bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Ledelse i ulike kontekster
Authors: Mjelde Madeleine Elise , Nesheim Torstein
Published: October 2023

I denne artikkelen går vi inn på to aspekter ved kontekster for ledelse; enhetlig ledelse vs. matriseorganisering, og om leder og medarbeider er samlokalisert eller ikke. Lederutfordringer knyttet til tilgjengelighet, oppfølging, roller og ansvar og kompetanseutvikling blir analysert ved å se de to kontekstene for ledelse i sammenheng. Den empiriske analysen bygger på 22 intervjuer i en spesialisert enhet i Statoil som leverer tjenester til egne offshoreinstallasjoner. Et hovedfunn er at det er andre utfordringer i relasjonen til linjeleder (på land) blant de som jobber på offshorekontrakt, sammenlignet med landansatte med felles lokalisering med linjeleder. Utfordringene kan føres tilbake til geografisk avstand, innslag av matrise og kombinasjonen av disse to trekkene ved den organisatoriske konteksten.
Bedriftsforsamling – en ubrukt ressurs eller et ubrukelig organ?
Authors: Hagen Inger Marie
Published: October 2023

Ordningen med bedriftsforsamling i aksjeselskaper med mer enn 200 ansatte ble innført i 1972. Veien frem var konfliktfylt og frontene om denne nyordningen i norsk selskapslovgivning harde. Etableringen var motivert i et ønske om å styrke de bedriftsdemokratiske rettighetene: ⅓ av forsamlingens medlemmer skal velges av og blant de ansatte og ⅔ av generalforsamlingen. Forsamlingen ble tillagt sentrale oppgaver som styrevalg, endelig vedtak i spesielt viktige saker for selskapet samt overvåkning og kontroll av styre og administrasjon. En lovendring i 1988 gjorde det mulig å avvikle forsamlingen mot å styrke de ansattes andel av styret, men ellers er ordningen som vedtatt i 1972. Bestemmelsene gjelder både for AS- og ASA-selskaper og for konserner.
I artikkelen rettes søkelyset mot bedriftsforsamlingens betydning i et eierstyringsperspektiv. Har denne særnorske ordningen noen plass i et moderne internasjonalt næringsliv? Hvilken rolle spiller forsamlingen i dagens eierstyring og selskapsledelse? Hvilken betydning har dette «mellomleddet» mellom generalforsamling og styret når det gjelder dialog med eiere og andre interessenter? Og ikke minst – i en tid hvor styresammensetning er en suksessfaktor for selskapene – hva betyr det at aksjonærene velger sine styremedlemmer ved indirekte valg?
Artikkelen bygger på en intervjuundersøkelse Fafo foretok i 2013. Aktørene er samstemt: Bedriftsforsamlingen har gått ut på dato dersom ikke forsamlingens innhold og oppgaver endres. Men – det er også lite som tyder på at bedriftsforsamlingen har store negative konsekvenser – verken for eierstyring, styrevalg eller administrasjonens rolle i selskapet.
Litt om lønnsomhet ved boligsparing for unge (BSU)
Authors: Olsen Harald S.
Published: October 2023

Artikkelen viser hvordan lønnsomhet ved boligsparing for ungdom (BSU) kan beregnes. I bankenes markedsføring av BSU-konto har forfatteren ikke sett eksempler på beregning av lønnsomhet ved benyttelse av BSU-sparing. Det er grunn til å tro at konkrete tall vedrørende lønnsomhet kan øke gruppen av ungdom under 34 år som kan tenke seg å benytte seg av ordningen. Videre vises det at fortsettelse av BSU-sparing etter kjøp av bolig og lån til innskudd i BSU-konto ikke alltid er lønnsomt.
Samskaping og tillit
Authors: Nysveen Herbjørn , Skard Siv
Published: October 2023

Verdiskaping skjer i økende grad gjennom interaksjoner mellom kunder og foretak, en prosess vi kaller for samskaping. I denne artikkelen diskuterer vi betydningen av tillit i relasjoner der kunder og foretak skal skape verdi sammen. Vi kan skille mellom tre dimensjoner av tillit: tillit til evner, integritet og velvilje. Som en helt grunnleggende forutsetning for at samskaping skal kunne skje, må kunder ha tiltro til at foretaket har den nødvendige kompetanse (evne), at foretaket står for aksepterte verdier over tid (integritet), og at foretaket ønsker kundenes beste (velvilje). Vi drøfter det vi mener er et gjensidig forhold mellom disse tre formene for tillit og byggesteinene i samskaping (dialog, tilgang, transparens, risikovurdering).
Urettferdig klagehåndtering
Authors: Brøto Astri Åmellem , Lervik-Olsen Line
Published: October 2023

Når en frustrert kunde deler sine dårlige opplevelser fra klagehåndtering i sosiale medier – lar vi oss påvirke av det? Fører dette til at vi får negative holdninger til bedriften som håndterte klagen, eller får det oss til å fortelle historien videre slik at flere får høre om hvor dårlig bedriften behandler kundene sine? Eller enda verre, får det oss til å slutte å kjøpe bedriftens produkter eller tjenester? Og hva når mange andre har vist sin støtte gjennom å like, kommentere og dele denne historien i sosiale medier – blir vi enda litt mer påvirket da?
I denne studien har vi undersøkt hvorvidt historier om dårlig klagehåndtering som verserer i sosiale medier, påvirker andre forbrukere. Vi fokuserer på om den erfaringen én kunde gjør seg med en bedrifts klagehåndtering, kan påvirke andre forbrukeres reaksjoner. Vi undersøker også om sosial manifestasjon styrker denne effekten. Vi fant at dersom kunden blir dårlig behandlet i klagehåndteringsprosessen, oppleves dette som mer negativt enn om kunden ikke får kompensasjon, eller om prosessen er komplisert og tidkrevende. Vi fant også at kundens negative opplevelser i klagehåndteringsprosessen svekket kjøpsintensjonene blant andre forbrukere, og at denne effekten ble forsterket når mange andre hadde gitt sin støtte. Dette gir klare føringer for ledere av tjenestebedrifter, da det understreker viktigheten av å møte kunden med empati, forståelse og medmenneskelighet når en klage håndteres.
Håndtering av kundeklager
Authors: Oest Rutger van , Knox George
Published: October 2023

Når kunden klager, er det ikke bare negativt – klagen kan også betraktes som en nyttig tilbakemelding som gir bedriften mulighet til å holde på den misfornøyde kunden. Men hva er den økonomiske verdien av god oppfølging av kundeklager? For hvilke kunder gir det størst uttelling? Vi har analysert faktisk kjøps- og klageatferd blant kundene hos en stort detaljhandel i USA.
Kunden som verdiskaper
Authors: Thorbjørnsen Helge
Published: October 2023

Kundene er i dag aktive deltakere i verdiskaping gjennom hele bedriftens verdikjede. Dette gjelder for digitale tjenester så vel som for fysiske produkter og opplevelser. Sammen med bedriften utvikler kundene nye produktideer, de samskaper og distribuerer produkter og tjenester, og de skreddersyr og videreforedler det de selv har kjøpt. For å levere effektiv innovasjon, produksjon, distribusjon og kommunikasjon, må bedriftene derfor forstå hvordan de på best mulig måte kan involvere kundene i de ulike fasene av verdikjeden. I denne faglederen presenteres tanker om samskaping mellom kunde og bedrift gjennom verdikjeden, hva som skal til for å stimulere slik samskaping, samt hvilke positive effekter samskaping kan ha. De ulike fagartiklene i denne utgaven av Magma presenteres i lys av dette rammeverket.
Kjennetegn ved hvitsnippforbrytere
Authors: Gottschalk Petter
Published: October 2023

Hvitsnippforbrytere er personer som begår økonomisk kriminalitet i kraft av stilling, posisjon, nettverk og tillit. De siste fem årene – fra 2009 til 2014 – ble 353 personer dømt til fengsel for hvitsnippkriminalitet her i landet. Det var 24 kvinner (7%) og 329 menn (93%). Gjennomsnittlig alder ved domsavsigelse var 48år. Gjennomsnittlig fengselsstraff var 2,2år. 197 dømte avsluttet sin sak i tingretten (56%), 136 avsluttet i lagmannsretten (38%) og 20 i Høyesterett (6%). Beløpet i kriminaliteten var gjennomsnittlig på 48 millioner kroner. De fleste hvitsnippdømte var ledere i kriminaliteten, og de fleste var råtne epler i råtne epletønner. Denne artikkelen presenterer forskjeller mellom ledere og medløpere i kriminaliteten og mellom råtne epler og epletønner. Karakteristiske trekk ved hvitsnippforbrytere blir oppsummert, og forskjeller mellom lovlydige og kriminelle hvitsnipper blir skissert.
Nøkkelord: økonomisk kriminalitet, hvitsnippkrim­inalitet, medieomtale, empirisk analyse.
Rettferdig ulikhet
Authors: Almås Ingvild , Cappelen Alexander W. , Haaland Ingar , Tungodden Bertil
Published: October 2023

Hvilke ulikheter oppfattes som rettferdige? Vi presenterer resultatet fra en surveyundersøkelse med et nasjonalt representativt utvalg av den norske befolkningen. Hovedfunnet er at nordmenn synes ulikheter kan være både rettferdige og urettferdige avhengig av hvilke forhold ulikhetene skyldes: Mens nordmenn er kritiske til ulikheter som skyldes flaks, er de i stor grad villige til å akseptere ulikheter som skyldes talent eller arbeidsinnsats. Vi finner også at oppfatninger om hvilke ulikheter som er rettferdige, er sterkt korrelert med oppfatninger om hvorvidt myndighetene bør ha som mål å utjevne inntektsforskjeller.
Bedrifters politiske ansvar
Authors: Carson Siri Granum
Published: October 2023

I hvilken grad har bedrifter et ansvar for å påvirke den politiske situasjonen i landene hvor de opererer? Itakt med økende globalisering har bedrifter fått mer makt og frihet, og de sveitsiske næringslivsetikerne Palazzo og Scherer argumenterer for at bedrifter derfor i større grad bør ta et politisk ansvar for globale utfordringer. Idenne artikkelen drøftes deres synspunkt i lys av et konkret eksempel, nemlig Statoils virksomhet i Aserbajdsjan.
Fra transaksjon til relasjon?
Authors: Schei Vidar , Sverdrup Therese E. , Lund Jørgen , Riise Sandra
Published: October 2023

Regnskapsførere har lenge hatt en stabil arbeidssituasjon. Denne posisjonen blir nå sterkt utfordret. For å møte utfordringene har mange tatt til orde for at regnskapsførere bør bevege seg fra passiv regnskapsføring til aktiv rådgivning. Dette krever imidlertid en endring fra fokus på transaksjon til fokus på relasjon. Kan regnskapsførere klare en slik overgang? Her får du eventyret om regnskapsføreren som ingen kunne skremme – men som noen kanskje kan lokke?
Jakten på effektiviseringsgevinster
Authors: Stensaker Inger , Colman Helene Loe , Elter Frank
Published: October 2023

Hvordan kan en organisasjon som har hatt stor suksess over lang tid med en desentralisert organisasjonsmodell bevege seg i retning av en mer integrert modell og dermed ta ut skalafordeler? En slik omstilling vil ikke bare utfordre etablerte styrings- og maktstrukturer, men også organisasjonens identitet. Vi har fulgt Telenor over tre år og kartlagt og analysert hvordan de implementerer sin Industrialiseringsstrategi. I denne artikkelen ser vi spesielt på hvordan identitet kan fungere både som en fremmer og en hemmer i slike prosesser.
Hvordan motivere ansatte til endring gjennom dialog og styrking av den psykologiske kontrakten?
Authors: Sverdrup Therese E. , Olsen Tom Georg
Published: October 2023

Svært mange organisasjoner sliter med å få de ansatte med når de skal gjennomføre endringer. I denne artikkelen diskuterer vi hvordan IT-konsulentselskapet Miles motiverer ansatte til endring gjennom dialog og styrking av den psykologiske kontrakten. I intervjuer med ansatte og ledelsen kommer det frem hvor viktig deltakelse og involvering av de ansatte er i en endringsprosess, spesielt i en tidlig fase. Videre diskuterer vi hvordan en bedrift kan klargjøre de ansatte for endring gjennom å tydeliggjøre og styrke den psykologiske kontrakten.
Endringsledelse i nedgangstider
Authors: Melberg Kjersti , Mikkelsen Aslaug
Published: October 2023

Utgangspunktet for artikkelen er den markante og mye omtalte omstillingen som store deler av norsk næringsliv for tiden gjennomgår, med tilhørende strategier for organisasjonsutvikling og nedbemanning. I artikkelen fokuseres det spesielt på HR sin rolle i forbindelse med dramatiske, raske, overlappende og krevende endringsprosesser. Et sentralt tema er hvordan HR-medarbeidere kan gjøre en positiv forskjell i endringsprosesser ved å bidra til meningsskapende prosesser, slik at det utvikles forståelse og endringsvilje hos de ansatte. Det ligger innenfor HR sitt ansvarsområde å se til at organisasjonsendringer gjennomføres i tråd med lover og regelverk, og å bidra til å implementere endringen med ønsket tempo og kvalitet. Blant de viktigste suksesskriteriene for organisasjonsendringer er gjennomføring med minst mulig tap, og at motivasjonen og innsatsen til medarbeiderne opprettholdes. Et hovedpoeng i artikkelen er at ledere og medarbeidere i en virksomhet bør ivaretas og engasjeres underveis i en omstillingsprosess. Vi drøfter ulike suksesskriterier og fallgruver ved endringsprosesser samt vise ulike grep for initiering, gjennomføring og evaluering av endringsprosesser. En konklusjon er at HR – ved å opptre som koordinerte og aktive endringsagenter – øker sannsynligheten for en meningsgivende og suksessfull endringsprosess.
Hvorfor kjøper bedrifter forsikring?
Authors: Nordahl Helge A.
Published: October 2023

De fleste bedrifter bruker forsikring som en del av sin risikostyring. For mange praktikere er dette en selvfølge, men klassiske teoretiske verk innen finans predikerer det motsatte, nemlig at bedriftene bør overlate til sine aksjonærer å sikre seg mot denne typen risiko. Denne artikkelen gir et bidrag til å forstå bedre hvorfor bedrifter bruker forsikring, og hvilke typer bedrifter som har mest å tjene. Videre gir artikkelen en oversikt over empiriske arbeider som underbygger de teoretiske forklaringene.
Hva skjer med det nordiske kraftderivatmarkedet om aktørene ikke får stille sikkerhet gjennom bankgarantier?
Authors: Saakvitne Jo Albertsen , Bjønnes Geir Høidal
Published: October 2023

Dereguleringen av det nordiske kraftmarkedet på midten av 1990-tallet er internasjonalt anerkjent som en suksesshistorie, og har bidratt til aktive spot- og derivatmarkeder. Markedene sørger for effektiv og transparent prisfastsettelse og mulighet for risikoavdekking i det nordiske kraftmarkedet, som i denne sammenheng også omfatter Tyskland, Storbritannia og Nederland. Derivatmarkedet, Nasdaq OMX, utfordres nå av nye EU-reguleringer for handel med finansielle derivater.
Derivatmarkeder for gass og elektrisitet har hittil vært omfattet av særskilte reguleringer som har gitt ikke-finansielle aktører adgang til å bruke bankgarantier som sikkerhet for sin derivathandel. Denne adgangen kan imidlertid forsvinne fra mars 2016. Det vil gi betydelig økte kostnader for ikke-finansielle deltakere i markedet, og har skapt et stort engasjement blant kraftprodusenter og andre ikke-finansielle aktører, politikere og finanstilsynene i de nordiske landene.
Reguleringsmyndighetene i EU står på sin side overfor en vanskelig avveining mellom å minimere motpartsrisiko og systemisk risiko forbundet med handel i derivater på børs, opp mot ulempene ved at handelen potensielt kan flyttes over til et ugjennomsiktig, bilateralt marked. Dagens praksis med bruk av bankgarantier som sikkerhet anses som mindre sikkert enn deponering av for eksempel kontopenger hos sentral motpart. Dagens praksis er imidlertid billigere for ikke-finansielle selskaper enn alternativene og kan derfor bidra til at disse aktørene går utenom børsmarkedene. Paradoksalt nok kan ønsket om strengere regulering av derivatmarkedet faktisk gi mer, ikke mindre, systemisk risiko.
Risikostyring i energimarkedene
Authors: Sleire Anders D. , Sørensen Rolf-Helge , Angell Thomas , Nilsen Morten , Johannessen Pål
Published: October 2023

Variasjon i råvarekostnader utgjør en risikofaktor av betydning for mange virksomheter, men ikke alle har et like bevisst forhold til temaet. Denne artikkelen skisserer hvordan håndtering av energiprisrisiko kan integreres i et rammeverk for risikostyring. Vi peker på noen sentrale elementer som må ivaretas ved praktisk implementering av sikringshandel. Tre alternative sikringsstrategier presenteres og testes på historiske data for 57 futureskontrakter fra seks ulike europeiske elektrisitets- og gassmarkeder. Strategiene har ulike egenskaper, og resultatene bør vurderes mot en aktørs mål og risikopreferanser.
Vinn eller forsvinn i all offentlighet
Authors: Festøy Elin
Published: October 2023

Folkefinansieringsmarkedet har modnet og vokst - på godt og vondt. En vellykket kampanje kan gi den oppmerksomhet og finansiering prosjektet trenger for å bli vellykket, men samtidig kan en folkefinansierings-flopp være ødeleggende. Folkefinansierings-kampanjer har blitt en intens høyrisiko-sport hvor alt fra kvalitet på kampanjevideo, budskap, valg av kampanjemål og tilgang på kontaktlister må stemme og skape en logisk historie for prosjektet. Kommunikasjonsutfordringen er stor. I denne artikkelen beskrives noen av de kritiske faktorene for å kunne gjennomføre en vellykket folkefinansierings-kampanje.
Sekvensielle merkeutvidelser: strategi for vekst
Authors: Peretz Adrian , Olsen Lars Erling
Published: October 2023

Merkeutvidelser er en strategi for å oppnå vekst i nye produktkategorier, men noen ganger identifiserer markedssjefer vekstmuligheter i produktkategorier som ligger langt fra et merkes eksisterende kategorier. I slike situasjoner vil man i henhold til dagens praksis innen merkevareledelse stå overfor valget mellom å strekke merket svært langt – med risikoen for at dette mislykkes – eller å lansere et nytt merke, noe som er både kostbart og risikofylt. Vi foreslår at det finnes et tredje alternativ der man bruker én eller flere sekvensielle merkeutvidelser for å oppdatere kundenes assosiasjoner til hovedmerket slik at avstanden til vekstkategorien reduseres og en merkeutvidelse til vekstkategorien har større mulighet for å lykkes.
Klagehåndtering i norske bedrifter
Authors: Ronæs Nina , Lorentzen Bengt G. , Silseth Pål , Lervik-Olsen Line
Published: October 2023

Klagehåndtering i norske bedrifter er ikke noe å skryte av. Dette gir seg utslag i lav tilfredshet med klagehåndtering blant kundene, noe tall fra Norsk Kundebarometer tydelig viser. Dette er slett ikke bra for bunnlinjen og framtidsutsikteten for norske bedrifter.
Men hva skyldes dette fenomenet egentlig? Er det bedriftene som feiler, eller er det kundene som nekter å snakke? Noe av årsaken er nok at norske kunder av en rekke ulike grunner ikke nødvendigvis klager når de er misfornøyde. En annen grunn er nok at norske bedrifter har langt igjen med hensyn til å fjerne barrierer som kunden måtte oppleve når det gjelder å klage. Også effektive klagehåndteringsstrategier ser ut til å mangle.
Svikten fra begge sider fører til en tap–tap-situasjon. Kunden er misfornøyd, og bedriften vet ikke hva de skal foreta seg for å forbedre service­kvaliteten. De bedriftene som imidlertid lykkes i å få kundene i tale, som utvikler gode rutiner for klagehåndtering og lærer opp de ansatte til å ta imot klager med et smil – vil kunne vinne kundenes gunst tilbake.
I denne artikkelen belyser vi kunders klagemønster og klagehåndtering i et utvalg bransjer som er representative for norske handlevogner. Vi belyser også tiltak som kan settes i verk for å utvikle effektive systemer for håndtering av klager og tilbakemeldinger fra kundene.
Ledelsens sanne ansikt
Authors: Wennes Grete
Published: October 2023

Denne artikkelen belyser sentrale utfordringer for ledelses­forsk­nin­gen. Forfatteren er en helhjertet tilhenger av at forsk­nin­gen og kunnskaps­ut­vik­lin­gen innen ledelse skal og bør være relevant for praksis. Artikkelen viser at ledelsesfenomenet er komplekst, fagfeltet sammensatt, og forsk­nin­gen heterogen. Likevel er det mange som leter etter ledelsens sanne ansikt, den rette ledelsesmodellen og den suksessrike oppskriften. Et viktig poeng i artikkelen er at det finnes mange sannheter om ledelse. Blant annet er det sant at ledelse virker inn på vårt emosjonelle liv, noe som har fått liten plass i forsk­nin­gen. Utfordringene for forsk­nin­gen er mange: Vi må skape god og stadig bedre kunnskap om noe som er både abstrakt og praktisk, enkelt og vanskelig, teoretisk og praktisk.
Kjønnet som forsvant
Authors: Moldenæs Turid
Published: October 2023

Mainstream organisasjons­forsk­ning hevdes å være preget av kjønnsblindhet. Dette gjelder også organisasjonsfaglige lærebøker. Det er imidlertid store forskjeller mellom nyere norske og svenske lærebøker. Mens kjønnstematikken er nærmest fraværende i de norske, er den langt grundigere behandlet i de svenske. I denne artikkelen lanseres og drøftes to hypoteser om hva denne forskjellen kan skyldes.
Modenhet i outsourcing, offshoring og backsourcing: Tilbake til fremtiden?
Authors: Solli-Sæther Hans
Published: October 2023

Undersøkelser viser at mer enn 50 prosent av norske bedrifter har gjennomført eller planlegger outsourcing og offshoring. Da må de også være forberedt på at endringer i bedriftens interne eller eksterne omgivelser kan initiere backsourcing, det vil si at de må hente hjem tidligere outsourcet aktivitet. Dette kan by på problemer om ikke bedriftene er godt forberedt.
Hensikten med denne artikkelen er å skape et grunnlag for å forstå organisatorisk modenhet for outsourcing, offshoring og backsourcing samt vise hvilke karakteristika og dominerende problemer som følger de ulike nivåer av modenhet. Artikkelen benytter en modenhetsmodell utviklet av Solli-Sæther og Gottschalk (2015) som illustreres med eksempler fra norske bedrifter innenfor ulike bransjer som programvare, maritim og møbel. Forskningen indikerer at bedriftene gjennomgår en stegvis utvikling, og viser særlig hvordan kostnader, ressurser og relasjonelle forhold er viktig for organiseringen av bedriftens forretningsprosesser. Modenhetsmodellen kan således representere et bilde av utviklingen som bedriftsledere kan bruke til å forstå på hvilket nivå bedriften befinner seg, identifisere kommende utfordringer, og dermed gi en ramme for fremtidig planlegging og utvikling.
Rekrutteringsbransjens vekst, og fall?
Authors: Hopland Steinar A.
Published: October 2023

Tidlig på 80-tallet startet det som ble den norske rekrutteringsbransjens gullalder. Nye verktøy og inspirasjon fra USA gjorde at antallet rekrutteringsselskaper økte kraftig, og rekrutteringsprosessene i norske selskaper ble i stadig større grad håndtert av eksterne selskaper. Denne artikkelen beskriver hvordan bransjen har utviklet seg. Videre beskrives det hvordan den teknologiske utviklingen har forandret disse prosessene, både fordi kanalene for stillingsannonser har blitt endret, og fordi selskapene selv blir flinkere til å håndtere seleksjon av kandidater. Artikkelen konkluderer med at endringen i bransjen vil være så stor at svært mange av dem som er ansatt i dagens rekrutteringsselskaper i løpet av de ti neste årene, enten må ha funnet andre utfordringer, eller må arbeide med rekruttering på en helt annen måte enn det de har gjort de siste årene.
Mottak av varsling
Authors: Matthiesen Stig Berge
Published: October 2023

Varsling innebærer ofte en krise for bedriften, da varsling innebærer at noen gir beskjed om kritikkverdige forhold man ikke har vært forberedt på. Det har vært flere saker om varsling i de senere år som har blitt håndtert dårlig av dem som har mottatt varselet. To kjente case er Monika-saken og VimpelCom-saken. I forskningslitteraturen har det hittil vært lite søkelys på dem som mottar varsling. Oppmerksomheten har konsentrert seg om varslere. I en analyse av 1113 personer var det 31prosent som på et eller annet tidspunkt hadde mottatt et varsel om kritikkverdige forhold. Kjønn og alder predikerte i liten grad mottak av varsling, derimot var det en statistisk sannsynlighet for å motta et varsel fra en varsler om man hadde verv som tillitsvalgt eller verneombud, eller hadde en lederposisjon (odds ratio henholdsvis 1,7 og 2,0). Om man selv hadde erfaring som varsler, var det imidlertid ni ganger større sannsynlighet for at man hadde mottatt et varsel, og tilsvarende var det om lag fire ganger større sannsynlighet om man selv hadde vært vitne til kritikkverdige forhold på sin arbeidsplass i løpet av de siste tolvmånedene. I artikkelen drøftes det om personer som har varslingserfaring, signaliserer en form for mottakelighet som gjør at potensielle varslere lettere tar kontakt om de har noe kritikkverdig å melde. Det trengs mye mer forskning på mottakeren av varsling, og denne studien må ansees som en preliminær studie. En rekke momenter eller forslag i forbindelse med god varslingshåndtering blir gjennomgått. God varslingshåndtering vil ofte innebære at bedriften har lært noe av krisen som ble manifestert for ansvarlige instanser i bedriften, gjennom at en varsler måtte ta affære.
Et helhetlig perspektiv på rekruttering, seleksjon og utvikling av kriseledelseskompetanse
Authors: Nesse Synnøve
Published: October 2023

Hvordan bygger man kriseledelseskompetanse? I denne artikkelen presenterer jeg tre perspektiver på hva effektiv kriseledelse er, og integrerer dem med tanke på rekruttering, seleksjon og utvikling av ledere. Dernest introduserer jeg et fjerde perspektiv og ser på hvordan organisasjoner kan gå frem for å bygge systemisk kompetanse innen kriseledelse. Tradisjonelt har mange forstått kriseledelse på to måter, enten som en personlig egenskap og noe man er født til, eller som en variant av generell ledelse. Denne forståelsen kan lede til at virksomheter overlater til tilfeldighetene både hvem som blir ledere under kriser, så vel som utvikling av kriseledere. Det er ikke bare i strid med forskning på området om hva effektiv kriseledelse er, det er også uetisk med tanke på de enorme konsekvensene manglende kompetanse kan få for kriserammede. Et systemisk perspektiv innebærer at man rekrutterer, selekterer og trener kriseledere ut fra en helhetlig forståelse av hvilken kompetanse virksomheter trenger under kriser. Artikkelen er ment å gi et overblikk over fagfeltet samt praktiske råd til ledere som har ansvar for å utvikle slik kompetanse, som administrerende direktører, HR- og HMS-ledere.
Kommunikasjon i krisepregede omstillinger
Authors: Lokken Eva Tryti
Published: October 2023

I en tid der medier, samfunn og virksomheter er opptatt av omstilling og reformer i privat og offentlig sektor, er det stort behov for å forstå mer av komplekse årsakssammenhenger som leder til fiasko eller suksess.
Heldigvis er langt fra alle omstillinger krisepregede. De mest omfattende omstillingene kan ses på som enten evolusjonære eller revolusjonære (Balogon og Hope-Hailey 1999). De siste kan like gjerne kalles kriser, for da skjer alle endringene på én gang, med alt det innebærer av risiko og påkjenninger.
Bare 30 prosent av alle endringsinitiativ når sine mål (Beer & Nohria 2000; Higgs & Rowland 2000 & 2005). Blant en rekke mulige årsaker er det bred enighet om at kommunikasjonspraksis er avgjørende (Hayes 2007; Clampitt etal. 2002; Kitchen & Daly 2002; Grundy 1998; DiFonzo & Bordia 1998; Richardson & Denton 1996; Kotter 1995; Schweiger & Denisi 1991). Min studie har undersøkt hva slags kommunikasjonspraksis som er anvendt i vellykkede omstillinger, og hvordan og hvorfor deres kommunika­sjonspraksis ser ut til å ha bidratt til utfallet.
Studien har tatt for seg fire vellykkede omfattende omstillinger. Resultatene viser at alle casene hadde sammenfallende kommunikasjonspraksis på fire hovedområder. Derimot viser resultatene oppsiktsvekkende ulikheter i kommunikasjonspraksis på to avgjørende punkter, avhengig av om omstillingen er revolusjonær (krisepreget) eller evolusjonær. I en opplevd krise kan, eller kanskje må, kommunikasjonen ta en form som ikke ville blitt akseptert av medarbeidere i en evolusjonsartet omstilling. Mens medvirkning og dialog er dagens idealer, viser studien at en krisepreget omstilling kan, eller må, skje uten at disse idealene etterleves. Noen av de menneskelige behovene i de to omstillingstypene er forskjellige. Det kan forklare de oppsiktsvekkende ulikhetene på de to områdene, mens de øvrige hovedpunktene viser samsvar i hva god kommunikasjonspraksis er ved omfattende endringer.
Samfunnsansvar i praksis
Authors: Ødegård Ansgar , Salinas­ Cecilia G.
Published: October 2023

I denne artikkelen beskriver vi hvordan det finske multinasjonale skogindustriselskapet UPM (før Botnia) samhandler med vertskapsbyen Fray Bentos i Uruguay. Samhandling med lokalsamfunn spiller en viktig rolle for multinasjonale selskaper. Vi argumenterer for at lokalsamfunns historie, identitet og fortid er svært viktig for kvaliteten på samhandlingen, og følgelig noe multinasjonale selskaper bør utvikle en forståelse for og anerkjennelse av. Vi tar derfor til orde for at lokalsamfunn, i motsetning til hva som er vanlig praksis, anses som en primær og helt sentral «stakeholder». Lokalsamfunnets unike historie og identitet bør derfor anerkjennes og anvendes som en ressurs for utvikling av en omforent fremtid for både lokalsamfunn og multinasjonalt selskap. Følgelig vil en flerdimensjonal forståelse av tid, dvs. at erfaringer og hendelser i fortiden er tett koblet sammen med aspirasjoner for fremtiden, være en viktig implikasjon for multinasjonale selskapers praktiske samfunnsansvar og for fremtidig forskning og utvikling av fagfeltet bedrifters samfunnsansvar.
Styrearbeid: Strategiske og taktiske grep i nedgangstider
Authors: Paulsen Krister Hauge , Embretsen Thomas
Published: October 2023

Stadig flere styrer opplever at lav økonomisk vekst og volatile råvare- og valutapriser gjør at selskapet står overfor nedgangstider. Ofte tar det for lang tid før styret innser alvoret i situasjonen, og det er derfor viktig å sikre seg tilgang til god informasjon med lang nok tidshorisont om både markedet og selskapet for å kunne overvåke situasjonen. Det er i tiden før et selskap befinner seg i en krise at styret har både den nødvendige tiden og handlingsrommet til å sikre at et selskap kommer trygt og styrket gjennom en markedsnedgang. I en slik periode må styret sikre seg nødvendig informasjon og kompetanse til å vurdere både strategiske, strukturelle og taktiske grep, samt justere sin arbeidsform både internt og overfor ledelsen.
Utfordringer i styrerommet
Authors: Moe-Helgesen Eli
Published: October 2023

I våre prosjekter der vi støtter norske styrer med å evaluere sitt arbeid, ser vi noen felles trekk ved hva de strever med. En hovedproblemstilling er uavklart rollefordeling og utfordringer i samspillet mellom styret og ledelse. Vi ser at styrene bruker for mye tid til å se bakover, og har for lite fokus på risiko og muligheter. Styrene bruker for mye tid på brannslukking og hendelser som allerede har inntruffet. Et annet tema mange styrer strever med, er arbeidet med misligheter og antikorrupsjon – for hva er godt nok? Og en gjenganger er at styrene forteller om at de mottar for lange saksdokumenter, at presentasjonene av saker tar for mye tid, og at det blir for lite tid til diskusjon og beslutning. Den gode nyheten er at dette er forhold som styrene kan gjøre noe med gjennom systematisk forbedring.
Kjønnskvotering av børsnoterte ASA-styrer
Authors: Eckbo B. Espen , Nygaard Knut , Thorburn Karin S.
Published: October 2023

Den norske lovfestede kjønnskvoteringen av styrer i norske allmennaksjeselskaper (ASA), som ble vedtatt i desember 2005, har siden blitt lagt til grunn for tilsvarende reguleringer i mange EU-land. Dette til tross for at pessimistiske prognoser i «Wall Street Journal» og «The Economist» spådde store reduksjoner av børsverdier i ASA-selskaper uten kvinnelige styremedlemmer. Pessimismen i pressen var basert på forskningsresultater publisert i høyt ansette vitenskapelige tidsskrifter innen økonomi i 2012. Forfatterne av denne artikkelen har gjennomført en omfattende etterprøving og analyse på data for alle norske ASA-selskaper fra 1998 til 2013, og konkluderer i stedet med at pessimismen var ubegrunnet på et rent vitenskapelig grunnlag. Artikkelen viser at den tidligere forskningen er belemret med metodiske feil som driver resultatene. Den viser i stedet at 2005-lovendringen hverken fikk eller kunne forventes å få en signifikant negativ effekt for selskapsverdiene på Oslo Børs.
Lønn som fortjent?
Authors: Solvang Turid Elisabeth
Published: October 2023

Siden 2010 har Norsk Institutt for Styremedlemmer undersøkt styrehonorarene i børsnoterte og statseide selskaper. I perioden frem til 2015 har gjennomsnittlige honorarer for styreleder økt med ca. 50 prosent, og for styremedlemmer med ca. 40 prosent. Noe av forklaringen antas å ligge i økt arbeidsmengde og risikoeksponering for styremedlemmer. Selv om honorarene i de statseide selskapene øker, er gjennomsnittlige honorarer i børsnoterte selskaper ca. det dobbelte av honorarene i statseide selskaper.
Spriket mellom høyeste (kr. 6435000) og laveste (kr. 23000) styrelederhonorar blant de børsnoterte selskapene er enormt. Det er i selskaper med store private og/eller utenlandske eiere vi finner de høyeste honorarene. I noen selskaper forklares det med at man har en såkalt «Arbeidende styreleder». Ingen av selskapene med høyest styrelederhonorar har direkte statlig eierskap.
Det er liten grad av samsvar mellom nivå på styrehonorarer og selskapets markedsverdi. Vi antar at den betydelige statlige eierandelen i selskapene som har høyest markedsverdi, kan ha en dempende effekt på honorarene.
Høyeste honorar til styremedlem er kr. 824964, og selskapene med de høyeste styremedlemshonorarene domineres også av få, private aksjonærer. Antallet selskaper som honorerer styremedlemmer mer enn kr. 400000 økte fra fem i 2014 til femten i 2015. I børsnoterte selskaper utgjør honorar til styremedlemmer i gjennomsnitt halvparten av styreleders honorar.
Styrets verdiskaping
Authors: Søland Pål
Published: October 2023

I denne artikkelen ser vi på styrets verdiskaping gjennom fire styreperspektiver: kontroll, støtte, ressurs og interessent. Det argumenteres for at styret når sitt verdiskapende potensial når
1. en integrerer de ulike perspektivene på styre­arbeid,
2. når styrearbeidet tilpasses situasjonen, og
3. en klarer å mestre dualiteten med styrets kontroll- og støttefunksjon.
Videre ser vi på forståelsen om styrets verdiskaping som et verktøy der en kan a)analysere behovet for styret, b)samle styremedlemmer rundt et felles verdiskapende mål, og c)identifisere hvor en selv har et fortrinn.
Markedsføring og delingsøkonomi
Authors: Iversen Nina M. , Hem Leif E.
Published: October 2023

Interessen for og utbredelsen av delingsøkonomien har økt kraftig de siste ti årene. I flere og flere næringer vokser det frem nye innovative aktører som utnytter delingsøkonomiens prinsipper, og som samtidig utfordrer de etablerte aktørene. I denne artikkelen defineres de fire komponentene som ligger til grunn for økt bruk av delingsøkonomi: (1) tilgjengelighet gjennom IT plattformer, (2) interesse for å dele egne produkter og ressurser, (3) endrede konkurranseforhold, og (4) økt nettverksinnovasjon. Folkefinansiering (engelsk crowdfunding) kan illustrere disse fire komponentene ved at internett gjør ideer, prosjekter og investeringsmuligheter tilgjengelige for folk flest. Dette presenteres på plattformer (for eksempel Bidra.no, Kickstarter, Indiegogo og Kiva) som du og jeg kan vurdere og eventuelt velge å investere penger i. På den måten kan du få direkte kontakt med for eksempel en entreprenør og gjøre avtale (om deling) med ham/henne. Dermed unngår man fordyrende mellomledd, som tradisjonelt har vært banker og investeringsselskaper. Dette endrer konkurranseforholdene og -arenaen. Endringen skyldes innovasjonen som har skjedd i nettverket og i verdikjeden. Men for at delingsøkonomien skal utvikle seg i ønsket retning, er det behov for offentlige reguleringer og en økt forskningsinnsats. Forskningen på området er per i dag svært begrenset, og det finnes derfor mange ubesvarte spørsmål.
Aksjelovutvalgets forslag
Authors: Ekberg Elisabet
Published: October 2023

Artikkelen omtaler de forslag fra aksjelovutvalget som forfatteren oppfatter som de mest sentrale. Mange endringer vil kunne innebære betydelige praktiske forenklinger for mange aksjeselskaper. Forslagene innebærer også en modernisering av aksjelovgivningen, med større grad av teknologi­nøytralitet og åpning for kommunikasjon og møteformer tilsvarende det som er vanlig i praksis. Det kan antas at endringer kan komme allerede fra og med 1.juli 2017.
Internasjonal skatt endres med ny supertraktat
Authors: Johnsen Trond Eivind
Published: October 2023

Endringen av internasjonal skatt vil ta et viktig steg fremover i 2017 med en ny «supertraktat» som skal endre flere tusen skatteavtaler samtidig. Norge er blant de 100 landene som har fremforhandlet avtalen, og som er forventet å signere supertraktaten. Flere av endringene vil kunne tre i kraft allerede fra 1.januar 2018. I denne artikkelen gir vi en innføring i hvordan traktaten vil fungere, og hva som vil bli endret.
De viktigste endringene er økte krav for å nyte godt av skatteavtalebeskyttelse samt lavere terskel for kildestatsbeskatning. Mange av dagens strukturer vil bli rammet ved at mer eller mindre tomme holdingselskaper i en god del tilfeller ikke lenger kan bruke skatteavtalene for å redusere eller eliminere kildeskatter. Videre kan en ikke lenger være sikker på å unngå skattemessig tilstedeværelse (fast driftssted) i utlandet ved bruk av kommisjonærstrukturer og andre organiseringsmåter for å unngå fast driftssted, herunder bruk av aktivitetsunntakene i skatteavtalene (for eksempel lagerbygg og innkjøpskontor). For skattytere er det også noen gode nyheter, med forbedrede konfliktløsningsmekanismer og utvidet bruk av voldgift mellom ulike lands skattemyndigheter for å finne en løsning på tilfeller av dobbeltbeskatning.
Påvirker kjønn forhandlinger?
Authors: Schei Vidar , Rognes Jørn K.
Published: October 2023

Det synes å være en utbredt oppfatning at kvinner er dårlige til å forhandle. Nyere internasjonal forskning viser imidlertid at det er små forskjeller mellom kvinner og menn. Og det avgjørende er hvorvidt forhandlingssituasjonen favoriserer mannlige eller kvinnelige kjønnsroller. Våre data fra Norge indikerer at kvinner og menn er like dyktige til å forhandle. Spørsmålet er likevel om kanskje kvinner vil være vinnerne i fremtidens forhandlinger.
Transcenderende ledelse
Authors: Raabe Tellef , Kopperstad Ida , Gjerding Caroline
Published: October 2023

En fersk SINTEF-rapport slår fast at endringshastigheten i Norge øker. Norske bedrifter er derfor i økende grad avhengig av rask omstillingsevne, noe som fordrer en rekke komplekse lederegenskaper. I litteraturen beskrives hundrevis av teorier for vellykket lederskap, men flere forskere har påpekt at det er behov for et mer helhetlig teoretisk rammeverk. Transcenderende ledelse er et slikt holistisk rammeverk, som i en ny pilotundersøkelse av den norske mediebransjen synes å være et velegnet verktøy for å undersøke og presentere vellykket og ønskverdig lederatferd. Rammeverket belyser lederatferd langs tre dimensjoner: ledelse av andre, ledelse av organisasjonen og ledelse av seg selv. Ramme­verket inkluderer dermed tre ledende teorier for lederskap: transformasjonsledelse, strategisk ledelse og autentisk ledelse, som samlet gir en god og konsis oversikt over hvilke nøkkelegenskaper ledere bør etterstrebe å inneha. Transcenderende ledere assosieres med bedre økonomiske resultater, bedre trivsel, et sterk­ere samfunnsansvar og større innovasjonskraft. Rammeverket er utviklet av Mary Crossan og kolleger ved Ivey Business School i Toronto, og har ikke tidligere vært beskrevet på norsk.
Typiske fallgruver i verdsettelser
Authors: Kaldestad Yngve
Published: October 2023

Formålet med artikkelen er å sette søkelys på typiske feil som går igjen i verdivurderinger. Fallgruvene er delt inn i følgende hovedkategorier: 1) verdivur­deringens formål, 2) avkastningskrav, 3) kontantstrømprognosen, 4) overgang fra verdi av drift til verdi av egenkapital.
Forfatteren tror at verdivurderinger generelt har en tendens til å komme for høyt i verdi. Dette skyldes spesielt at prognosene ofte er for optimistiske. Det er lett å undervurdere konkurransekreftenes tilbøyelighet til å eliminere meravkastning over tid. Insentiver og psykologiske bias bidrar videre til at det er lett å bli fortalt og tro på eventyr.
Verdien av å (kunne) stenge
Authors: Kristiansen Karoline Ask , Nordahl Helge A. , Tesaker Marte
Published: October 2023

Verdsetting av fysiske eiendeler ved hjelp av diskontering av fremtidige forventede kontantstrømmer tilhører barnelærdommen for siviløkonomer. Denne metoden har imidlertid en stor svakhet: Det forutsettes at eieren ikke er i stand til å gjøre valg underveis. Denne artikkelen illustrerer verdien av en viktig valgmulighet, nemlig valget av å åpne eller stenge en fabrikk. For å si noe om verdien av denne fleksibiliteten brukes en simuleringsbasert metode for prising av kompliserte opsjoner. Vi finner at verdien kan være betydelig, spesielt dersom lønnsomheten i utgangspunktet er marginal.
Merkur Market – en ny markedsplass under Oslo Børs
Authors: Fagervik Randi , Ankarstrand Geir , Eckhoff Gunnar
Published: October 2023

For tiden pågår en utredning i EU om å etablere en kapitalmarkedsunion i Europa innen 2019. Hensikten er å bedre tilgangen til finansiering for alle virksomheter, og spesielt for små og mellomstore bedrifter. I denne artikkelen presenteres Oslo Børs’ nye markedsplass, Merkur Market, som ble lansert i januar 2016. Oslo Børs vurderer at etableringen av Merkur Market kan tilrettelegge for at kapitaltilgangen i det norske bedriftsmarkedet blir mer effektiv og målrettet med hensyn til seleksjon av selskaper med innovasjonsevne og langsiktig vekstpotensial. Merkur Market passer for både helt nystiftede vekstselskaper og mer modne industriselskaper (både AS og ASA) samt sparebanker (egenkapitalbevis) som enten ikke oppfyller opptakskravene på Oslo Børs eller Oslo Axess, eller som av andre grunner ikke ønsker notering på regulert marked.
Merkebygging på Facebook
Authors: Wien Anders , Tafesse Wondwesen
Published: October 2023

Med sin enorme brukerbase har Facebook blitt en nødvendig og verdifull markedsføringsplattform for norske bedrifter. Særlig fremstår Facebook som en viktig plattform for å drive merkebygging. Men hvordan bør bedrifter tilnærme seg Facebook som en arena for merkebygging? I dag baserer mange bedrifter sin Facebook-aktivitet på normative antakelser om hva som er det «riktige» å gjøre. Formålet med denne artikkelen er å bidra med en mer forskningsbasert forståelse av markedsføring på Facebook. Gjennom en analyse av tre strategier for merkebygging, som igjen utledes til konkrete taktiske råd, bidrar denne artikkelen med kunnskap om både den strategiske og taktiske utøvelsen av merkebygging på Facebook.
Utfordringer ved bruk av selvbetjente etterretningsverktøy
Authors: Johannessen Trond Vegard , Fuglseth Anna Mette
Published: October 2023

Artikkelen gir et bidrag til diskusjonen om fremtidens behov innenfor økonomisk utdanning. Utviklingen går i retning av at ledere og ansatte i høyere grad skal basere sine beslutninger på data, og at de selv skal søke etter og forberede data for analyse. Artikkelen presenterer resultater fra analyse av besvarelser på en hjemmeeksamen i datamodellering og business intelligence for førsteårs bachelorstudenter. Resultatene viser at nyutviklede «brukervennlige» verktøy ikke kan erstatte brukernes kunnskaper om datamodellering, men også at studentene med innføring i grunnleggende datamodellering relativt raskt kom på et nivå hvor de kunne bruke verktøyene effektivt for beslutningsstøtte.
Hvordan kan vi løfte kvaliteten i norsk økonomisk-administrativ utdanning?
Authors: Østbye Joakim
Published: October 2023

Siden 1970-tallet har antall studiesteder som tilbyr økonomisk-administrativ utdanning, økt kraftig. På tross av adskillig flere studenter og at Statistisk sentralbyrås framskrivninger skulle tilsi overskudd på kandidater med økonomisk-administrativ utdanning, er arbeidsmarkedet fortsatt godt, særlig for masterkandidatene. Hvordan det blir framover, er imidlertid usikkert.
Studentene er gjennomgående fornøyde med utdanningen sin, men etterspør sterkere praksisorientering. Samtidig er det en utfordring at få ønsker en akademisk karrierevei. Det er nødvendig for å utvikle og opprettholde kvalitet i utdanningene. Internasjonale akkrediteringer bidrar til økt status og kvalitetsutvikling. Dette bør stå høyt på agendaen for handelshøyskolene i Norge.
Hvis vi legger til grunn at kravene til omstillinger forsterkes, hvilken kompetanse vil framtidens økonomer trenge? I artikkelen argumenteres det blant annet for skjerpede krav til digitale ferdigheter og teknologiforståelse, mer internasjonal erfaring og tverrkulturell kompetanse og behov for å bygge solid kompetanse som gjør kandidatene rustet for kontinuerlig omstilling og utvikling.
Norske toppledere og deres utdanningsbakgrunn i 2016
Authors: Amdam Rolv Petter , Kvålshaugen Ragnhild
Published: October 2023

Tidligere undersøkelser har vist at sivilutdanningen av økonomer og ingeniører har utgjort kjernen innenfor et relativt stabilt system for utdanning til en posisjon som toppleder i norsk næringsliv. Innenfor denne gruppen har siviløkonomene styrket seg siden 1970-tallet. Denne artikkelen undersøker utdanningsbakgrunnen til norske toppledere anno 2016. Den styrker oppfatningen av et stabilt system. Det at sivilingeniørene faktisk har økt sin andel, gjør begrepet plastisitet relevant. En annen tendens er at stadig flere reiser til utenlandske toppskoler for å ta etter- og videreutdanning innen ledelse.
Siviløkonomstudiet i 2025 og internasjonalisering
Authors: Dijk Feite Hindrik van
Published: October 2023

Internasjonalisering av høyere utdanning er en medalje med to sider: kvalitet og marked. Når det gjelder kvalitet bør fokuseringen på utveksling erstattes av en fokusering på læringsmål. På BI har vi utviklet en modell for internasjonalisering som tar høyde for forskjellige grader av læringsmåloppnåelse gjennom forskjellige aktiviteter. Når det gjelder marked kan posisjoneringen av siviløkonommasteren under Master in management varemerke føre til en oppløsning av det integrerte femårige siviløkonomløpet, i takt med internasjonale utviklinger siden starten av Bolognaprosessen.
Digitalisering av kunnskapsarbeid
Authors: Breunig Karl Joachim , Skjølsvik Tale
Published: October 2023

Digitalisering vil fundamentalt endre strategi, organisering og verdiskaping i kunnskapsintensive virksomheter. Mens tidligere teknologiutvikling i stor grad har påvirket arbeidsintensiv virksomhet, byr digital teknologi på muligheter for å endre kunnskapsarbeid og organisering av dette arbeidet. For å studere effekter av digitalisering ser vi i denne artikkelen på profesjonelle tjenestebedrifter som en illustrativ case. Eksempler på profesjonelle tjenestebedrifter er advokatfirmaer, revisjonsselskaper og konsulentselskaper. Eksisterende forskning har vist til denne typen virksomheter som eksempler på kunnskapsorganisasjoner hvor digitalisering er forventet å ha en utstrakt innflytelse – uten at det er dokumentert hvordan disse virksomhetene vil endre seg.
I denne artikkelen presenteres funn fra et pågående forskningsprosjekt om effekten av digitalisering på advokatfirmaer i USA og Storbritannia. Vår studie viser at det ikke lenger er slik at det er forbeholdt store etablerte virksomheter å utnytte nye teknologiske muligheter. Dagens teknologi gjør det mulig for små virksomheter å ta i bruk forholdsvis rimelig «hyllemetervare» for å effektivisere arbeid, nå internasjonale markeder og samarbeidspartnere samt kommunisere mer direkte med markedet. Selv om mye medieoppmerksomhet har vært rettet mot sofistikert teknologi, slik som kunstig intelligens, viser vår studie at store endringer allerede skjer ved bruk av rimelig teknologi – på en smart måte. I sum muliggjør dette kostnadsreduksjon, skalerbarhet og tett interaksjon med kolleger og kunder uavhengig av fysisk tilstedeværelse.