetnom području jezično izražavanje. Priprava i izvedba nastavne jedinice sadrži sljedeće elemente – nastavna tema, nastavna jedinica, broj sati, ključni pojmovi; obrazovna postignuća; tip, ciljevi i zadaće (obrazovne, odgojne, funkcionalne, komunikacijske) nastavnog sata; metodički sustav; nastavna sredstva, pomagala, oblici, postupci i metode;unutarpredmetna i međupredmetna korelacija te struktura i trajanje pojedinog dijela nastavnog sata. Prikaz izvedbenog dijela nastavne jedinice sadrži pjesmu nekadašnjeg učenika gimnazije o školskoj zadaći, elemente po kojima je trebalo napisati esej, esej jednog učenika i analizu eseja, jezične i stilske pogreške iz školskih zadaća (školskih eseja) cjelokupnog razrednog odjela s rješenjima, značajke uspješno napisanog eseja i zadatak za domaću zadaću. Nastavni sat, osmišljen različitim oblicima i metodama, potaknuo je zainteresiranost učenika na aktivan rad. Jezična naobrazba učenika (poznavanje pravopisne norme i gramatike) bila je povezana s pisanim izražavanjem – oblikovanjem eseja kao tekstovne vrste.
In memoriam. Luka Vukojević
Authors: Hudeček Lana
Published: August 2017

In memoriam Luka Vukojević.
Ojkonimija Neretvanske krajine
Authors: Vidović Domagoj
Published: August 2017

U ovome se radu obrađuju ojkonimi Neretvanske krajine. Ukupno jetoponomastički raščlanjeno 400 imena koja se odnose na 307 neretvanskih naselja. U prvome se dijelu iznose temeljne dijalektne značajke obrađenoga područja, u drugome se iscrpno obrađuju imena neretvanskih župnih sjedišta te se donose povijesne potvrde i stariji likovi povijesnih ojkonima, a treći, središnji dio rada čini motivacijska razredba ojkonima. U četvrtome se dijelu rada ojkonimi raslojavaju pojezičnome postanju, a na koncu se donosi popis neretvanskih naselja po župama.
Poetska uporišta vidina književnog identiteta
Authors: Bošković Ivan
Published: August 2017

Viktor Vida jedno je od najznačajnijih imena izvandomovinske (iseljeničke/emigrantske) književnosti. Percipiran je kao pjesnik "izoliranosti i iskorijenjenosti", najizrazitiji "Mediteranac u mladoj hrvatskoj lirici", "discipulus Matoševih duhovnih sljedbenika" te jedan od velikih pjesnika nove hrvatske poezije. Nerijetko sa snagom povijesno kritičkog pravorijeka, navedene atribucije govore u prilog imenu kojemu ni nesklone prilike u domovini nisu dokraja onemogućile književni život. Uz nesklonosti društvene prakse koja je šutnjom nastojala onemogućiti njegov puni život u tradiciji iz koje niče i koju svojom riječju i konstituira i obogaćuje, Vidinoj recepciji svakako je pridonijela i tragična smrt u Argentini. Za razliku od drugih pjesnika hrvatske izvandomovinske književnosti, Vida je doživio i domovinska izdanja i kritička čitanja. Uz kreativan oslonac na tijekove europskoga moderniteta, pogotovo talijanskoga hermetizma, pri tome se posebno naglašavala vezanost za "romantično-impresionističku liriku zagrebačkoga boemskoga kruga i Matoša, Wiesnera i Tina kao reprezentante navedena pjesničkog iskustva te s pjesnicima duhovne inspiracije. U Vidinoj književnosti nekoliko je autotopografskih, povlaštenih mjesta. Riječ je o iskustvima zavičaja, kavanskog pjesničkog i duhovnog bratstva te prognaničkoj zbilji koji i svojom učestalošću i referentnošću strukturiraju kao uporišta njegove književnosti i znakovito pripomažu razumijevanju i oblikovanju njegova ljudskog i književnog identiteta. U radu je naglasak na pjesničkim uporištima njegova ljudskog i pjesničkog svjetonazora.
C. F. Temler i njegova beležnica (NKS 175 – 4°)
Authors: Di Giacomo Persida Lazarević
Published: August 2017

Svrha rada: da se pruži uvid u život i delo danskog funkcionera i kolekcionara knjiga Christiana Friedricha Temlera (1717–1780) i da se analizira jedan od njegova dva rukopisa koji se odnosi na slovenske narode i jezike. Reč je o beležnici koja se pod imenom "Collectanea om adskillige slaviske Sprog, især det illyriske" čuva u Kraljevskoj biblioteci u Kopenhagenu, signatura: Ny kongelig Samling 175 – 4°. Metodologija: 1) navešće se i analiziraće se biobibliografski podaci koji su sakupljeni iz raznih izvora i koji doprinose upotpunjavanju slike o Temlerovoj filološkoj i filoslovenskoj delatnosti; 2) razmotriće se razlozi Temlerovog interesovanja za slovenske narode i jezike, kao i poreklo njegovog poznavanja "ilirskog" jezika; 3) biće delimično uzet u obzir jedan drugi Temlerov rukopis, tzv. ilirski rečnik, "Dictionarium illyricum/slavonicum" koji se takođe nalazi u Kraljevskoj biblioteci u Kopenhagenu (GKS 2071 – 4°); 4) biće analiziran Temlerov rukopis "Collectanea" (NKS 175 – 4°) u svojim raznim segmentima, kako po pogledu materijala, tako i po sadržini. Rezultati i zaključak: 1) analizom sakupljenog materijala upotpuniće se slika o Temlerovoj filološkoj delatnosti, čime će biti ispravljeni nepravilni podaci, a drugi upotpunjeni; 2) analizom rukopisa NKS 175 – 4° dobija se slika o Temlerovim beleškama koje vode ka novim pretpostavkama o mogućoj Temlerovoj nameri da napiše delo o poreklu Slovena i slovenskih jezika; 3) isto tako rukopis o kome je reč pruža uvid u Temlerove izvore koji vode ka definisanju porekla Temlerovog znanja "ilirskog" jezika.
Janez Zor 8. 6. 1926. – 27. 11. 2014., Ljubljana
Authors: Čupković Gordana
Published: August 2017

In memoriam
Fra Petru Runji (1938. – 2014.), povjesničaru franjevaštva i istraživaču hrvatskoga glagoljaštva in memoriam
Authors: Botica Ivan , Galović Tomislav
Published: August 2017

In memoriam
Bosna kao lieu de mémoire u djelima Miljenka Jergovića
Authors: Bobas Krešimir
Published: August 2017

Sjećanje i prisjećanje, subjektivno i kolektivno, kao neiscrpan izvor inspiracije i svojevrstan modus operandi pri pisanju prezentno je u svakom Jergovićevom djelu. Bosna kao postojani izvor sjećanja pritom služi kao lieu de mémoire i u sebi sadrži svojevrstan kronotop autorovog djetinjstva, no i svih ostalih implikacija autorova života i djelovanja, dom i terra incognita istovremeno. Pomoću teorijskih predložaka eminentnih znanstvenika poput Derridae, Nore i Ricœura želi se ekscerpte iz djelâ inkorporirati u širok kompleks književne teorije, no i poduprijeti u radu iznesene teze. Cilj ovoga rada je na nekolicini paradigmatskih primjerâ iz Jergovićeva spisateljskog opusa prikazati njegove tehnike pri predstavljanju Bosne kao lieu de mémoire, bilo promatrane kroz prizmu privatnoga ili kroz prizmu Drugoga ili kolektiva.
Zoran Kravar (25. 05. 1948. – 22. 06. 2013.) In memoriam
Authors: Grdešić Maša
Published: August 2017

In memoriam Zoran Kravar.