bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Emosjonsregulering i ledelse på tvers av organisatoriske og nasjonale grenser
Authors: Sund Berit , Nesse Synnøve
Published: October 2023

Ledelse utøves i økende grad på tvers av både organisasjons- og nasjonalkulturer. Et typisk eksempel er multinasjonale selskaper, som har eierskap i virksomheter i flere land. Et annet eksempel er når norske selskaper flytter enkelte funksjoner i verdikjeden til andre selskaper i lavkostland. Tidligere forskning viser at effektiv ledelse i slike situasjoner blant annet er knyttet til evne til å forstå og regulere egne og andres følelser. Hvilke følelser det er akseptabelt å vise – og dermed hvordan følelser reguleres – har en sammenheng med normer og verdier i organisasjons- og nasjonalkultur. Idenne artikkelen utvikler vi en typologi med fire varianter av ledelse på tvers av slike grenser. Hver av disse beskriver forskjeller i organisasjons- og nasjonalkulturer med variasjon i diversitet fra lav til høy. Innenfor hver av disse kvadrantene kan vi forvente at lederne møter på ulike utfordringer og må tilpasse sin emosjonsregulering på ulike måter for å være effektive.
Norges idrettsforbund, organisasjonskultur og endringsledelse
Authors: Næss Hans Erik
Published: October 2023

I perioden 2016–2017 har Norges idrettsforbund (NIF) tatt flere grep for å bedre tilliten blant sine medlemmer og bevare legitimiteten i allmennheten. Årsaken var en voksende kritikk om at forbundets ledelse ikke levde opp til interessentenes forventninger om godt styresett (good governance): gjennomsiktighet, etterprøvbarhet og ansvarliggjøring. Til tross for innfasing av nye organisasjonsrutiner og -prosedyrer som skulle rette på dette, argumenterer jeg i denne artikkelen for at organisasjonskulturens betydning for endringsledelse bør stå mer i fokus hos NIF. Basert på endringsprosesser og kulturorienterte analyser relatert til andre idrettsorganisasjoner er formålet med denne artikkelen å kartlegge noen forutsetninger for smidigere endringsprosesser. Dernest skisseres det en modell for hvordan endringer i organisasjonskulturen hos idrettsforbund kan gjennomføres.
Er tradisjonelle regnskaps­nøkkeltall relevante i en «moderne» IFRS-verden?
Authors: Aae Eirik Lunde , Hansen Mats André , Pelja Ibrahim , Stemland Tormod B. , Kinserdal Finn
Published: October 2023

Egenkapitalandel, likviditetsgrad og nettoresultatgrad har i lang tid vært sentrale nøkkeltall i regnskapsanalyse, blant annet brukt av banker i kredittgivning. Nøkkeltallenes berettigelse ble bekreftet gjennom konkursprediksjonsmodeller utviklet av akademikere som Beaver, Altman og Ohlson på 1960-, 70 og 80-tallet. Regnskapsreglene var imidlertid helt annerledes da enn under dagens IFRS-regler. Vår hypotese er derfor at disse nøkkeltallene ikke lenger er like relevante, og at andre, alternative nøkkeltall kan gi bedre konkursprediksjon. Vi har retestet henholdsvis Altmans og Ohlsons modeller med data fra norske selskaper, og erstattet de opprinnelige nøkkeltallene med alternative nøkkeltall. De alternative nøkkeltallene er konstruert med basis i inngående kjennskap til IFRS-reglene og diskusjon om svakheter/styrker med de opprinnelige, benyttede nøkkeltallene. Vi har ikke funnet andre studier som har benyttet tilsvarende alternative nøkkeltall i Altmans og Ohlsons modeller, og derfor er studien et viktig bidrag. Vårt arbeid 6 bekrefter at alternative nøkkeltall gir vesentlig bedre konkursprediksjon enn de opprinnelige. Kanskje på tide å revurdere hvilke nøkkeltall banker og andre regnskapsanalytikere bør bruke?
Artikkelen vil først gjennomgå de mest kjente konkursprediksjonsmodellene. Deretter gis en kritikk av de mest benyttede nøkkeltallene i konkursprediksjon, og det fremmes alternative nøkkeltall som kan gi bedre konkursprediksjon under IFRS. Til slutt gjennomgås testene og resultatene utført med opprinnelige og alternative nøkkeltall.
Økonomisk styring, tillit og digitalisering
Authors: Bjørnenak Trond
Published: October 2023

Tillit er i økonomisk litteratur sett på som en driver for økonomisk utvikling og vekst (se f.eks. Algan & Cahuc, 2010). Norge og Norden utmerker seg med høye nivåer av opplevd tillit, og verdien av vårt høye tillitsnivå er kanskje like viktig som vår oljeformue. Tillit har også med økonomisk styring å gjøre, og det har vært en økt interesse for koblingen mellom formelle styringsverktøy og tillit i de senere årene (Baldvinsdottir, 2013). Ofte tenker vi på styringsverktøy som tiltak for å korrigere mangel på tillit i en organisasjon. Så enkelt er det ikke. Styringsverktøy kan både øke og redusere tillitsnivået i en virksomhet.
Tilfredsheit med eit hotell
Authors: Oklevik Ove , Pedersen­ Per Egil , Ny­sveen Her­bjørn
Published: October 2023

Samandrag
I denne artikkelen studerer vi effekten av merkeoppleving, innovasjonsgrad og grøn image på tilfredsheit med merkevara i hotellsektoren og diskuterer kva praktiske implikasjonar dette har for leiinga av eit hotell. Vi startar med ein gjennomgang av nokre artiklar som har studert effektar av kundane sine opplevingar med hotell. Nokre av desse artiklane ser på effektar av merkeopplevingar som eit samla omgrep, medan andre ser på effektar av ulike dimensjonar av merkeopplevingar – for eksempel sensoriske, affektive, kognitive, relasjonelle og åtferdsmessige dimensjonar. Etter denne gjennomgangen rapporterer vi ei undersøking som vi har gjort av gjester hjå Hotel Alexandra i Loen. I tillegg til å finne effektar av ulike dimensjonar av merkeopplevingar på gjestene sin tilfredsheit finn vi også effektar av hotellet sin evne til innovasjon og hotellet sin grøne image på tilfredsheit med hotellet. Basert på resultata frå tidlegare forsking og resultata frå studien av Hotel Alexandra føreslår vi avslutningsvis nokre taktikkar som eit hotell kan bruka for å stimulera gjestene sine opplevingar av hotellet, og opplevingar av hotellet sin innovasjonsgrad og grøne image – og gjennom dette tilfredsheit med hotellet.
Innovasjon i husholdningene
Authors: Gjelsvik Martin , Einarsen Kari
Published: October 2023

Denne artikkelen viser for første gang omfanget av konsument- og husholdningsinnovasjon i Norge. Studien bygger på en omfattende og representativ analyse av husholdningenes innovasjonsaktiviteter. Idenne artikkelen viser vi hva som kjennetegner disse aktive innbyggerne, og hvilke motiver som ligger til grunn for at de prioriterer å bruke fritida på å utvikle nye produkter og tjenester. Disse aktivitetene befinner seg under radaren for de mål som anvendes på omfanget av innovasjon i Norge, og siden de ikke synliggjøres i form av statistikk og debatt, blir de også oversett i norsk innovasjonspolitikk. Næringslivsledere, politikere og forskere synes å ha oversett fenomenet fullstendig. Det har de til felles med andre land (Gault, 2012; de Jong, 2016), med noen få unntak. Studien viser at 11,5prosent av norske husholdninger har utviklet nye produkter eller tjenester på fritida de tre siste årene. Siden studien bygger på et representativt utvalg av norske husholdninger, kan vi anslå at 400000 av dem bruker fritid og egne penger på innovasjoner. Til sammenligning melder 37prosent av bedriftene at de i samme periode har introdusert nye produkter og tjenester (SSB). Med et slikt omfang må fenomenet husholdningsinnovasjon følges opp med statistikk og settes på agendaen for en utvidet innovasjonspolitikk. Et samarbeid mellom innovative bedrifter og husholdninger kan gi landet økt verdiskaping og velferd.
Hva motiverer til bruk av delingstjenester?
Authors: Nødtvedt Katrine Berg
Published: October 2023

Internett og smartteknologi har gjort det enklere for både bedrifter, organisasjoner og privatpersoner å dele produkter mellom forbrukere, og det finnes nå tjenester for å dele alt fra biler til barneleker. Forskningen viser at det finnes et mangfold av faktorer som kan drive eller hindre bruk av delingstjenester, og at disse faktorene har ulik betydning for ulike typer delingstjenester. For kommersielle delingstjenester er det først og fremst viktig at tjenesten er praktisk og økonomisk gunstig, mens for ikke-kommersielle delingstjenester er det viktig for brukerne at tjenesten innebærer sosial interaksjon og muligheten til å hjelpe andre gjennom å dele sine ressurser. Noen delingstjenester har både kommersielle og ikke-kommersielle trekk, og bruken av denne typen tjenester kan være motivert av både praktiske, økonomiske, sosiale og moralske hensyn.
Den eksisterende forskningen på bruk av delingstjenester har i stor grad tatt utgangspunkt i tradisjonelle rammeverk for innovasjonsadopsjon, men for å videreutvikle forståelsen av disse tjenestene kan det være nyttig å ta i bruk teoretiske perspektiver som gir et mer helhetlig bilde av adopsjonsprosessen. Adopsjon av delingstjenester innebærer en endring av forbrukeres måte å skaffe seg tilgang til produkter på, og utvikling av nye atferdsmønstre. Ifølge sosial-kognitiv teori vil forbrukerens mestringstro være viktig for å avgjøre om forbrukeren velger å delta i nye delingstjenester eller ikke. Derfor bør delingstjenester innrettes på en måte som skaper størst mulig mestringsfølelse. Dersom en forbruker har mestret en type delingstjeneste, vil dette kunne lede til større mestringstro overfor andre, urelaterte delingstjenester, og det kan derfor lønne seg å rette markedsføring av en ny delingstjeneste mot brukere av eksisterende delingstjenester, selv innenfor andre produkt­kategorier.
Spredning av delingstjenester
Authors: Iversen Nina M. , Hem Leif E.
Published: October 2023

Interessen for og utbredelsen av delingstjenester har økt de siste ti årene. Imange bransjer utvikles nye, innovative løsninger som benytter delingsøkonomiens prinsipper, og som samtidig utfordrer etablerte aktører. Tross den økte interessen for delingstjenester viser flere studier at bruken av slike tjenester har et varierende omfang. Denne artikkelen forsøker å svare på tre spørsmål: (1)Hva er delingstjenester? (2)Hvorfor øker bruken av delingstjenester? og (3)Hvordan kan man lykkes med delingstjenester? Artikkelen gir en oversikt over forskningsfunn innen delingstjenester og delingsøkonomi. I tillegg presenteres det resultater fra et landsrepresentativt norsk utvalg (N = 1001) der respondentene har svart på spørsmål om kjennskap, motiver, målsettinger, tilfredshet og holdninger til bruk av ulike delingstjenester (Airbnb, Uber, Vpark, Nabobil og Leieting). Resultatene indikerer at kjennskapen til og faktisk bruk av delingstjenester er relativt lav. De sterkeste driverne for spredning av delingstjenester er i rangert rekkefølge: tillit, nytteverdi, personlige delemotiver, kjennskap, forventning og lokal identitet. Noen av driverne er avdekket i tidligere studier (tillit og nytteverdier, se for eksempel Nysveen &Skard, 2015), mens andre gir ny innsikt (personlige motiver og lokal identitet) i forståelsen av hva som påvirker spredningen av nye delingstjenester. Artikkelen bidrar derfor med ny teoretisk og empirisk innsikt som belyser spredningen av delingstjenester. Tross dette er delingsøkonomi et relativt nytt fenomen hvor det er få studier. Derfor lanseres i siste del av artikkelen noen områder hvor det er behov for mer forskning.
Måling av merkeassosiasjoner
Authors: Olsen Lars Erling
Published: October 2023

Et viktig mål i merkeledelse er å posisjonere merket med relevante og unike assosiasjoner i kundenes hukommelse. Styrken på merkeassosiasjonene – hvor nært en assosiasjon er koblet til merket i hukommelsen – er svært viktig i merkeledelse. Det er imidlertid en utfordring å finne gode metoder for å måle assosiasjonsstyrke. Forskning og eksisterende praksis i markedsanalyse tilbyr få forslag til hvordan man kan måle assosiasjonsstyrke på en korrekt praktisk og teoretisk måte. Denne artikkelen tilbyr en løsning på dette problemet og foreslår måling av reaksjonstid basert på en trestegs analyseprosedyre. Metoden er basert på faktisk kognitiv tilgjengelighet av assosiasjoner i kundenes hukommelse, og hvordan denne tilgjengeligheten slår ut på individuelle reaksjonstider. Konkret produserer denne metoden forskjeller i rapportert hastighet (i millisekunder) mellom assosiasjoner, der kortere reaksjonstider indikerer en sterkere merkeassosiasjon. To studier benyttes for å illustrere metoden. I den første studien testes selskapsassosiasjoner til en stor norsk merkevare som gjennom responstider får innsikt i hvilke assosiasjoner som er sterkest koblet til merket. I den andre studien illustreres metoden ved å teste en rekke ulike sjokolademerkers merkeposisjoner. Resultatene viser at Kvikk Lunsj har den sterkeste posisjonen blant de ulike sjokolademerkene målt i reaksjonstid. Sammenfattet gir disse to studiene gode eksempler på hvordan den foreslåtte metoden kan benyttes, analyseres og rapporteres i praksis.
Verdirelevansen av norsk regnskapsinformasjon ved oppkjøp av unoterte selskaper
Authors: Beisland Leif Atle , Bugge Thomas , Holter Truls Erik
Published: October 2023

Denne artikkelen studerer verdirelevansen av regnskapsinformasjonen ved oppkjøp av unoterte selskaper. Dette er en problemstilling som har vært lite drøftet i internasjonal verdirelevansforskning, og så vidt vi vet, er denne studien den første i sitt slag på norske data. Verdirelevansstudier analyserer nytteverdien av regnskapsinformasjon ved verdsettelse av aksjer. Denne studien viser at regnskapsinformasjonen til unoterte aksjer er verdirelevant. Regnskapsresultat og bokført egenkapital har en signifikant statistisk sammenheng med transaksjonspriser ved oppkjøp av norske, unoterte aksjer.
Rådgivningstjenester og revisjonskvalitet
Authors: Bjørndalen Simen , Larsen Kim-Rafiq Akhtar , Svanström Tobias
Published: October 2023

I denne artikkelen analyserer vi den tiltenkte effekten av revisjonsforordningen om begrensninger i honorar for rådgivningstjenester (537/2014/EU). 37 Den monetære begrensningen på rådgivningstjenester er satt til maksimalt 70prosent av de siste tre års gjennomsnittlige honorar for lovpålagt revisjon. 38 Vi undersøker hvorvidt målsettingen om økt revisjonskvalitet gjennom reduserte rådgivningstjenester har stadfeste i empiri.
Vi benytter estimerte skjønnsmessige periodiseringer som måleparameter på revisjonskvalitet, ettersom dette er et relevant mål på revisors evne til å begrense ekstreme og opportunistiske regnskapsvalg fra ledelsen (Myers mfl., 2003). For å beregne andelen av estimerte skjønnsmessige periodiseringer har vi benyttet Modified Jones Model, som gjennom empiri har vist seg å være blant de mest anerkjente og brukte som indikasjon på lav regnskapskvalitet (Dechow mfl., 1995). Vi deler inn tre ulike nivåer på estimerte skjønnsmessige periodiseringer: resultatøkende, reduserende og absolutt. Det som skiller denne studien fra tidligere forskning, er blant annet dens rekkevidde. Undersøkelsen gjennomføres for 30land i Europa, i perioden 2009 til 2015. Som et eksplorativt bidrag deler vi inn i fem ulike strata basert på regnskapsteoretiske likheter mellom nasjonene, og sammenligner mot hovedmodellene. Videre undersøker vi også hvorvidt vårt datasett kan underbygge 70prosent-grensen på honorar for rådgivningstjenester slik den er fastsatt i revisjonsforordningen.
Vår analyse kan antyde at rådgivningstjenester påvirker revisjonskvalitet negativt. Dette innebærer at en økning i rådgivningstjenester indikerer synkende kvalitet på revisjonen som utføres. Videre kan våre funn tyde på at begrensningen på honorar for rådgivningstjenester antageligvis er satt for høyt.
Skattepliktige flybonuspoeng
Authors: Meidelsen Kirsti Helene Rødfjell , Stephansen Sissel With
Published: October 2023

Lojalitetsprogrammer har et element av belønning i seg og gir fordeler til mottaker ut over det som betales. Belønningen kan i noen tilfeller tilfalle andre enn den som i utgangspunktet har betalt for varen eller tjenesten som gir opptjening av bonuspoeng. Et spesielt eksempel på dette er flyselskapenes bonusprogrammer, hvor bedriften kan være den som betaler billetten, og den ansatte mottar fordeler til privat bruk uten noen form for beskatning.
Skattedirektoratet (SKD) sendte 21.12.2016 et høringsbrev (Skattedirektoratet (2016a)) med forslag (Skattedirektoratet (2016b)) til forbedring av regelverket for visse naturalytelser. Høringsfristen var satt til 21.mars 2017. Formålet med forslaget var å forbedre regelverket ved å fjerne svakt begrunnede særregler, erstatte skjønnsmessige vilkår med beløpsgrenser og klargjøre hvem som har ansvaret for arbeidsgiverpliktene når ytelsene kommer fra/via en tredjepart. SKD ønsket med dette forslaget å gi bedre rettsikkerhet gjennom økt forutsigbarhet og forenklet etterlevelse. Vi har i denne artikkelen konsentrert oss om ansattes bruk av bonuspoeng som opptjenes gjennom arbeidsgiver.
Det kom inn totalt27 høringssvar hvoravseks var uten bemerkninger til forslaget. De som har uttalt seg, er overveiende negative til at arbeidsgiver skal pålegges plikter for innberetning, poengterer administrative byrder og er kritiske til at dette vil innebære en forenkling. Vi strukturerte høringssvarene ut fra de momentene vi ønsket å se nærmere på. Det er ingen som bestrider at dette er en fordel vunnet ved arbeid, og at den gjennom dette blir skattepliktig. Problemene oppstår når det blir spørsmål om hvem skal bære byrden ved å innberette bruk av bonuspoeng til skattemyndighetene, hvilke konsekvenser manglende innberetning skal få, hvordan man skal skille mellom de poeng som opptjenes gjennom arbeidsgiver, og privat opptjente poeng, hvordan naturalytelsen skal verdsettes, tidspunkt for beskatning og hvordan andre goder i forbindelse med reiser skal behandles. Vår undersøkelse viser at forslagene som omhandler flybonuspoeng i realiteten ikke vil innebære en forenkling, og at det tvert om vil føre til større administrative kostnader for arbeidsgiver.
Start smart
Authors: Schei Vidar , Sverdrup Therese E.
Published: October 2023

Vi får bare én sjanse til å gjøre et førsteinntrykk. Men kan det som skjer de første minuttene av en interaksjon, være så avgjørende? Vi fulgte fire team fra oppstart og flere måneder fremover for å få innsikt i dette. Og ja, sentrale hendelser i startfasen synes å legge klare føringer på det videre arbeidet. Selv enkle utsagn i oppstarten preget teamene sterkt. Teamenes utfordringer knyttet til mål, motivasjon, koordinering og kreativitet synes i stor grad å kunne forstås ut fra hendelser og forhold i oppstarten. I denne artikkelen viser vi hvordan tidlige aktiviteter kan være vesentlige for hvordan team fungerer, og drøfter hva team kan gjøre for å starte smart.
Mellomledelse – en spesiell form for ledelse?
Authors: Jacobsen Dag Ingvar
Published: October 2023

Senere års forskning har endret syn på mellomledere fra å være noe organisasjoner i størst mulig grad burde kvitte seg med, til å bli ansett som en type ledelse med stor betydning for organisasjoners virkemåte. Tre antakelser går igjen i mye av litteraturen: 1)mellomledere er spesielt viktige som informasjonsformidlere mellom topp og bunn i det organisatoriske hierarkiet, 2)de har en mer utfordrende og stressende rolle enn ledere på andre hierarkiske nivåer, og 3)de utøver an annen type ledelse enn andre ledere, spesielt toppledere. Denne artikkelen representerer én av få direkte sammenligninger av mellomledere og andre ledere langs de tre dimensjonene. Data er hentet fra AFFs «Lederundersøkelsen3.0» gjennomført i 2011. Resultatene antyder at mellomledere spiller en viktigere rolle som informasjonsformidlere enn ledere på andre nivåer. Like uventet er funnet av at mellomledere opplever mindre rollekonflikt, emosjonelt press og tidspress enn andre ledere. Når det gjelder utøvelse av ledelse, får vi støtte for at mellomledere i mindre grad enn andre ledere anser seg selv som transformasjonsledere. Implikasjoner av funnene drøftes.
Nye byggeklosser til næringslivet har varierende økonomisk potensial og nyskapingskvalitet
Authors: Garnes Åge , Morå Morten
Published: October 2023

Entreprenører representerer den helt nye ettervekst – de nye byggeklossene – i næringslivet. Entreprenørlysten er kjempestor. Noen ganske få entreprenører har kommersiell supersuksess. Slike bygger gigantvirksomheter. De starter på nytt, de restrukturerer, og de sprer seg. De opptrer etter hvert som næringslivsarkitekter. De største nye byggeklossene har enorm potent reproduksjonsevne. De aller fleste – hundretusener – blir det lite eller ingenting av. Noen titalls er forskningsbaserte, noen tusen er mellomstore. Noen er nyskapende, noen lovende kremmere, mens svært mange er frilansere og yrkesbaserte. Entreprenører er en kaleidoskopisk forsamling. De har svært ulikt kommersielt potensial, og de har ulike ressurser, ulike evner, ulike behov, og deres ulike etableringer kan ha nytte av ulike former for impuls og støtte.
Muligheter og konsekvenser ved å delta på digitale plattformer
Authors: Iden Jon , Fredriksen Vilde Koch , Kvitstein Iselin
Published: October 2023

Digitale plattformselskaper omformer lineære verdi­kjeder til ikke-lineære økosystemer. De beste plattform­selskapene tiltrekker seg et stort antall tilbydere og konsumenter, og endrer etablerte forretningsmodeller i mange bransjer. I denne artikkelen tar vi et tilbyderperspektiv på digitalisering, nærmere bestemt studerer vi hvordan det er for en tilbyder å samarbeide med et digitalt plattformselskap. Kasuset vårt er Foodora og restaurantbransjen i Oslo. Vi har intervjuet seks etablerte restaurantkjeder, hvorav tre kjeder har valgt å sam­arbeide med Foodora, mens tre av dem har valgt å stå utenfor. Hva er deres erfaringer? Vi finner at deltakelse på en digital plattform gir tilbyderne (restaurantene) flere fordeler, men at samarbeidsrelasjonen oppleves som dyr og usikker. Avslutningsvis oppsummerer vi med noen lærdommer som bedrifter bør vurdere før de velger å etablere et samarbeid med et plattformselskap.
Fenomen som beskrives
Studien omhandler deltakelse på tosidige digitale plattformer, sett fra et tilbyderperspektiv. Som case har vi valgt Foodora og restaurantmarkedet i Oslo. Foodora er en markedsaggregeringsplattform som kobler kunder med restauranter som tilbyr hentemat. I studien fokuserer vi på restaurantenes erfaringer med hvilke konsekvenser det har å være tilbyder på en digital plattform.
Teoretisk forankring
Studien tar utgangspunkt i litteratur om digitale plattformer, hvor spesielt Parker, van Alstyne og Choudary har vært sentrale bidragsytere. Tradisjonelt har forsk­ning på digitale plattformer belyst hvilke fortrinn plattformselskaper har fremfor tradisjonelle verdikjedeselskaper, samt hvilke muligheter og verdier plattformene gir konsumentene. Det er imidlertid lite litteratur som belyser digitale plattformer sett fra et tilbyderperspektiv, altså hvordan det er å være tilbyder på en digital plattform.
Informasjonsgrunnlag
Studien er utført ved å intervjue seks etablerte restaurantkjeder i Oslo. For å få belyst forskningsspørsmålet fra ulike sider har vi intervjuet tre restaurantkjeder som har valgt å samarbeide med Foodora, og tre kjeder som har valgt ikke å inngå samarbeid med dem.
Jotun Hull Performance Solutions
Authors: Andersen Espen
Published: October 2023

Jotun Marine Coatings har brukt avansert dataanalyse og et avansert malingssystem til å endre konkurransesituasjonen innenfor en bransje (skipsmaling) som tradisjonelt har vært preget av såkalt commodification, standardiserte produkter og prisbasert konkurranse. Tjenesten vokser, har vært med på å gjøre Jotun til verdens største selskap innenfor skipsmaling, og legger grunnlaget for fremtidig lønnsomhet og et langsiktig konkurransefortrinn.
Fenomen som beskrives
Jotun HPS er historien om hvordan et selskap som selger en standard vare (en commodity) har klart å bruke digital teknologi og dataanalyse for å utvikle en tjeneste som har skapt både økt omsetning og økt lønnsomhet innenfor et internasjonalt marked med meget hard konkurranse. Casen viser nødvendigheten av å endre forretnings­modell, kompetanseprofiler og tjenesteprosesser. Den viser også både hvor mye og hvor lite man kan få til med – og hvor avhengig man er av – eksisterende teknologi og datakilder. Ikke minst viser casen at strategisk bruk av teknologi krever et velformulert mål og nitid arbeid over lang tid på mange ulike nivåer og innenfor mange ulike felt i en organisasjon.
Teoretisk forankring
Jotun har opparbeidet seg et lønnsomt konkurransefortrinn de kan forvente å ha en god stund, særlig fordi man kan fortsette å innovere i den samme dimensjonen og utvikle seg sammen med kundene. Tjenesten åpner for at Jotun kan gå fra å levere en tjeneste til gradvis å ta over ansvaret for en stor del av driftsutgiftene for skip. Ved å samle inn og sammenligne data fra flere og flere skip får man et stadig bedre beslutningsgrunnlag for å skrive kontrakter og måle ytelse av sin egen tjeneste – og kan derved oppnå langsiktige konkurransefortrinn ved å utnytte nettverkseksternaliteter. I så måte representerer Jotun en tidlig fase i en overgang mot en mer og mer dominerende plattformøkonomi innenfor transporttjenester, en utvikling vi har sett innenfor andre nettverksbransjer (telekom, sosiale medier, flytransport). Firmaet er fast bestemt på å forsvare sin dominans innenfor skipsskrog med nebb og klør, men er villig til å dele data og samarbeide med andre informasjonsleverandører innenfor alle andre deler av skipsvedlikehold og shipping management. I en bransje der antallet analyseplattformer er i ferd med å nå et nivå av overetablering, er dette en meget sunn strategi.
Informasjonsgrunnlag
Casen er skrevet på grunnlag av intervjuer med Geir Axel Oftedal og Stein Kjølberg, selskapsintern dokumentasjon, bransjepublikasjoner og samtaler med ulike aktører innenfor shippingbransjen.
Grønn markedsføring og offentlige anskaffelser
Authors: Sande Jon Bingen , Olsen Lars Erling
Published: October 2023

Mange oppfatter markedsføring å være på kollisjons­kurs med bærekraft og miljøhensyn. Markeds­føring synes ofte å handle om å selge og konsumere mer, mens bærekraft og miljøvern handler om å bruke mindre ressurser. Dette tradisjonelle perspektivet på økt forbruk står i motsetning til moderasjon og å redde klimaet og bevare ressurser til fremtidige generasjoner.
Vekstbarometeret: dynamisk perspektiv på bærekraftig vekst
Authors: Aasnæss Steinar , Fredriksen Jan Ivar
Published: October 2023

Artikkelens problemstilling er: Hvordan skapes bære­kraftig vekst for en region? Artikkelen presenterer, drøfter og demonstrerer et vekstbarometer hvor hensikten er å vise hvilken evne næringsstrukturen i en region har til å skape gode levekår og velferd for regionens innbyggere i et bærekraftperspektiv.
Målgruppen for artikkelen er fagmiljøer, etablert næringsliv, virksomheter med ønske om vekst og nyetablering, samt folkevalgte og offentlige myndigheter som ønsker å tilrettelegge for bærekraftig vekst. Vekstbarometeret er utviklet for å gi partene et styringsverktøy. Målet med verktøyet er både å forklare veksten i regionen og å gi relevant faktakunnskap som grunnlag for politiske og næringsmessige beslutninger og priori­teringer.
I dette perspektivet belyser og gir artikkelen et praksis­nært eksempel på bærekraftig regional vekst. Innledningsvis gjøres en litteraturgjennomgang som ser på tradisjonell måling av vekst og utvikling. Her anslår vi hva tradisjonelle tilnærminger tidvis ikke ivaretar. Vekstbarometeret, vår modell for bærekraftig vekst, presenteres med gjennomgang av relevante begreper og hvilke datagrunnlag som kreves for analysene. Modellen demonstreres empirisk gjennom et praktisk eksempel fra Ringeriksregionen. Artikkelen avsluttes med en diskusjon og konklusjoner fra dette eksempelet.
Barnehage for utvikling
Authors: Nasgowitz Arne , Moorthy Akshay
Published: October 2023

Utviklingen av mikroforetak og jobbmuligheter er en viktig politisk sak i mange utviklingsland og en sentral faktor i bekjempelsen av fattigdom. Søkelyset så langt har vært rettet mot mikrofinans og opplæring, men forskning viser at effekten av disse tiltakene har vært nokså begrenset, spesielt for kvinner. En viktig årsak til dette er at kvinner med små barn er mer presset på tid, og dette begrenser mulighetene de har til å ta del i arbeidsmarkedet. Vi presenterer her foreløpige funn fra et forskningsprosjekt i Uganda, hvor vi tilbyr gratis barnehageplass til flere hundre familier og studerer effekten på tidsbruk, forretningsdrift og barnas utvikling. Vi gir en oversikt over undersøkelses­­me­toder og viser deskriptive funn fra vår studie av tidsbruk og utvikling i tidlig barndom. Resultatene tyder på at intervensjoner som frigjør tid for mor, kan åpne for høyere deltakelse i arbeidsmarkedet. Undersøkelsen vår peker på nødvendigheten av en helhetlig tilnærming til kvinnelige entreprenørskap som ikke bare handler om mikrofinans og opplæring, men også tar hensyn til forhold i hjemmet for kvinners integrasjon i arbeidsmarkedet.
Fabrikker mot fattigdom?
Authors: Halvorsen Sandra Kristine , Villanger Espen
Published: October 2023

Kvinners deltakelse i arbeidsmarkedet blir ofte sett på som en transformerende faktor for å styrke deres stilling, bidra til økt velferd gjennom høyere inntekt og redu­sere ulikheter. Etiopias voksende fabrikkindustri står sentralt i landets plan for økt økonomisk vekst og jobbskaping, og kvinners arbeidsdeltakelse er spesielt trukket frem i denne sammenhengen. Vi rapporterer fra en studie der vi undersøker den kausale effekten av å få en jobb i fabrikkindustrien i Etiopia på kvinners inntekt, helse og tilfredshet. Vi finner at en fabrikkjobb gir lav inntekt, men på grunn av få alternative arbeidsmuligheter tjener fabrikkansatte mye mer enn en sammenlignbar kontrollgruppe. Videre finner vi noe negativ effekt på helse, men ingen effekt på generell tilfredshet. En stor utfordring i fabrikkindustrien er at mange av de ansatte slutter i jobben etter kort tid. Vi finner at blant 620 nyansatte var bare 251 ansatt etter syv måneder. Flesteparten av de som sluttet, ble arbeids­ledige, og mange gikk uten inntekt i lengre perioder. Hva er det som får så mange kvinner til å avslå en slik mulighet? Vi finner at lavt lønnsnivå, lange arbeidsdager og belast­ende arbeidsmiljø er hovedårsakene til høyt gjennomtrekk av ansatte i fabrikkindustrien i Etiopia. Så lenge ikke lønnsnivået økes og arbeidsmiljøet forbedres, vil fabrikkindustrien neppe ha den transformerende virkningen mange håper på.
HR og bemanning når profesjonelle tjenestebedrifter blir globale
Authors: Olsen Karen M.
Published: October 2023

Denne artikkelen presenterer noen hovedfunn om hvordan menneskelige ressurser organiseres når profesjonelle tjenestebedrifter integreres globalt. Denne typen selskaper blir ikke bare påvirket av internasjonalt press, men er også med på å forme den globale utviklingen. Basert på en gjennomgang av empiriske studier de siste ti årene presenterer artikkelen tre hovedkonklusjoner. For det første er det fellestrekk ved organiseringen HR (human resources) globalt, samtidig som de nasjonale enhetene ofte tilpasser bemanning til lokale forhold. For det andre fungerer inntjeningssystemet knyttet til den nasjonale enheten som en barriere for bemanning på tvers av land. For det tredje gjør den manglende hierarkiske maktrelasjonen mellom en hovedeier og datter­selskaper at dynamikken i disse globale organisasjonene tar nye former.
Fintech og konkurransereglene
Authors: Sørgard Lars
Published: October 2023

Konkurransereglene legger visse begrensninger på bedriftenes adferd, herunder også bedrifter i fintech-næringen. Hensikten er å lede konkurransen inn på et spor som er til fordel for kundene. Det er bedriftens eget ansvar at reglene overholdes. En god test på at en er på riktig side av streken, er at en opptrer på en måte som er til fordel for kundene. Konkurransebegrensende samarbeid med konkurrenten, for eksempel samarbeid om pris, er den mest alvorlige overtredelsen, og noe både små og mellomstore bedrifter skal unngå. Bedrifter med en dominerende stilling har et særlig ansvar for å ikke svekke konkurransen, herunder å sørge for at de ikke stenger ute brysomme utfordrere. Bedrifter må også være oppmerksomme på at oppkjøp som svekker konkurransen, for eksempel oppkjøp av en nær konkurrent, kan bli stanset.
Hvilket trusselbilde står norske virksomheter overfor, og hvordan kan åpenhet bidra til å forstå cyberrisiko?
Authors: Aakre Silje
Published: October 2023

Formålet med artikkelen er å formidle hvilke cybertrusler som dominerer, og hvordan trusselbildet kommuniseres og bør kommuniseres for å gi bedre grunnlag for styring av cyberrisiko. Artikkelen presenterer en definisjon av cyberrisiko og går gjennom aktuelle trusselvurderinger for norske virksomheter. Den anvender teori om kjente og ukjente risikoer og presenterer en modell for hvordan kommunikasjon og åpenhet om risiko kan forstås og bidra til økt situasjonsforståelse. Trusselvurderingene er hentet fra fire myndighetsaktører og to organisasjoner. Analysen viser de mest framtredende cybertruslene og slår fast at cyberrisiko også blir viet betydelig oppmerksomhet i de generelle trusselvurderingene.
Sikkerhets- og varslingskravene i utkast til lov om sikkerhet i nettverk og informasjonssystemer
Authors: Weitzenboeck Emily M. , Vinden Lars
Published: October 2023

Digitaliseringen av samfunnet påvirker og stiller krav til virksomheter på flere måter. Idiskusjoner og analyser fokuseres det gjerne på behov for kompetanseheving, omstillingsevne eller virksomhetenes evne til å håndtere et endret risikobildet. En annen og mer underkommunisert utfordring ved teknologiutviklingen er den økte kompleksiteten når det gjelder rettslige krav som virksomhetene er underlagt. Nye lover og forskrifter innføres nærmest på løpende bånd, både som følge av nasjonale vurderinger (eksempelvis sikkerhetsloven) og internasjonale forpliktelser (eksempelvis personvernforordningen – GDPR). Resultatet er et komplekst samspill av generelle og sektorspesifikke krav på ulike nivåer som gjør det krevende for virksomheter å forstå hvilke forpliktelser de er underlagt, og hvordan forpliktelsene kan etterleves på en effektiv måte.
I artikkelen tar forfatterne for seg utkastet til lov om sikkerhet i nettverk og informasjonssystemer, og analyserer i hvilken grad lovutkastet medfører nye forpliktelser for virksomheter som blir underlagt bestemmelsene. Loven skal gjennomføre det såkalte NIS-direktivet i norsk rett og omfatter to kategorier virksomheter: tilbydere av samfunnsviktige tjenester og enkelte tilbydere av digitale tjenester. Den første kategorien omfatter tilbydere innenfor sektorene energi, transport, helse, bank/finans, drikkevannsforsyning og digital infrastruktur. Den andre kategorien omfatter nettbaserte markedsplasser, nettbaserte søkemotorer og skytjenester. Virksomheter som omfattes av loven, får blant annet krav til å gjennomføre sikkerhetstiltak som står i et rimelig forhold til den risikoen virksomheten står overfor og krav om å varsle om alvorlige IKT-sikkerhetshendelser.
Digitalt grenseforsvar – en trussel mot personvernet?
Authors: Iden Jon , Øyberg Lena , Jordan Iselin , Øvretveit Susann
Published: October 2023

I november 2018 fremstilte regjeringen et forslag til ny lov om Etterretningstjenesten, også omtalt som tilrettelagt innhenting. Formålet er å gi Forsvarets etterretningstjeneste rettslig forankring gjennom etablering av et regelverk som styrker dens evne til å avdekke og hindre alvorlig kriminalitet i en digital verden (Forsvarsdepartementet, 2018). Lovforslaget skal sette norske sikkerhetstjenester i stand til å beskytte Norge mot trusler og angrep fra fremmede makter, terroristorganisasjoner og enkeltindivider, ved å gi Etterretningstjenesten innsyn i datastrømmer som krysser den norske landegrensen. Forslaget er imidlertid omstridt, spesielt siden det utfordrer borgernes rett til privatliv.
I denne artikkelen vil vi gi en nærmere utredning av hvorfor regjeringen ønsker å opprette et digitalt grenseforsvar, hva det vil innebære, og på hvilke måter et digitalt grenseforsvar utfordrer personvernet. Artikkelen har basert seg på et dokumentstudium av hovedpunktene i samfunnsdebatten sett i et personvernrettslig perspektiv, med innspill og førstehåndsinformasjon fra sentrale aktører for utdypning av deres standpunkt. Blant annet har forsvarsminister Frank Bakke-Jensen, professor Olav Lysne og direktør i Datatilsynet Bjørn Erik Thon gitt verdifulle innspill.
Skytjenester – et godt valg om det gjøres sikkert
Authors: Pretorius Hans Christian , Aas Marianne R. , Thoresen Jon Erik , Larsen Lars , Orset Andreas
Published: October 2023

Artikkelen drøfter hvordan virksomheter best mulig møter utfordringene som følger av en rask teknologisk utvikling. Stadig økende kompleksitet i leverandørkjeder, nettverksstrukturer og IT-systemer skaper et uoversiktlig miljø, og gjør det vanskelig å ta gode beslutninger. Digitalisering skaper også nye sårbarheter og dermed også nye muligheter for å skade eller utnytte digitale systemer og plattformer. Med dette bakteppet diskuteres skytransformasjon som løsning på de utfordringene som nå melder seg. Det er fremdeles lite kunnskap om hvordan virksomheter best ivaretar sikkerheten ved en tjenesteutsetting til sky. Frykten for å ta i bruk skyteknologi går for mange på bekostning av potensielle gevinster. Artikkelen vil presentere en metodikk som setter virksomhetene i stand til å gjennomføre overgangen til skyleveranser på en sikker måte gjennom en helhetlig tilnærming. Metodikken viser også hvilken omfattende kompetansereise den enkelte virksomhet må gjennomføre for å lykkes med sikkerhet i skyen.
Effektive team: Fant Google oppskriften?
Authors: Schei Vidar , Sverdrup Therese E. , Fyhn Bård
Published: October 2023

De fleste av oss jobber hyppig i team. Men hva er oppskriften for å få dette til å fungere? Google mente at svaret var å finne i hvordan teamet er sammensatt. Til sin overraskelse fant de imidlertid at det kritiske for suksess var hvorvidt teamene klarte å skape psykologisk trygghet og hensiktsmessige normer for samspill. Idenne studien ser vi på hvorvidt disse forholdene kan bidra til effektivitet i virtuelle team med begrensede kommunikasjons­muligheter. Og Googles oppskrift synes å virke, også i denne typen team.
Smarte byer i nordområdene: samhandling med innbyggerne
Authors: Dybtsyna Elena , Aleksandrov Evgenii
Published: October 2023

Den globale interessen for nordområdene 5 er knyttet til store muligheter for forskjellig næringsvirksomhet. Samtidig er det utfordringer knyttet til å skape økonomisk vekst og arbeidsplasser i nord som også tar hensyn til miljø og samfunn, og at veksten skjer på en måte som sikrer livskvalitet i lokalbefolkningen og skaper levedyktige lokalsamfunn.
For å sikre vekst som samtidig sikrer bærekraft, har en utforsket om såkalt smarte byer eller smarte kommuner i nordområdene kan være en mulig vei til utvikling. Smartby er et globalt konsept som handler om digitalisering og teknologi for byutvikling, og at denne utviklingen skjer for og med innbyggere i fokus. Likevel er det få studier som undersøker nærmere om det finnes smartby-initiativer, og på hvilken måte de er implementert i kraft av dialog med innbyggere i forskjellige kontekster, for eksempel i nordområdene.
Denne artikkelen analyserer status for smartby-utviklingen i nordområdene med hensyn til samhandling med innbyggerne basert på hvordan inn­byggerinvol­vering er presentert i mediene. Vi avrunder med å argumentere for at det må iverksettes flere medborger­initiativer med et bærekraftig perspektiv for smart­byene i nordområdene.
Globale produksjonsnettverk i nordområdene
Authors: Nilsen Trond
Published: October 2023

Denne artikkelen studerer et globalt økonomisk nettverk bestående av multinasjonale selskaper og på hvilken måte nettverket nedfelles i nordområdene. Båndene i nettverket strekker seg fra Sør-Korea via USA til Europa og ender til sist i nordområdene, som er en periferi i europeisk forstand. Det faglige bakteppet er at produksjon av varer og tjenester er spredt mellom mange regioner og land. De globale nettverkene av kompetanse, arbeidskraft og kapital er komplekse, og aktivitetene foregår i mange deler av verden samtidig. Vi vet imidlertid lite om hvordan disse nettverkene er organisert, hvilke foretak som driver utviklingen i globale nettverk, og på hvilken måte disse nettverkene forankres i norske regioner. I denne artikkelen svarer forfatteren på disse spørsmålene. Ved å undersøke et konkret globalt produksjonsnettverk (GPN), utbyggingsprosjektet Goliat i nordområdene, tilbyr artikkelen ny kunnskap ved at den viser hvordan GPN utfolder seg som en organisatorisk plattform for nasjonale og internasjonale foretak. Analysen demonstrerer at nettverkene er svært spredt i geografisk rom mellom Asia, Europa og USA. Analysen viser at norske leverandørbedrifter i høy grad integreres i globale produksjonsnettverk, spesielt i oppdrag som omfatter undervannssystemer i petroleumsindustrien. Nordområdene påvirkes sterkt av GPN via en etter­spørsel etter økt infrastruktur til oljenæringen, mens de mer petroleumsspesifikke oppdragene uteblir i utbyggingsfasen. Når det gjelder driftsfasen av oljefeltet, integreres nordområdene i større grad i GPN ved at driftsenhet for feltet lokaliseres i nordområdene, selskaper etablerer seg i geografisk nærhet til driftsenhet, og støttefunksjoner lokaliseres i nord. Lærdommen fra analysen er at regioner ikke kan sees på som fastlåste størrelser, men porøse og tøyelige med forskjellige nettverksforbindelser som preger regionen. Drivere for regional utvikling i lys av endringene i den globale økonomien er en kombinasjon av krav om konkurransedyktig arbeidskraft, teknologi, kapital og kunnskap samt på hvilken måte regionene kan kople seg til disse. Derfor må utvikling av regioner forstås som en dynamisk prosess hvor relasjoner til og gjensidig avhengighet av aktører utenfor regionen vil påvirke nordområdenes framtid.
Merkelogoen som virkemiddel for å utvikle sterke merker
Authors: Hem Leif E. , Iversen Nina M.
Published: October 2023

Sterke merker gir bedrifter et konkurransefortrinn. Valg og utvikling av hensiktsmessige merkeelementer er viktig for å lykkes med å etablere og forsterke sterke merker. Merkeelementer er merkenavn, logo, webadresse, slagord, merkekarakter, lydlogo, pakning, farge, design, form og lukt. Merkelogoen er det mest fremtredende tekstuelle og/eller visuelle elementet ved et merke. Det er derfor viktig at det legges tilstrekkelig med tid og ressurser i arbeidet med å utvikle merkelogoen slik at denne fremstår som en integrert del av merket. Denne artikkelen gir en oversikt over merkelogoens betydning og presenterer en typologi for merkelogoen. Artikkelen tar også opp når det er nødvendig å foreta justeringer og oppdateringer av merkelogoen. Itillegg presenteres det et nytt begrep – midlertidige logoendringer. Den klassiske logolitteraturen har forfektet at logoer i minst mulig grad bør endres fordi kundene skal kunne fortsette å kjenne igjen merket over tid. Nye, digitale flater gjør det mulig å gjøre midlertidige endringer på merkelogoen på en kostnadseffektivt måte. Hvorvidt dette er en effektiv måte å underbygge en merkeposisjon på, er derimot uavklart. Artikkelen avsluttes derfor med en modell som stiller noen sentrale spørsmål som må avklares før man kan avdekke effekter av midlertidige logoendringer.
Bærekraftige forretningsmodeller og prosjektmodenhet i innovasjonsprosjekter
Authors: Skyttermoen Torgeir , Wedum Gunhild
Published: October 2023

Formålet med denne artikkelen er å bidra til økt kunnskap om betydningen av prosjektmodenhet i innovasjonsprosesser hvor verdiforslag utvikles. Hvilken rolle spiller prosjektmodenhet for innovasjonsprosesser i virksomheter som ønsker å utforme forretningsmodeller som er både lønnsomme og bærekraftige? Analysen viser at i prosjekter som har som mål å utvikle bærekraftige verdiforslag, er det særlig viktig at prosjektet organiseres som en autonom enhet i virksomheten, og at det legges til grunn en smidig arbeidsform og åpenhet gjennom samarbeid. Prosjektlederen bør å ha god prosjekt- og prosesskompetanse, forretningsforståelse og et genuint engasjement. En tilpasset anvendelse av prosjektmodenhet gir legitimitet blant de involverte, og tilpassede innovasjonsverktøy bidrar til at bærekraftige forretningsmodeller kan realiseres. Studiens resultater gir nyttig innsikt i hvilke elementer ved et prosjekt som bør være til stede i innovasjonsprosesser for at bærekraftige forretningsmodeller skal kunne lykkes.
Prosjektledelse av børsnoteringer
Authors: Fagervik Randi , Tandberg Åse Kristine
Published: October 2023

Et børsnoteringsprosjekt vil ofte være noe av det mest omfattende et selskap gjennomfører i løpet av sin livssyklus. For mange selskaper vil en børsnotering få stor betydning for å kunne vokse videre og realisere sine mer langsiktige driftsmål og verdiskapning for eierne. Konsekvensene for de ansatte er at børsprosjektet kommer til å medføre noen ekstra arbeidsoppgaver som de kanskje aldri har utført tidligere. Dette er arbeidsoppgaver som kommer i tillegg til daglige driftsoppgaver. De færreste selskaper er modne for en børsnotering når de starter prosessen, men stort sett alle selskaper blir børsklare i løpet av noteringsprosjektet og får gjennomført åpningshandelen hos Oslo Børs på ønsket tidspunkt. Vår erfaring er at grundighet i den innledende planleggingen, en realistisk tidsvurdering, fleksible og erfarne prosjektdeltakere samt løpende justering av prosjektoppgavene for å overkomme eksterne usikkerhetsfaktorer er nøkkel­elementer for å lykkes med børsnoteringen.
Ny leder – valgets kvaler
Authors: Hopland Steinar A.
Published: October 2023

.
Sikker eBusiness – nye utfordringer!
Authors: Breivik Otto
Published: October 2023

.
Taktisk aktivafordeling – en passiv strategi for aktiv meravkastning
Authors: Øverland Olav Rune , Smistad Magnus
Published: October 2023

.
Oppkjøp av foretak – nye regnskapsmessige utfordringer
Authors: Schwencke Hans R.
Published: October 2023

.
Norsk næringslivs største oppkjøp i utlandet – vellykket integrasjon i rekordtempo
Authors: Andenæs Henrik
Published: October 2023

.
Lederutvikling – virker det?
Authors: Jordahl Atle , Midtun Eli Karin
Published: October 2023

.
Næringslivets sosiale ansvar – et skadelig og farlig slagord
Authors: Bakke Egil
Published: October 2023

.
Kompetanseoverføring/organisasjonslæring i Statoil
Authors: Sandberg Finn
Published: October 2023

.
Perspektiver på relasjoner ved outsourcing av IT
Authors: Gottschalk Petter , Solli-Sæther Hans
Published: October 2023

Ved outsourcing av IT er kjernen i samhandlingen knyttet til leveranse av IT-tjenester og betaling for disse tjenester. Ulike interessegrupper, deltar i ulik grad i prosessen avhengig av den pågående fase og aktivitet, og relasjonen vil således være dynamisk og utvikle seg over tid. Mange problemstillinger reiser seg underveis i prosessen, og valg må gjøres på ulike nivåer i organisasjonen. Vel vitende om at disse problemstillinger er komplekse og situasjonsbestemt, vil våre råd bare være av generell karakter.
ANALISIS NILAI YANG TERKANDUNG DALAM KEARIFAN LOKAL UPACARA KEMATIAN SUKU TIONGHOA HAKKA DI KOTA SINGKAWANG, KALIMANTAN BARAT
Authors: Barella Yusawinur , Aminuyati  , Fahira Nurul , Maulidya Maya , Cantika Vhicka , Bumi Dea Tami Restu
Published: October 2023

Setiap suku tentunya memiliki kearifan lokal tersendiri seperti suku Chinese atau yang lebih dikenal sebagai suku Tionghoa yang banyak bermukim di daerah perkotaan, seperti di Kota Singkawang. Suku Tionghoa khususnya kelompok hakka memiliki banyak kebudayaan sebagai bentuk kearifan lokal salah satunya upacara kematian. Seiring perkembangan zaman, banyak orang suku hakka tidak melaksanakan upacara kematian ini atau hanya melakukan sebagian tahapan saja dikarenakan kekurangan biaya. Berdasarkan kondisi tersebut, peneliti terdorong untuk meneliti tentang bagaimana tahapan upacara kematian orang suku hakka secara lengkap serta nilai yang terkandung di setiap tahapannya. Artikel ini menggunakan metode penelitian kualitatif, dengan metode pengambilan data observasi, wawancara dan dokumentasi. Hasil menunjukan bahwa dalam budaya kematian, upacara penghormatan dilakukan sebagai bentuk bakti dan kasih sayang terakhir bagi orang yang meninggal. Artikel ini menyimpulkan bahwa dalam budaya kematian, nilai berbakti dan hormat kepada orang tua sangat penting. Hal ini terlihat dalam pelaksanaan upacara kematian yang dilakukan oleh anak-anak sebagai bentuk bukti dari rasa bakti dan penghormatan kepada orang tua yang sudah merawat mereka, meskipun pelaksanaannya memerlukan proses yang panjang dan membutuhkan biaya yang besar.