bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Delo, oskrba in preseljevanje kot dejavnik suburbanizacije Zagreba. Primer občine Bistra
Authors: Prelogović Vedran
Published: December 2018

V članku so na primeru občine Bistra prikazani vzroki in sodobni suburbanizacijski procesi v zagrebškem obmestju. Posebno težišče je dano proučevanju priseljevanja kot izrazitemu procesu demografske suburbanizacije Zagreba ter interakciji med Bistro in Zagrebom/Zaprešičem v funkciji dela, oskrbe in zadovoljevanja kulturnih potreb prebivalcev Bistre.
Specifični elementi v funkcijski zgradbi Ljubljane
Authors: Pak Mirko
Published: December 2018

V funkcijski zgradi Ljubljane so v ospredju oskrbne dejavnosti, ki oblikujejo svojo novo mestno omrežje. Posebna pozornost velja štirim velikim oskrbnim središčem in soodvisnosti njihovega razvoja s trgovsko funkcijo v mestnem središču. To so potrdili tudi rezultati ankete, ki so izpostavili tudi vzroke takšnim razvojnim procesom. Ti so v korist velikih nakupovalnih središč v Šiški, Mostah, na Rakovniku in Viču.
Pomen prometa za ljubljansko mestno aglomeracijo
Authors: Černe Andrej
Published: December 2018

Prispevek je namenjen analizi prometno-geografskega položaja Ljubljane v kontekstu V. in X. evropskega prometnega koridorja. Prikazani so temeljni elementi integralnega prometnega sistema, ki se nanašajo predvsem na prostorski potek in strukturo prometnega omrežja ter prometne tokove in njihove vplive na spreminjanje vloge prometno-geografskih dejavnikov pri gospodarski, prostorski in funkcijski povezanosti Ljubljane in Ljubljanske urbane regije v širši medregionalni, regionalni in prostorski razvoj Slovenije.
Predhodno poročilo o raziskovanju minimalnih temperatur v mraziščih pozimi 2004/2005
Authors: Ogrin Darko
Published: December 2018

Temperaturne razmere v mraziščih se precej razlikujejo od razmer, ki smo jih vajeni drugje po Sloveniji. Mehanizmi ohlajanja so bolj intenzivni, reliefna oblika pa omogoča nemoteno nočno ohlajanje, kar privede v radiacijskem tipu vremena do velikih razlik glede na okolico. Poskusne terenske meritve v zimi 2004/2005 potrjujejo znana fizikalna dejstva in kažejo, da se v teh mraziščih ob ugodnih meteoroloških pogojih pojavljajo precej nižje temperature od absolutnih minimumov izmerjenih v mreži ARSO.
Poletne temperature zraka v Ljubljani (Slovenija) in Olomoucu (Češka) v obdobju 1961-2000
Authors: Jurek Martin
Published: December 2018

Članek analizira maksimalne dnevne temperature zraka v Ljubljani in v Olomucu (CZ) za obdobje 1961-1990. Potrditi skuša domnevo o vplivu globalnega ogrevanja ozračja na temperature v Srednji Evropi. Obdelani podatki prikazujejo trende temperaturne spremenljivosti, kot tudi pogostnost toplih (Tmax .25,0 °C) in vročih dni (T max . 30 °C).
Alpska politika in nevladne organizacije
Authors: Ogrin Matej
Published: December 2018

Varstvo okolja v Alpah je eden od glavnih ciljev številnih nevladnih organizacij v alpskih državah. Tudi v Sloveniji se je v devetdesetih letih prejšnjega stoletja razvilo delovanje civilne družbe, ki je prispevalo k višji stopnji varstva okolja. Ena takih organizacij je CIPRA Slovenija, ki je kot del CIPRE International tudi soudeležena pri nastajanju in sprejemanju Pogodbe o varovanju Alp-Alpske konvencije.
Regija in regionalna struktura Slovenije
Authors: Klemenčič Marijan M.
Published: December 2018

Regija kot središčni pojem geografije je obravnavana v treh sklopih. V prvem delu so predstavljeni poglavitni pogledi na regijo od Hartshorna do Paasija, drugi del vsebuje kritični pretres obravnave regije v slovenski geografiji, v tretjem delu pa so nakazani nekateri geografski elementi, ki opredeljujejo regionalno strukturo Slovenije.
Manj razvita območja kot element politike skladnejšega regionalnega razvoja v Sloveniji: pretekle izkušnje in prihodnji izzivi
Authors: Kušar Simon
Published: December 2018

Slovenija ima večdesetletne izkušnje na področju zagotavljanja blaginje prostora, saj so manj razvita območja od leta 1971 dalje stalnica v slovenski regionalni politiki. V članku so predstavljene nekatere glavne izkušnje in temeljni dosežki dosedanje regionalne politike s poudarkom na manj razvitih območjih kot posebnim instrumentom regionalne politike. V nadaljevanju so opredeljena nekatera temeljna konceptualna vprašanja, na katera bo potrebno odgovoriti pri načrtovanju spodbujanja razvoja manj razvitih območij v prihodnosti.
Regionalne razlike in regionalno planiranje
Authors: Černe Andrej
Published: December 2018

Eno izmed temeljnih vprašanj, ki ostaja nedorečeno, kljub dolgoletnim teoretičnim, metodološkim in vsebinskim ter praktičnim izkušnjam v planerski stroki in tudi izven nje, je brez dvoma vprašanje o značaju in pomenu regionalnih razlik. V prispevku želimo opozoriti na nekatera protislovja, ki izhajajo iz razumevanja regij, regionalnega razvoja, regionalnega planiranja in poudarjanja regionalnih razlik kot enega izmed tistih dejavnikov, ki naj bi brezpogojno utemeljeval ukrepe na področju regionalnega planiranja.
Soodvisnosti regionalnega in urbanističnega planiranja v regionalnem razvoju Slovenije
Authors: Mušič Vladimir Braco
Published: December 2018

Po krajšem kritičnem uvodnem razmišljanju o soodvisnostih med regionalnim in urbanističnim planiranjem v splošni teoriji in v slovenski praksi regionalnega in urbanega razvoja, se prispevek osredotoča na vlogo in pomen slovenskega koncepta policentričnega prostorskega razvoja in na problematiko (bolj ali manj načrtnega) razvoja prometne infrastrukture. Pri tem sta najpomembnejša poudarka na vlogi sedanjega in bodočega sistema avtocest in hitrih cest ter na večji vlogi javnega potniškega prometa.
Regionalno in prostorsko planiranje ali regionalno-prostorsko planiranje
Authors: Naprudnik Milan
Published: December 2018

V 60-tih letih prejšnjega stoletja se je pokazala nujnost povezovanja različnih vidikov sektorskega planiranja, razvilo se je regionalno-prostorsko planiranje. V Sloveniji so bile v obdobju 1970-1975 izdelane strokovne osnove za sprejem regionalno-prostorskega plana republike. S prehodom na sistem družbenega planiranja so se sprejemale le splošne usmeritve, ker se je nadaljevalo še 10 let v samostojni državi. Šele v letu 2002 je bila sprejeta Strategija prostorskega razvoja, pri tem pa niso bila razčiščena razmerja z strategijo regionalnega razvoja, strategijo razvoja na državni ravni in usmeritvami na evropski ravni.
Regionalizacija Slovenije - nedokončana simfonija slovenske geografije
Authors: Piry Ivo
Published: December 2018

Prispevek obravnava različne regionalizacije, katerih avtor je akademik prof.dr.Igor Vrišer, ki so bile uporabljene za potrebe poskusov teritorialno upravnih reform, ki od leta 1993 dalje skušajo vzpostaviti ravnovesja med lokalnimi skupnostmi in državo, z uvedbo vmesne, regionalne ravni lokalne samouprave, ki bi omogočila decentralizacijo in prenos dela državnih pristojnosti na regij. Obravnavana so nova razmerja v teritorialni členitvi Slovenije, uveljavljanje regionalnega pristopa ter pomen regionalizacije za ohranitev konkurenčnosti urbanega sistema.
Regionalni management - izziv in preizkusni kamen za politiko regionalnega planiranja
Authors: Ravbar Marjan
Published: December 2018

Tudi v Sloveniji smo v zadnjem času priča razpravam o modernizaciji regionalnega planiranja. Pri iskanju sodobnih prijemov usmerjanja regionalnega razvoja ga spremlja tudi dobršna mera terminološke zmede. V prispevku predstavljamo novejše planerske poglede do politik regionalnega razvoja v teoriji in praksi. Kot podlago politikam sodobnega usmerjanja regionalnega razvoja utemeljujemo pojem regionalnega managementa . Z njim smo poskusili odgovoriti na naslednja vprašanja: kaj je regionalni management, kaj želimo z njim doseči in kaj so njegove temeljne naloge.
Odnos med življenjskim stilom in tipom stanovanjske hiše
Authors: Drozg Vladimir
Published: December 2018

V prispevku so prikazane zveze med življenjskim stilom in tipi stanovanjske hiše, torej med habitusom in habitatom. Opredeljeni so štirje tipi habitusa, in sicer na podlagi naslednih lastnosti: gospodarski in socialni položaj gospodinjstva, ekološka ter kulturna osveščenost. Življenjski stil je splet socialnega položaja (nižji, srednji in višji sloj) ter habitusa. Tipi stanovanjske hiše so opredeljenii z naslednjimi elementi: velikost objekta in parcele, doris objekta, namemnost okolice in pomožnih objektov ter oblika objekta. Razpoznali smo vsaj 10 tipov stanovanjskih hiš, ki ustrezajo opredeljenim življenjskim stilom.
Raba tal: stičišče med okoljem in družbo
Authors: Ruppert Karl
Published: December 2018

Prispevek pojasnjuje rabo zemljišč v kontekstu celovitih družbenih vidikov. Sedanji model razume kot vmesno fazo prostorskih procesov in kot posledico različnih človekovih aktivnosti, torej kot tečaj med družbo in okoljem. Avtor poudarja posledice javne davčne politike in opozarja, da bi morali namesto večplastne diferenciacije prostorskih procesov bolj upoštevati ciljno naravnano politiko rabe zemljišč.
Demografski potencial hribovskih kmetij na Dravskem Pohorju
Authors: Kerbler Boštjan Kefo
Published: December 2018

V prispevku je prikazan in ovrednoten demografski potencial hribovskih kmetijah na Dravskem Pohorju, in sicer so predstavljene značilnosti socio-ekonomske strukture, depopulacije in deagrarizacije, demografske vitalnosti, delovne storilnosti in nasledstvene kontinuitete hribovskih kmetij. Rezultati kažejo, da je zaradi stalnega odseljevanja predvsem mladega prebivalstva oslabljena demografska vitalnost, številne kmetije pa tudi nimajo zagotovljene ustrezne nasledstvene kontinuitete.
Slovensko podeželje na preizkušnji - kdo bo nadomestil kmetijstvo?
Authors: Ravbar Marjan
Published: December 2018

Prispevek pojasnjuje vlogo podeželja v sodobnih družbenih procesih s poudarkomin na pomenu prepletanj med mesti in podeželjem. Poudarek je na pregledu sodobnih teženj v razvoju naselij in rabe površja. Z njimi opozarjamona procese, ki potekajo v nasprotju z želenimi cilji. S simuliranjem razvojnih posledic v več tipičnih območij z različnimi razvojnimi možnostmi se opirajoč na spontane procese opredeljujemo do zaraščanja kmetijskih zemljišč in preobrazbe kmetijskih zemljišč v stavbna zemljišča. V zaključku s pomočjo simulacijskega modela podajamo možne usmeritve za nadaljnji gospodarski razvoj na podeželju.
Škotsko-slovensko sodelovanje na področju podeželja
Authors: Potočnik Slavič Irma
Published: December 2018

Ni
Terenski indikatorji kor raziskovalna metoda v socialni in politični geografiji
Authors: Zupančič Jernej
Published: December 2018

Prispevek obravnava vprašanje uporabe nekaterih izbranih metod socialne geografije na delovnih področjih politične geogrfije. V tem okviru namenja posebno pozornost uporabi različnih terenskih indikatorjev, s katerimi si pomagamo pri pojasnjevanju procesov, pojavov in problemov. Kljub nekaterim slabostim je metoda uporabna tudi sedaj, še posebej pri proučevanju manjšinskega vprašanja in kriznih območij.
Pripombe k konceptu geografije jezika
Authors: Jordan Peter
Published: December 2018

Jezik je brez dvoma eden najpomembnejših družbenih pojavov, ki ima s prostorom vrsto povezav. Medtem ko so v frankofonskih, anglofonskih in hispanskih deželah razvili neke oblike geografije jezika ali geolingvistike kot posebne geografske poddiscipline, so geografi v nemško govorečih državah temu posvetili nekaj pozornosti edino v okviru etnične geografije. Prispevek osvetljuje nekaj pomembnih prostorskih aspektov jezika in postavlja geografijo jezika kot subdisciplino kulturne geografije, ki tesno sodeluje z jezikoslovjem in zgodovino.
Povezanost med vremenom in obiskom izbranih turističnih točk v Sloveniji
Authors: Vrtačnik Garbas Katja
Published: December 2018

Turizem je močno povezan z vremenom in s podnebjem ter z njegovim spreminjanjem. V tej raziskavi smo skušali na podlagi podatkov o dnevnem številu obiskovalcev izbranih različnih tipov turističnih točk v Sloveniji ugotoviti, kakšna je pravzaprav povezanost med posameznimi vremenskimi parametri in številom obiskovalcev. Njihovi odzivi pa nam dajejo vpogled v to, kako bi, preko spremenjenih vremenskih vzorcev, podnebne spremembe lahko vplivale na gibanje števila turistov in rekreativcev.
Regionalni, prostorski in okoljski kazalci za vrednotenje regionalnega razvoja, strukture in potencialov
Authors: Kušar Simon , Černe Andrej
Published: December 2018

Članek prikazuje teoretične, metodološke in praktične vidike uporabe regionalnih, prostorskih in okoljskih podatkov, kazalcev in meril za ocenjevanje regionalnega razvoja, regionale strukture in regionalnih potencialov v regionalnem in prostorskem planiranju. Predstavljeni sistem kazalcev je nastal na podlagi Interregovega projekta CONSPACE.
Prednosti in omejitve uporabe kazalcev sonaravnega razvoja
Authors: Vintar Mally Katja
Published: December 2018

Prispevek prinaša kritično vrednotenje napredka na področju uporabe kazalcev sonaravnega razvoja v zadnjem desetletju. Predstavlja tudi nekatera metodološka in teoretična izhodišča njihove uporabe, različne modele kazalcev in merila, ki naj bi jim zadostili tako posamezni kazalci kot tudi njihovi nabori. Upoštevajoč dosedanjo prakso je glavni namen članka ovrednotiti prednosti in omejitve uporabe kazalcev sonaravnega razvoja ter osvetliti nekatera odprta vprašanja glede njihove prihodnje vloge pri merjenju napredka v smeri trajnosti.
Razvoj trgovine in nakupovalna središča v Ljubljani
Authors: Rebernik Dejan , Jakovčić Martina
Published: December 2018

V zadnjih 15 letih je Slovenija prešla skozi pomembne gospodarske in politične spremembe. Trgovina je ena izmed gospodarskih dejavnosti, ki so se v času gospodarske tranzicije doživele zelo izrazite spremembe. V prispevku so predstavljene osnovne značilnosti razvoja trgovine v Ljubljani s posebnim poudarkom na nastanku novih trgovskih centrov na obrobju mesta. Glavni cilj raziskave je bil analiza prostorske razporeditbe in funkcij trgovskih središč v Ljubljani. Za ugotavljanje socialnih funkcij trgovskih središč in odgovor na vprašanje ali je nakupovanje ostalo njihova osnovna funkcija, je bilo izvedeno anketiranje v 5 največjih trgovskih središčih.
Širjenje mestnega območja v Evropi: trajnostni razvoj, "(anti)urbane kulture" in "hibridne krajine/tvorbe"
Authors: Pichler-Milanović Nataša
Published: December 2018

Članek sloni na rezultatih mednarodnega projekta iz 5. Okvirnega programa EU pod naslovom URBS PANDENS: Urban Sprawl: European Patterns, Environmental Degradation and Sustainable Development (EVK4-CT-2001-00052) sofinanciran iz sredstev EU. Namen projekta je splošno razumevanje o naravi in razsežnosti procesa širjenja mestnega območja ter ugotovitve specifičnih evropskih vzorcev in vzorčno-posledičnih odnosov v procesu širjenja mestnega območja na primeru vzorčnih mest. Projekt združuje ustrezne izkušnje, informacije in znanja potrebne za nadaljnje usmerjanje trajnostnega razvoja poselitve na ravni EU.
Prometno onesnaževanje ozračja v Ljubljani
Authors: Ogrin Matej
Published: December 2018

Cestni promet povzroča emisije izpušnih plinov in delcev, ki nastanejo kot posledica izgorevanja goriv v motorjih z notranjim izgorevanjem pogonskih goriv in nekaterih drugih procesov. Zrak ob cestah je zato obremenjen z onesnaževali kot so dušikovi oksidi, ogljikov monoksid, lahko hlapni ogljikovodiki, delci in še nekateri drugi. Spremljanje stanja kakovosti ozračja ob cestah je z vidika proučevanja vplivov prometa na kakovost zraka ključno pri ocenjevanju okoljskih vplivov prometne dejavnosti. Prispevek govori o uporabi difuzivnih vzorčevalnikov pri merjenju onesnaženosti ozračja z dušikovim dioksidom ob večjih in manjših cestah na območju Mestne občine Ljubljana (MOL).
Romska naselja kot poseben del naselbinskega sistema v Sloveniji
Authors: Zupančič Jernej
Published: December 2018

Prispevek obravnava romska naselja kot poseben del naselbinskega sistema v Sloveniji. Zaradi pozne stalne naselitve, ohranjanja svojskih bivalnih navad in pomanjkanja sredstev so Romi oblikovali več kot sto naselbinskih enot, ki so le deloma vključene v naselbinski sistem Slovenije. Zaradi tega imajo sami vrsto težav. Številni problemi nastajajo v stiku Romov in okoliškega prebivalstva. Vendar to stanje ni brezperspektivno; ob angažiranju lokalnih in državnih dejavnikov ter Romov samih je mogoče pričakovati izboljšanje njihovega položaja ter obenem razbremeniti okoliško prebivalstvo.
Periglacialne oblike na Pohorju
Authors: Natek Karel
Published: December 2018

Za razliko od dobro raziskane pleistocenske poledenitve so periglacialni pojavi v Sloveniji slabo preučeni, saj zaradi prevlade karbonatnih kamnin v visokogorju niso posebno opazni. Drugače je na Pohorju, zgrajenem iz magmatskih in metamorfnih kamnin, ki zaradi premajhne višine ni bilo poledenelo, pač pa so bili aktivni periglacialni procesi. V članku so prvič predstavljene nekatere periglacialne oblike na Pohorju, predvsem nivacijske kotanje v vršnih delih, in krnica Jezerc, v kateri je ob višku poledenitve obstajal doslej nepoznan manjši ledenik.
Nekatere agroklimatske značilnosti Južne Moravske pomembne za vinogradništvo
Authors: Antoš Ondřej
Published: December 2018

Razmere, primerne za uspevanje vinske trte, najbolje ponazarja vsota povprečnih dnevnih temperatur višjih od 10 0C (TS10) v obdobju od aprila do septembra. Padavinske razmere obravnavanega območja v rastni sezoni so predstavljene s pomočjo podatkov o količini padavin, vlažnostne razmere od junija do avgusta pa s pomočjo Seljaninovega hidrotermičnega koeficienta (HTC). Vrednosti HTC pritrjujejo znanemu dejstvu, da spada Južna Moravska med najbolj sušna območja na Češkem. Posebna pozornost je v prispevku namenjena tudi vinski letini in vremenskim pogojem v letu 1997, ki je bilo z meteorološkega vidika neobičajno.
2. globalni kongres ekonomskih geografov
Authors: Kušar Simon
Published: December 2018

Ni
Sonaravne usmeritve prihodnjega prostorskega razvoja Ljubljane
Authors: Plut Dušan
Published: December 2018

V Mestni občini Ljubljana (MOL) je varstvo okolja eno izmed treh temeljnih (gospodarsko in socialno polje), a neenakovredno obravnavanih polj sonaravnega, trajnostnega mestnega razvoja. Čeprav se Ljubljana med evropskimi mesti podobne velikosti ne uvršča med najbolj degradirana urbana območja, predstavljajo okoljski problemi zaradi številnih posledic na kakovost bivanja in izčrpavanje naravnih virov, ogrožanja narave, enega od ključnih problemov. Zaščita talne vode Ljubljanskega polja, umiritev suburbanizacijskih procesov in cestnega prometa ter prostorski razvoj v okviruomejitev okolja so temeljni sonaravni prostorski izzivi mestnih politik Ljubljane in MOL.
Oskrbne funkcije v organizaciji mestnega prostora - na primeru Maribora
Authors: Pak Mirko
Published: December 2018

Trgovina je eden najbolj dinamičnih, občutljivih in kompleksnih dejavnikov rabe in organizacije mestnega prostora. To so tudi osnovna vprašanja te študije regionalnega središča Maribora. Kot nosilci procesa stopajo v ospredje nakupovalna središča, ki odločilno vplivajo ne le na funkcijski, temveč tudi na splošni razvoj mestnega središča.
Socialno-geografska preobrazba naselbinskih struktur - kako usmerjati razvoj?
Authors: Ravbar Marjan
Published: December 2018

Rast naselij je tudi v Sloveniji že desetletja v pretežni meri povezana s širitvijo njihovih zunanjih meja izven historičnih in organskih pogojenih meja. V sodobnosti največjo dinamiko izkazujejo obmestna in tudi oddaljenejša podeželska naselja. Druga značilnost sodobne prostorske preobrazbe naselij pa je povezana s prevladujočo disperzno pozidavo pretežno prosto stoječih enostanovanjskih hiš, kar namesto že dolgo časa izraženih želja po decentralizirani koncentraciji bivanjskih območij, le-ta odstopa od političnih ciljev in v sorazmernem deležu povišuje stroške infrastrukturne opremljenosti.
Uporabnost kartiranja vinogradov kot metode za ugotavljanje prostorskih značilnosti termalnega pasu
Authors: Ogrin Darko
Published: December 2018

Na primeru treh Obpanonskih pokrajin v vzhodni Sloveniji je prikazana metoda določanja prostorskih značilnosti termalnega pasu s pomočjo natančnega kartiranja vinogradov. Rezultati so potrdili primernost metode, obenem pa kažejo na nekatere njene omejitve. Uporabna je predvsem v pokrajinah z zelo dolgo tradicijo vinogradništva in pri prebivalstvu izoblikovanim poznavanjem lokalnih klimatskih razmer. Dobre rezultate daje v reliefno razčlenjenih pokrajinah. Rezultati odražajo prostorske značilnosti termalnega pasu v začetku rasti vinske trte spomladi, ko je ta najbolj občutljiva za pozebe.
Geografske dimenzije naravnih nesreč in varstva pred njimi
Authors: Natek Karel
Published: December 2018

Z geografskega vidika naravne nesreče niso zgolj izjemni dogodki, temveč so del zapletenega sistema odnosov med naravo in družbo. Geografija jih obravnava kot sestavni del pokrajine, v kateri je možno z geografskimi metodami identificirati njihovo prisotnost, učinke na naravo in družbo ter možne prilagoditve človeške družbe nanje, kar je ključnega pomena za preprečevanje negativnih posledic in eden od predpogojev za smotrno prostorsko načrtovanje in za uveljavitev paradigme sonaravnega razvoja.
Ali se zavedamo hitrosti erozijskih procesov - primer iz slovenske Istre
Authors: Zorn Matija
Published: December 2018

Predstavljene so meritve erozijsko-denudacijskih procesov v porečju Dragonje. Meritve so obsegale površinsko spiranje na treh različnih rabah tal, umikanje strmih golih flišnih pobočij, premikanje gradiva po erozijskem jarku in kemično denudacijo v porečju. Meritve so potekale od februarja 2005 do maja 2006. Namen članka je opozoriti na hitrost nekaterih geomorfnih procesov, zaradi katere bi bilo treba bolj poudariti njihov pomen pri oblikotvornosti površja.
Ledenik pod Skuto kot pokazatelj podnebnih sprememb v slovenskem delu Alp
Authors: Pavšek Miha
Published: December 2018

Geografski inštitut Antona Melika ZRC SAZU že več kot šest desetletij opravlja redne meritve Triglavskega ledenika in ledenika pod Skuto. Oba ledenika se v zadnjem desetletju in pol intenzivno krčita. S krčenjem ledenika pod Skuto prihaja vse bolj do izraza pomen njegove senčne lege na vznožju okoliških ostenij. S primerjavo dinamike krčenja ledenika in izbranih meteoroloških kazalcev primerljivih opazovalnih postaj izpostavljamo pomen in stopnjo vplivanja podnebnih sprememb na ta, najbolj jugovzhodno ležeč ledenik na območju Alp.
Trajnostni izzivi Evrope v 21. stoletju
Authors: Vintar Mally Katja
Published: December 2018

Udejanjanje strategij trajnostnega razvoja postavlja pred države članice Evropske unije in njihove sosede veliko zahtevnih izzivov. Empirična analiza ekonomskih, socialnih in okoljskih razvojnih značilnosti evropskih držav razkriva, da so obstoječi razvojni trendi netrajnostni in se oddaljujejo od zastavljenih strateških ciljev. V tem kontekstu članek izpostavlja nekatere prihodnje naloge, zlasti še z vidika medregionalne in medgeneracijske pravičnosti in odgovornosti.
Sonaravni razvoj (napredek) in geografija
Authors: Plut Dušan
Published: December 2018

Obseg in intenzivnost različnih oblik degradacije geografskega okolja in njegovih sestavin podčrtuje potrebo po gospodarskemu razvoju, ki bo upošteval značilnosti okolja. Za povečevanje okoljske sestavine človekove blaginje ne zadošča zgolj pasivno zasnovano varstvo geografskega okolja. Geografija sonaravnega razvoja kot raziskovalno polje in učni predmet poudarja pomen pokrajinskim potezam in procesom čim bolj prilagojenega, sonaravnega vzorca poselitve, gospodarstva, infrastrukture in pokrajinske rabe.
Udejanjanje načel trajnostnega razvoja v malih, antropogeno preobremenjenih porečjih
Authors: Šterbenk Emil , Jedovnicki Marijan , Pražnikar Štefan , Naveršnik Branko , Metelko-Skutnik Vesna , Rošer Drev Alenka
Published: December 2018

Sredi osemdesetih let dvajsetega stoletja so bile vode v Šaleški dolini močno onesnažene. Njihova degradiranost je botrovala nastanku sanacijskega programa.Metodologijo okoljske sanacije porečja Pake je mogoče prilagoditi in uporabiti tudi za druga podobna preobremenjena območja.
Predstavitev znanstvenega, strokovnega in pedagoškega dela profesorja Darka Radinje
Authors: Knez Račič Ida , Lampič Barbara
Published: December 2018

Ni
Okoljski vidiki ohranjanja in zaščite vrtač v Sloveniji
Authors: Breg Mateja
Published: December 2018

Vrtača, unikatna kraška oblika in rezultat dolgotrajnih krasotvornih procesov,v Sloveniji ni posebej zaščitena v nobenem pravnem dokumentu. Na izbranih primerih so predstavljene značilnosti tradicionalne in sodobne rabe vrtač, primeri trajne degradacije ter vidnejši negativni in pozitivni okoljski učinki. Predstavljeni so obstoječi načini zaščite in možnosti za trajno ohranitev vrtač pri načrtovanju rabe prostora.
Pokrajina, krajina in regija v luči Geografskega terminološkega slovarja
Authors: Gams Ivan
Published: December 2018

Sicer dober Geografski terminološki slovar (2005) sporno enako tolmači termine pokrajina, krajina in regija.
Prispevek šol k okoljskemu razvoju lokalnih skupnosti
Authors: Vovk Korže Ana
Published: December 2018

V prispevku je predstavljeno sodelovanje šol pri okoljskem razvoju občin kot posledica projekta EUBIS. V ta namen smo z izbranimi šolami vodili izdelavo učne pot v občini Radlje ob Dravi, izdelali priročnik za medpredmetno okoljsko vzgojo s šolo v Murski Soboti in vključili OŠ Muta v pripravo evropskih projektov, na način, da je šola stalni partner dogodkov, ki se ob izvajanju teh projektov dogajajo. S tem smo uspeli potrditi tezo, da imajo šole velik potencial, ki je premalo izkoriščen v lokalnem okolju.
Vrednote prostora v procesu geografskega izobraževanja
Authors: Resnik Planinc Tatjana
Published: December 2018

V skladu z v širšem evropskem prostoru izkazano potrebo po iskanju novih poti za izobraževanje o vsebinah, ki se nanašajo na prostor, v katerem živimo, želi avtorica v prispevku predstaviti pomen vrednot prostora kot integralnega dela geografskega izobraževanja za razvoj in doseganje ciljev trajnostnega razvoja. Prispevek z različnih vidikov analizira možnosti, težnje in potencialne ovire za vključevanje različnih vsebin, ki se nanašajo na prostor in njegove vrednote v najširšem smislu, tako v geografski kot tudi v druge kurikulume.
Aktualizacija učnih vsebin z vidika vrednot prostora in participacije javnosti v procesu prostorskega planiranja
Authors: Kušar Simon
Published: December 2018

Ker je izobraževanje ključni element za doseganje ciljev trajnostnega (prostorskega) razvoja in za aktivno participacijo v planerskem procesu, je potrebno te vsebine vključiti v formalni izobraževalni sistem. V članku so predstavljene z vrednotami prostora in prostorskim načrtovanjem povezane vsebine, s katerimi se je dopolnjevalo obstoječe učne načrte izbranih predmetov na primarni in sekundarni ravni izobraževanja ob njihovi zadnji reformi leta 2007.
Pomen okoljske ozaveščenosti in sodelovanja javnosti za trajnostni razvoj
Authors: Špes Metka
Published: December 2018

Pri trajnostnem razvoju, ki zahteva uravnoteženost med ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi cilji, je ključnega pomen tudi najširša udeležba javnosti. Za poznavanje ekoloških in razvojnih odločitev pa je potrebno zagotoviti objektivne informacije in dvig splošne okoljske zavesti. Posameznik ali skupine ljudi bodo reakcije na negativne pojave v okolju gradili na njegovi percepciji, ki pa ne ustreza vedno objektivnemu stanju, ampak ga modificirajo različni dejavniki, med njimi tudi dostop do informacij in sodelovanje javnosti pri odločanju.
Vrednotenje geografskega okolja in okoljska etika
Authors: Plut Dušan
Published: December 2018

Spremembe v vrednostnih sistemih, načela okoljske etike, se morajo udejaniti v materialnem življenju družbe in posameznika ter vplivati tudi na razumevanje in vrednotenje geografskega okolja. Potreben je premik od pretežno antropocentričnega pojmovanja geografskega okolja, ki ni (več) zgolj arena gospodarstva in bivalno okolje človeka, ima tudi ekosistemski, varovalni pomen.
H genezi razmerja med etnologijo in geografijo
Authors: Kremenšek Slavko
Published: December 2018

Ko smo pred leti govorili o razmerju med etnologijo in slavistiko, smo med drugim ugotovili, da si etnologija in slavistika po svojem izviru nista v takšnem sorodstvu, kakor se to običajno zdi. Etnologija je kot posebna veda nastajala v drugačnem sorodstvenem razmerju, kakršno se ji pripisuje, ko njen nastanek povezujejo z razdobjem romantike. Kot plod razsvetljenskih družboslovnih koncepcij se je etnologija najprej rojevala v okviru državoznanstva, v sestavu tako imenovane statistične vede. Bila je blizu geografiji in se je uveljavljala v razsvetljenski historiografiji; tudi pri nas.
Geografski determinizem in raziskovanje neevropskih kultur
Authors: Šmitek Zmago
Published: December 2018

Osnovno vprašanje, ki povezuje obe stroki, etnologijo in geografijo, je odnos človeka do naravnega okolja v pasivni in aktivni obliki (kot prilagajanje naravnim razmeram ali njihovo preoblikovanje). Čeprav je težko potegniti ostro ločnico med prilagajanjem geografskim razmeram in bolj ali manj zavestnim in opaznim poseganjem vanje, se bom skušal omejiti predvsem na problematiko kulturne adaptacije, ki jo označujem tudi z izrazom geografski ali ekološki determinizem.
Multidisciplinarni pomen zbiranja ljudskega znanja o lokalnem okolju
Authors: Gams Ivan
Published: December 2018

Odkar se slovenski etnografi vedno bolj lotevajo socioetnografskih študij krajev, občin in manjših predelov, so se povečale možnosti načrtnega zbiranja nekaterih ljudskih znanj, ki so zanimiva ne le za etnografijo, temveč tudi za lokalno geografijo, jezikoslovje in lokalno zgodovino. Za ta posvet je bil predviden poseben referat o zbiranju toponimov vseh vrst, za kar obstoja že razmeroma precejšnja literatura v jezikoslovju, geografiji, v planinskem vestniku itd. Zbiranje gradiva za terensko"izrazoslovje je olajšano, odkar je R. Badjura (1953) pojasnil vidike, po katerih je ljudstvo oblikovalo svoja imena. Drugačne vidike ima na primer alpinistično izrazoslovje (Lipovšek, Sčetinin - Zupet, 1979).
Planinsko gospodarstvo naših Alp v luči dosedanjih etnoloških in geografskih raziskav
Authors: Senegačnik Jurij
Published: December 2018

Planšarstvo, pastirstvo, planinsko gospodarstvo, planinsko pašništvo, alpsko pastirstvo in podobno, so izrazi, s katerimi poskušamo označiti približno eno in isto. Če so ti izrazi nekoč vsebovali večjo identičnost v pomenskem smislu, pa so se v novejšem času vsebinske razlike med njimi povečale. Vsekakor pod vsemi temi izrazi ponavadi razumemo kombiniran obrat živinoreje v dolini in živinoreje na planinskih pasiščih - planinah. Z geografskega vidika je pri tem pomembno predvsem to, da je poleg vaškega zemljišča izrabljen v poletnem času tudi sezonsko poseljeni pas iznad stalnih bivališč. To problematiko proučuje gospodarska geografija, konkretno agrarna geografija. Z etnološkega vidika pa je pomembno, da je takšen gospodarski obrat pustil neizbrisljiv pečat v načinu življenja in kulturi prebivalcev naših Alp. Planšarstvo je namreč neposredno vezano na posebno skupino prebivalstva - pastirjev in drugega pastirskega osebja, ki so do danes bolj kot skoraj kjerkoli drugje močno obdržali nekatere arhaične prvine tako v materialni kot tudi v socialni kulturi. Kot takšno predstavlja seveda alpsko pastirstvo prvovrsten predmet raziskave predvsem vseh tistih etnologov, ki ne žele, da bi šle v pozabo nekatere zelo pomembne in tipične prvine v življenju slovenskega alpskega kmeta.
Okoljevarstvena problematika zasebnih zelenjavnih vrtov na vodovarstvenih območjih Ljubljane
Authors: Strajnar Sara
Published: December 2018

Poleg vrtičkarskih območij se na vodovarstvenih območjih v Ljubljani in okolici, pojavljajo zasebni zelenjavni vrtovi. Z vidika varstva okolja je tovrstno ‘kmetijstvo v malem’ oziroma ljubiteljsko vrtnarstvo zanimivo zaradi nenamernega obremenjevanja okolja. Prispevek povzema rezultate diplomskega dela, v katerem smo rezultate terenskega dela povezali z dostopnimi meritvami ﬁ tofarmacevtskih sredstev in rastlinskih hranil v tleh in pridelkih ter tako pridobili natančnejšo sliko o problematičnosti tovrstnega vrtnarstva.
Dejan Rebernik: Urbana geografija: geografske značilnosti mest in urbanizacije v svetu
Authors: Cigale Dejan
Published: December 2018

Ni
Franc Lovrenčak: Zgornja gozdna meja slovenskih Alp, visokih kraških planot in Prokletij
Authors: Repe Blaž
Published: December 2018

Ni
Prispevek k razumevanju zgodovinske poselitve južnega dela Ribniške Male gore
Authors: Hornak Milan , Stepišnik Uroš
Published: December 2018

Članek predstavlja možnosti vizualnega preučevanja arheološkega potenciala ali arheološke valorizacije kraškega območja južnega dela Ribniške Male gore. Raziskovano območje je znano po jamskih najdiščih Lisičja jama in Koblarska jama. Do sedaj niso bili identiﬁ cirani ostanki prazgodovinskih naselbin na površju. S terenskim preučevanjem in s pomočjo GIS-ov avtorja poskušata opredeliti potencialne možnosti za zgodovinsko poselitev na preučevanem območju. Drugi vidik njunih raziskav predstavlja sistematično pregledovanje horizontalnih jam na Koblarskem hribu. S preučevanjem naravnih, predvsem geomorfnih, in antropogenih procesov ter oblik v jamskih okoljih ugotavljata možnost zgodovinske rabe jam.
Zanesljivost hidrogeografskih metod ocenjevanja nemerjenih obdobnih pretokov v Sloveniji
Authors: Trobec Tajan
Published: December 2018

Obdobne pretoke na vodotokih, ki niso neposredno vključeni v mrežo vodomernih postaj, je potrebno ocenjevati. Tovrstno ocenjevanje je pomembno predvsem za ugotavljanje raz-položljivih vodnih količin in načrtovanje upravljanja z vodami. V prispevku so predstavljene nekatere možnosti ocenjevanja zanesljivosti ocen obdobnih pretokov, dobljenih s pomočjo hidrogeografskih metod.
Primerjava planskega in dejanskega stanja v prostoru občine Medvode
Authors: Berdavs Janez
Published: December 2018

Članek želi na primeru prostora občine Medvode oceniti uspešnost planskega sistema, ki je bil vzpostavljen leta 1984 in ki se izteka šele v današnjem času. Članek primerja načrtovano stanje v prostoru občine glede na dolgoročni in družbeni plan iz leta 1986 z dejanskim stanjem ob sprejetju novega Zakona o urejanju prostora leta 2003. Analiza razlogov za nizko stopnjo izvedenosti plana kaže, da razlogi niso le v neupoštevanju predpisov, ampak tudi v samem sistemu prostorskih predpisov.
Prenosna infrardeča kamera kot pripomoček pri topoklimatskem raziskovanju
Authors: Vysoudil Miroslav , Ogrin Darko
Published: December 2018

V prispevku so predstavljene možnosti uporabe prenosne infrardeče kamere pri topokli-matskem raziskovanju, še posebej pri ugotavljanju razlik v temperaturi t.i. aktivnega sloja površja. Na primerih posnetkov iz okolice Kopra in Olomouca je prikazana odvisnost tem-perature površja od njegovih značilnosti, npr. rabe in morfoloških potez ter dnevnega časa. Rezultati analiz so lahko v pomoč pri opredeljevanju značilnosti topoklimatskih enot.
Okoljski izzivi trajnostnega razvoja v hrvaškem delu severnega Jadrana
Authors: Lončar Jelena , Maradin Mladen
Published: December 2018

Članek obravnava nekatere geografske vidike trajnostnega razvoja na območju severnega Jadrana v Republiki Hrvaški. Ta občutljiva regija se sooča s problemi urejanja prostora, oskrbe z vodo, ravnanja z odpadki, prometa in energetike, še zlasti v času turistične sezone, ko se močno povečajo obremenitve infrastrukture v obalnem območju, kjer je velika koncentracija prebivalstva in turističnih zmogljivosti. Dodatne okoljske probleme prinaša načrtovana gradnja naftovoda v okviru rusko-hrvaškega projekta Družba-Adria.
Iskanje Homerjeve Itake. Bittlestone, R., Diggle, J., Underhill, J.: Odysseus unbound. The search for Homer's Ithaca: Cambridge University Press. Cambridge 2005
Authors: Krevs Marko
Published: December 2018

Ni
Socialni kapital na slovenskem podeželju
Authors: Potočnik Slavič Irma
Published: December 2018

V zadnjih dveh desetletjih je postal koncept socialnega kapitala zelo priljubljen tako med raziskovalci kot v politični praksi. Njegovo merjenje je kljub relativno preprostemu in navidezno uporabnemu konceptu zelo težavno. Analiza kazalcev socialnega kapitala na izbranih območjih slovenskega podeželja (Zgornja Savinjska dolina, Suha krajina, Goriška brda, Brkini) je pokazala njegov pozitivni učinek za lokalne skupnosti, kar je predpogoj za aktiviranje endogenih razvojnih potencialov.
Brezstropa jama v Podbojevem lazu, Rakov Škocjan
Authors: Stepišnik Uroš , Ferk Mateja , Kodelja Blaž , Burger Boštjan , Abramović Maja , Peterca Simona
Published: December 2018

Predstavljena je brezstropa jama v Podbojevem lazu, v severozahodnem delu Rakovega Škocjana. Opisane so morfometrične in morfogenetske značilnosti več odsekov brezstrope jame in njene okolice. Brezstropa jama se je razvila iz epifreatičnega jamskega sistema, ki je deloval kot odtočni sistem iz doline Raka. Na podlagi podrobne morfometrične analize pobočij je bilo ugotovljeno, da brezstropa jama ni nastala sočasno. Zaradi neuravnanega površja je bil jamski strop denudiran postopoma.
Vrednotenje naravnih in družbenih dejavnikov za potrebe sonaravnega razvoja s pomočjo geografskih informacijskih sistemov
Authors: Ciglič Rok
Published: December 2018

Načrtovanje raznih dejavnosti v prostoru je zahtevno in odgovorno. Terja dobro poznavanje naravnih in družbenih razmer, poleg tega pa morajo biti rezultati v procesu načrtovanja podani čim bolj nazorno. V prispevku smo na primeru občine Kočevje skušali določiti najbolj primerne nepozidane površine za morebitno širjenje poselitve z vidika naravnih in družbenih dejavnikov. Pri tem smo uporabili metode geografskih informacijskih sistemov.
Devetdeset let geografske knjižnice
Authors: Frelih Martina , Knez Račič Ida , Miklič Cvek Lucija , Turk Janja
Published: December 2018

Članek predstavlja devetdeset let delovanja knjižnice Oddelka za geografijo, ki je po velikosti fonda druga največja knjižnica na Filozofski fakulteti v Ljubljani in osrednja visokošolska knjižnica za geografijo. Opisani so njen nastanek, prostorske spremembe, razvoj knjižnične zbirke, kader knjižnice in knjižnični katalogi. Pomemben del knjižničnega fonda je kartografsko gradivo, ki se ga hrani v kartografski zbirki. Knjižnica nudi različne storitve - poleg najpomembnejše izposoje knjižničnega gradiva je to izobraževanje uporabnikov, izdelovanje bibliografij, dostop do informacijskih virov in objavljanje Biltena novosti. V sklepnem delu so podani načrti za prihodnost knjižnice.
Matjaž Klemenčič, Vladimir Klemenčič: The endeavors of Carinthian Slovenes for their ethnic survival with/against Austrian governments after World War II
Authors: Zupančič Jernej
Published: December 2018

Ni
Dušan Plut (ur.): Bela krajina in Krajinski park Lahinja
Authors: Trobec Tajan
Published: December 2018

Ni
Marijan M. Klemenčič, Barbara Lampič in Irma Potočnik Slavič: Življenjska (ne)moč obrobnih podeželskih območij v Sloveniji
Authors: Cigale Dejan
Published: December 2018

Ni
Razvoj fizične geografije na ljubljanski univerzi
Authors: Lovrenčak Franc
Published: December 2018

V prispevku je poskus prikaza razvoja fizične geografije na Oddelku za geografijo na Filozofski fakulteti Univerze v Ljubljani. Prikaz zajema zadnje dvajsetletno obdobje, od leta 1989 do 2009. Zajete so vse fizičnogeografske veje, ki so bile v tem obdobju zastopane v okviru katedre za fizično geografijo na tem oddelku. S predstavitvijo fizičnih geografov in njihovega dela, ki so se raziskovalno in pedagoško posvečali posameznim fizičnogeografskim vejam, naj bi se pokazalo, v kolikšni meri in na kakšen način so preučevali naravnogeografske značilnosti zlasti naše domače pokrajine.
Oris raziskovanja na področju okoljske geografije ob 90-letnici Oddelka za geografijo ljubljanske Filozofske fakultete
Authors: Plut Dušan
Published: December 2018

Teoretične geografske smernice na področju okoljske geografije v Sloveniji sta v prvi polovici 70. let 20. st. zasnovala S. Ilešič in D. Radinja. V drugi polovici 70. let in v 80. letih so sodelavci Oddelka izdelali številne kompleksno in regionalnogeografsko usmerjene raziskave o antropogeni preobrazbi Slovenije, njenih pokrajin in pokrajinotvornih sestavin. Kasneje se je raziskovalno polje okoljske geografije razširilo delno tudi v smeri geografske prognoze. V prihodnje naj bi sodelavci Oddelka okoljsko raziskovalno delo usmerili na področji ekološke geografije (s humano ekologijo) in geografije sonaravnega razvoja (z geografijo okoljskih virov).
Svetlejša prihodnost slovenske regionalne geografije?
Authors: Pak Mirko
Published: December 2018

Z geografskimi monografijami Slovenije A. Melika ter univerzitetnimi in srednješolskimi učbeniki S. Ilešiča je slovenska regionalna geografija sledila mednarodnim dosežkom na tem področju. Po burnih razpravah o metodologiji in o pomenu regionalne geografije se zanimanje zanjo v Sloveniji povečuje v znanosti, izobraževanju in praksi.
Političnogeografska analiza Balkana
Authors: Zupančič Jernej
Published: December 2018

Prispevek analizira sodobni politični zemljevid Balkana s pomočjo morfološke, strukturne in funkcijske analize. Za to območje so značilne pogoste spremembe političnih meja, države so mlade, večinoma majhne, etnično mešane in z obsežnimi perifernimi območji. Večina narodov ima dve politično-teritorialni enoti. Te države so vse po vrsti ranljive, zato je tudi latentni krizni potencial visok. Opisane razmere ustvarjajo specifične periferne pokrajine. Na drugi strani se močno povečuje tranzitna prometno-strateška funkcija Balkanskega polotoka.
Uporaba neklearnih tehnik za oceno erozije in sedimentacije: preliminarni rezultati uporabe cezija-137 kot sledila v Sloveniji
Authors: Zupanc Vesna , Mabit Lionel
Published: December 2018

Dosedanje raziskave na področju erozije in procesov odlaganja talnih delcev v Sloveniji so uporabljale konvencionalne metode meritev. Prispevek predstavlja prednosti uporabe radionuklidov za oceno obsega prerazporeditve talne mase ter obravnava primer ocene izhodiščnega depozita 137Cs na neporušenem talnem profilu v Šalamencih v vzhodni Sloveniji. Ugotovljen izhodiščni depozit 137Cs za izbrano gozdno parcelo je bil 7316 ± 2525 Bq m–2 (koeficient variabilnosti 34 %, n = 20). Ti podatki bodo uporabljeni pri aplikaciji 137Cs metode v prihodnjih raziskavah o stopnji erozije in procesov odlaganja talnih delcev na okoliških kmetijskih zemljiščih.
Pomen prometa za oblikovanje prostora in regije
Authors: Kozina Jani
Published: December 2018

V prispevku je predstavljen pomen prometa za oblikovanje prostora in regije kot ene najbolj značilnih prostorskih struktur na zemeljskem površju. Medtem ko smo po teoretičnem konceptualiziranju prometa kot dejavnika oblikovanja prostora preverili njegov pomen za oblikovanje prostorskega razvoja Slovenije, smo s teoretičnega vidika enako naredili tudi za regijo in s praktičnega vidika za osrednjeslovensko regijo.
Turistični obisk in zavarovana območja – primer Triglavskega narodnega parka
Authors: Cigale Dejan , Lampič Barbara , Mrak Irena
Published: December 2018

Zavarovana območja nudijo obiskovalcem naravne in druge kakovosti, hkrati pa turizem in rekreacija ta območja vse bolj sooblikujeta. Na primeru Triglavskega narodnega parka, natančneje Zgornjesavske doline, smo poskušali ugotoviti, v kolikšni meri sta skladni varstvena in turistična funkcija zavarovanih območij. Pri tem smo se osredotočili na mnenja, poglede in stališča obiskovalcev. Zanimalo nas je, ali so razlogi, zaradi katerih prihajajo turisti, in njihove želje oz. predlogi v zvezi z nadaljnjim razvojem turizma v TNP v skladu z varstveno funkcijo našega edinega narodnega parka.
Rečni meandri na kraških poljih
Authors: Černuta Luka
Published: December 2018

Rečni meandri predstavljajo najpogostejšo tlorisno obliko nižinskih rek. Na (pre)oblikovanje rečnih meandrov na kraških poljih najizraziteje vpliva režim poplavnih voda. Poplave namreč narekujejo prostorsko-časovno conacijo meandrotvornih procesov, od česar zavisi obstoj meandrotvorno aktivne oziroma meandrotvorno pasivne faze razvoja meandrov. Šolski primer meandrov, nastalih zaradi delovanja in součinkovanja preučevanih meandrotvornih procesov, predstavljajo meandri Dobravke na Radenskem polju.
Prepoznavanje osnovnih prsti slovenske klasifikacije
Authors: Repe Blaž
Published: December 2018

Slovenije nikakor ne uvrščamo med pomembne kmetijske države. A vseeno v zadnjem času vedno pogosteje slišimo o čim večji samooskrbi in samozadostnosti, še posebej v povezavi z negativnimi trendi, od klimatskih sprememb, višanja cene fosilnih goriv in neobrzdanih potrebah po gradbenih površinah. Vsi, tudi geografi, imamo pogosto težave s prepoznavanjem prsti na terenu samem. V prispevku bomo skušali na preprost način prikazati metodo določevanja tipov prsti slovenske klasifikacije, osvetliti vprašanja, katere in kje so tiste naravne prsti, ki sodijo med najpomembnejše za pridelavo hrane in lokalno samooskrbo ter zahtevajo največjo stopnjo varovanja, kje so omejitve pri ostalih naravnih tipih in kako s pomočjo t.i. indikatorskih rastlin neposredno v pokrajini ugotavljamo nekatere najpomembnejše lastnosti prsti.
Realni potencial za lokalno oskrbo s hrano v Sloveniji
Authors: Perpar Anton , Udovč Andrej
Published: December 2018

V Sloveniji se je stopnja samooskrbe s prehranskimi proizvodi v zadnjih letih zmanjšala, za nekatere proizvode celo pod polovico. V prispevku so podane kvalitativne ocene možnosti za izboljšanje trenutne stopnje samooskrbe. Ocene temeljijo na primerjalni analizi proizvodnih potencialov kmetijskih zemljišč, projekciji razvojnih trendov na področju kmetijstva in rabe kmetijskih zemljišč ter trendov v potrošnji hrane. Dodana je tudi analiza primerov dobrih praks zagotavljanja lokalne oskrbe s hrano ter rezultati modela MOLAND, ki simulira prihodnje rabe kmetijskih zemljišč glede na možne globalne razvojne scenarije.
16. Ilešičevi dnevi - Lokalna oskrba s hrano, Ljubljana, 24.–25. september 2010
Authors: Resnik Planinc Tatjana
Published: December 2018

Ni
Osemdeset let akademika prof. dr. Igorja Vrišerja
Authors: Černe Andrej
Published: December 2018

Ni
Planiranje kot dejavnik lociranja proizvodnih dejavnosti v Sloveniji
Authors: Kušar Simon
Published: December 2018

Institucionalni pristop v ekonomski geografiji poudarja vlogo institucij pri razvoju gospodarstva in lociranju podjetij. Med institucionalne dejavnike se uvršča tudi formalno planiranje, saj vsebuje sistem pravil, zakonov in norm. V članku je s pomočjo analize literature in razvojnih dokumentov ter študije primera predstavljena vloga planiranja pri lociranju proizvodnih dejavnosti v Sloveniji po letu 1990.
Razvojna problematika Haloz na primerih katastrskih občin Gorca in Slatina
Authors: Korošec Vladimir , Pak Mirko
Published: December 2018

Katastrski občini Gorca in Slatina v Halozah, v eni najmanj razvitih pokrajin SV Slovenije sta primera dolgoletnega zaostajanja v gospodarskem in demografskem razvoju. Neugodne reliefne prilike so v kmetijstvu omogočile le intenzivno vinogradništvo. Zaradi specifičnih lastniških odnosov se je tukaj razvilo viničarstvo, kar je po letu 1945 sprožilo močno depopulacijo, ki je povzročila neugodno socioekonomsko strukturo obeh katastrskih občin in Haloz v celoti.
Periglacialne in ledeniške oblike v zahodnem delu Pohorja
Authors: Obu Jaroslav
Published: December 2018

Nedavna geomorfološka raziskovanja na vzhodnem Pohorju so prinesla nova spoznanja o periglacialnih in ledeniških reliefnih oblikah na tem območju. Na podlagi teh ugotovitev so sledile raziskave podobnih pojavov na zahodnem Pohorju, predvsem krioplanacijskih teras in nivacijskih kotanj. Terenske raziskave so razkrile tudi obstoj potujočih skal, kamnitih tokov, blockmeerov in krnice pod Ribniškim jezerom.
Temeljni termini v geografiji naravnih nesreč
Authors: Natek Karel
Published: December 2018

Prispevek obravnava osnovne strokovne termine v geografiji naravnih nesreč, s katerimi ne samo poimenujemo pojave, ampak vključujejo tudi teoretske in metodološke temelje stroke. Njihovi pomeni so obravnavani z vidika geografije, ki opredeljuje naravne nesreče kot sestavni del pokrajine in iz tega naj bi izhajal tudi geografski pomen teh izrazov. Poenotenje v okviru geografije je še pomembnejše zaradi interdisciplinarnega preučevanja naravnih nesreč, saj obstajajo precejšnje razlike med izrazjem sodelujočih strok.