Halálozásikockázat-becslő pontrendszerek alkalmazhatóságának előzetes vizsgálata újraélesztett betegek körében
Authors: Kiss Boldizsár , Fekete-Győr Alexandra , Szakál-Tóth Zsófia , Párkányi Anna , Jenei Zsigmond , Nyéki Péter , Becker Dávid , Molnár Levente , Ruzsa Zoltán , Dér Gábor , Kovács Enikő , Pilecky Dávid , Gellér László , Veli-Pekka Harjola , Merkely Béla , Zima Endre 
Published: March 2021

Összefoglaló.
Bevezetés: A cardiovascularis halálokok közül világszerte nagy
jelentőségű a hirtelen szívhalál. Annak ellenére, hogy a cardiopulmonalis
resuscitatio és a postresuscitatiós intenzív osztályos kezelés is komoly
metodikai és technikai fejlődésen ment keresztül az elmúlt időszakban, kevés az
olyan validált pontrendszer, amely jól becsülné a beteg intenzív osztályra
kerülésekor a mortalitási rizikót. Célkitűzés: A sikeres
újraélesztést követő intenzív osztályos kezelés kezdetekor felmért, a cardiogen
shock rizikóstratifikációjára alkalmazott CardShock Risk Score (CSRS) és az
általunk hozzáadott, specifikus súlyozófaktorokkal (iniciális ritmus,
inotropigény) módosított CardShock Risk Score (mCSRS) összevetése a mortalitás
előrejelzésében post-cardiac arrest szindrómás betegeknél.
Módszerek: Retrospektív vizsgálatunk során 172, kórházon
kívül sikeresen újraélesztett és klinikánkon ellátott consecutiv betegből a
CSRS- és mCSRS-pontrendszerek segítségével végül 123 beteg adatait elemeztük. A
CSRS- és mCSRS-változók és a korai/késői mortalitás közötti összefüggést
Cox-regressziós analízissel vizsgáltuk. A pontszámok alapján 3 csoportba (1–3,
4–6, 7+) soroltuk a betegeket. Az összevont csoportok túlélését log-rank
teszttel hasonlítottuk össze. Eredmények: A betegpopuláció
átlagéletkora 63,6 év volt (69% férfi), és a hirtelen szívhalál hátterében
80%-ban akut coronaria szindróma állt. A korai/késői mortalitást leginkább a
felvétel utáni neurológiai állapot, a szérumlaktátszint, a vesefunkció, az
iniciális ritmus és a beteg katecholaminigénye határozta meg. A mCSRS
alkalmazását követően mind az „1–3” és a „4–6” (p≤0,001), mind a „4–6” és a „7+”
(p = 0,006) csoportok között szignifikáns különbséget találtunk a túlélésben.
Következtetés: A felvételkori pontok alapján a mCSRS
pontosabban definiálja és differenciálja egymástól az általunk beválasztott két
extra súlyozófaktorral az enyhe, a közepes és a magas mortalitási rizikóval bíró
betegpopulációkat, mint a CSRS. Orv Hetil. 2021; 162(2): 52–60.

Summary.
Introduction: Sudden cardiac death is one of the most
significant cardiovascular causes of death worldwide. Although there have been
immense methodological and technical advances in the field of cardiopulmonary
resuscitation and following intensive care in the last decade, currently there
are only a few validated risk-stratification scoring systems for the quick and
reliable estimation of the mortality risk of these patients at the time of
admission to the intensive care unit. Objective: Our aim was to
correlate the mortality prediction risk points calculated by CardShock Risk
Score (CSRS) and modified (m) CSRS based on the admission data of the
post-cardiac arrest syndrome (PCAS) patients. Methods: The
medical records of 172 out-of-hospital resuscitated cardiac arrest patients, who
were admitted at the Heart and Vascular Centre of Semmelweis University, were
screened retrospectively. Out of the 172 selected patients, 123 were eligible
for inclusion to calculate CSRS and mCSRS. Based on CSRS score, we generated
three different groups of patients, with scores 1 to 3, 4 to 6, and 7+,
respectively. Mortality data of the groups were compared by log-rank test.
Results: Mean age of the patients was 63.6 years (69%
male), the cause of sudden cardiac death was acut coronary syndrome in 80% of
the cases. The early and late mortality was predicted by neurological status,
serum lactate level, renal function, initial rhythm, and the need of
catecholamines. Using mCSRS, a significant survival difference was proven in
between the groups “1–3” vs “4–6” (p≤0.001), “4–6” vs “7+” (p = 0.006).
Conclusion: Compared to the CSRS, the mCSRS expanded with
the 2 additional weighting points differentiates more specifically the
low-moderate and high survival groups in the PCAS patient population treated in
our institute. Orv Hetil. 2021; 162(2): 52–60.