bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Improvement of Administration Processes in Manufacturing Companies
Authors: Šťastná Lucie , Šimon Michal
Published: May 2016

This paper is focused on administrative processes in manufacturing companies. It discusses about that the company should focus on its administrative processes and not just on manufacturing processes. In these processes a big potential is hidden. The article deals the concept of lean enterprise and defines all of its areas. Further it also shows the current status of administrative processes and the waste that occurs. Furthermore a proposal of workflow with the administrative processes is shown here with using methods of industrial engineering. Finally the two examples from practice are shown with using methods of industrial engineering in the administrative processes
Performance Studies on Differential Evolution Algorithm and Shuffled Frog-Leaping Algorithm for Simulated Manufacturing Problems
Authors: Ruekkasaem Lakkana , Aungkulanon Pasura
Published: May 2016

The real world engineering problems are complex associated with lot of factors. The objective of mathematic models in simulated manufacturing problems are to minimize cost or maximize profits while satisfying the constraints. The purpose of this article was to study two algorithms for testing their efficiency in solving non-linear optimization problems and simulated manufacturing problems. A well-known meta-heuristic approach called Differential Evolution (DE) was compared with Shuffled Frog-leaping Algorithm (SFLA) in term of mean, maximum, minimum, and standard deviation of the solution. SFLA was better than DE in terms of the performance to finding optimal solutions because of the unique process of memeplex, which can increase speed of convergence and find turning parameters.
Comparison of Bee Algorithm and Scheduling Methodologies: A Case Study of Manufacturing in Thailand
Authors: Aungkulanon Pasura
Published: May 2016

The aim of this research is to study the problem and efficiency improvement of the instrument factory in Thailand. The methods of production schedule are performed by four heuristic techniques which are Shortest Processing Time (SPT), Earliest Due Date (EDD), First Come First Serve (FCFS) and Bee algorithm (BA). All four methods aim to reduce the cost of delay shipment and time loss in manufacturing process. We apply these methods in the production process in an instrument factory. The results show that BA method is powerful in term of minimize make span and average completion time. Whereas, SPT method is the best method for finding minimum value of total late job.
Influence of the Veneering Thickness on Stresses in All-Ceramic Crowns
Authors: Porojan Liliana , Topală Florin , Savencu Cristina
Published: May 2016

Brittle break downs are typical failures of ceramic materials. Chipping problems associated with all-ceramic zirconia restorations are studied and discussed at the moment. Factorial analysis showed that material and thickness of prosthetic crowns are of primary importance in stress magnitude. Laboratory tests such as finite element analysis (FEA) may help to predict the behaviour of different restorations during biomechanical simulation. The aim of this study was to evaluate by FEA stresses in all-ceramic crowns in regard to different veneer thicknesses. For the experimental analysis a first upper premolar was chosen. A static structural analysis was performed to calculate the stress distribution from different coping designs. FEA may help to predict the behaviour of all-ceramic bilayer crowns during biomechanical simulation. FEA investigations show that a constant veneering thickness of 1-1.8 mm doesn't affect the stress distribution and maximal stress values in the teeth structures and restorations.
The role of communities in sustainable land and forest management: The case of Nyanga, Zvimba and Guruve districts of Zimbabwe
Authors: Matsvange Diego , Sagonda Ruvimbo , Kaundikiza Munyaradzi
Published: May 2016

Forest benefit analysis is vital in ensuring sustainable community-based natural resources management. Forest depletion and degradation are key issues in rural Zimbabwe and strategies to enhance sustainable forest management are continually sought. This study was carried out to assess the impact of forests on communities from Nyanga, Guruve and Zvimba districts of Zimbabwe. It is based on a Big Lottery Fund project implemented by Progressio-UK and Environment Africa. Itfocuses on identifying replicable community forest and landmanagement strategies and the level of benefits accruing to the community. Analysis of change was based on the Income and Food Security and Forest benefits, which also constitutes the tools used during the research. The study confirms the high rate of deforestation and the increased realisation by communities to initiate practical measures aimed at protecting and sustaining forest and land resources from which they derive economic and social benefits. The results highlight the value of community structures (Farmer Field Schools and Environmental Action Groups) as conduits for natural resource management. The interconnectivity among forests, agricultural systems and the integral role of people are recognised as key to climate change adaptation.Keywords: Forest benefits; sustainability,;livelihoods; farmer field schools
Presurgical nasoalveolar moulding in unilateral cleft lip and palate
Authors: Zuhaib Mohammed , Bonanthaya Krishnamurthy , Parmar Renu , Shetty Pritham N. , Sharma Pradeep
Published: May 2016

Context: Presurgical nasoalveolar moulding (PNAM) is a non-surgical method of reshaping the cleft lip, alveolus, palate and the nose to minimize the severity of the cleft deformity, before primary cheiloplastyand palatoplasty. In this context, PNAM proves to be an invaluable asset in the management of unilateral cleft lip and palate. Aims: The study was conducted to evaluate the effi cacy of PNAM in the management of unilateral cleft lip and palate with the following objectives: (1) To assess and compare the degree of reduction in the size of cleft palate and alveolus (pre-PNAM and post-PNAM). (2) To evaluate and compare the improvement in columellar length and correction of columellar deviation (pre-PNAM and post-PNAM). (3) To assess the changes in the position of the alar base and the alar cartilages. Settings and Design: Prospective study. Subjects and Methods: A prospective study consisting of, which included 20 patients with complete unilateral cleft lip and palate was conducted. The age at the start of PNAM treatment of the infants ranged from 2 to 44 days of age reporting to our institute between December 2011 and August 2013. All the patients underwent PNAM therapy before primary cheiloplasty at 6 months of age; clinical parameters were assessed pre- and post-therapy using photographs and dental study models of the maxilla. Statistical Analysis Used: Student's t-test for paired comparisons. Results: Results of the study showed a promising reduction in the cleft size before the surgery, signifi cant improvement in nasal symmetry, including the columellar length on the cleft side. Conclusions: PNAM is a valuable adjunct to our surgical armamentarium in dealing with the challenges of primary closure of unilateral cleft lip and palate thereby enhancing the overall surgical outcome. The advantages of this method include the simplicity of the procedure and improving the quality of surgical repair, particularly in obtaining tension free muscle closure in unilateral clefts.
Direct brow lifting: Specific indications for a simplified approach to eyebrow ptosis
Authors: Pascali Michele , Bocchini Ilaria , Avantaggiato Anna , Carinci Francesco , Cervelli Valerio , Orlandi Fabrizio , Quarato Davide
Published: May 2016

Context: Brow lifting is an essential element in the rejuvenation of the ageing face. Various surgical techniques have been described. Among these, the direct brow lifting is an easy and effective technique that is often neglected because the scar can remain visible. Thus, this approach is usually reserved for elderly patients and males, with thick bushy brows. Aims: The authors present their result from a series of fifty consecutive patients treated over 2 years with direct brow lift. The aim is to demonstrate when the hairline is high or temporal alopecia is present and whether this technique is the best in bald patients, when some surgical steps are carefully adhered to. In these cases, the scar is less visible, hidden in the brow and is a good solution in women too. Subjects and Methods: Between January 2011 and January 2013, fifty patients underwent direct brow lift surgery. All were men. In all the cases, brow lifting was undertaken together with an upper blepharoplasty. The amount of brow elevation produced was assessed by comparing the vertical distances between the superior eyebrow hairline and the inter-pupillary line, pre- and post-operatively. The result and the scar quality were assessed both by the patient and the surgeon. Statistical Analysis Used: The paired t-test. Results: The authors obtained statistically significant results in brow elevation in 98% of the patients after a 12-month follow-up. The main complication associated with this procedure was visibility of the scar in two patients. Conclusions: The direct brow lift technique in bald men and with a high anterior hairline provides excellent and long-lasting results.
Double free-flap for a bimalleolar defect of lower leg and ankle
Authors: Shetty Naren , Mashalkar Narendra S. , Ellur Sunder Raj , Kagodu Karishma
Published: May 2016

Double free-flaps are necessary when tissue cover cannot be sufficed with a single flap. The other factors to be considered when using two free flaps for resurfacing of distal limb defects are the availability of more than one recipient vessel, the risk of distal limb ischaemia and the donor site morbidity of double flap harvest. If these factors are adequately addressed, double free-flaps can be safely executed for resurfacing distal limb defects with minimal morbidity. We report the simultaneous harvest and transfer of the anterolateral and anteromedial thigh flaps inset and vascularised as double free-flaps to resurface a large bimalleolar defect in a 14-year-old boy with no additional morbidity as compared to that of a single free tissue transfer.
Raziskovanje besednega reda v klasičnih jezikih
Authors: Babič Matjaž
Published: May 2016

Besedni red v klasičnih jezikih je za današnje raziskovalce eden najtrših jezikovnih orehov. Prav tu se najizraziteje pokaže, kako težko je raziskovati jezik, kadar imamo na voljo podatke samo v pismeni obliki. Manjka izgovorna podoba in vse, kar bi se lahko naučili iz nje. Ni težko najti zaznamovanih vzorcev, teže je najti izhodiščne primere, torej primere za naravni besedni red v sobesedilno manj vezanih stavkih in besednih skupinah. V takšnih okoliščinah nam tudi statistični podatki ne dajo trdne opore, saj ne vemo, ali smo prišli do njih po pravi poti.
Graditim ali po korakih do boljšega prevoda
Authors: Pavlič Škerjanc Katja
Published: May 2016

Prevajanje je proces substitucije besedila v enem jeziku (izvorni jezik, izvirno besedilo) z ekvivalentnim besedilom v drugem jeziku (ciljni jezik, prevodno besedilo). Besedilo je lahko govorjeno ali pisano, ključna beseda definicije pa je ekvivalenten, prevodno enakovreden. Prevajanje pomeni ustrezno zamenjavo vseh prvin besedila, tako gramatične na vseh treh ravninah (fonološki oz. grafološki, morfološki in sintaktični) kot tudi semantične, pragmatične in metaforične.
Propinatio
Authors: Prešeren France , Vidulić Zlatko
Published: May 2016

Zdravljica
OŠ Prežihovega Voranca, Ljubljana: 50 let osemletke in 110 let latinščine pod isto streho
Authors: Pirkmajer Slokan Aleksandra
Published: May 2016

Uvod Osnovna šola Prežihovega Voranca Ljubljana, se od drugih slovenskih šol razlikuje po neprekinjeni tradiciji pouka latinščine. V šolski zgradbi iz leta 1899, kjer od septembra 1958 domuje osnovna šola, so se v klasično-humanističnem duhu vzgajale generacije učencev.
Prevodi slovenske književnosti v novo grščino. Zapis prevajalke
Authors: Avajanos Lojzka
Published: May 2016

Small is beautiful. To reklo mi v spomin vsakič znova prikliče mojo ljubljeno Slovenijo: tako majhna in tako lepa dežela, tako 'majhen' in tako lep jezik. Jezik, ki sem ga prvič slišala v zibelki: zven, glasovi, melodičnost samoglasnikov in soglasnikov (še posebej soglasnikov) v blaženosti brezkrajne čutnosti. Na str. 201-204 je objavljen tudi Seznam prevodov slovenskih avtorjev v novogrški jezik, ki sta ga pripravila V. V. in J. K.
Problemi bizantinske šolske ureditve
Authors: Markopoulos Athanasios
Published: May 2016

V Bizancu je bilo izobraževanje stvar osebne izbire. In medtem ko je država dobro vedela, da njeni uslužbenci potrebujejo vsaj osnovno šolanje, ni bila izobrazba sama po sebi nikoli predpogoj za to, da bi posameznik lahko zasedel cesarsko službo. Kar se tiče učnega programa, so bizantinske šole skozi vso zgodovino cesarstva ohranjale tesno navezavo na grško-rimsko intelektualno izročilo, hkrati pa so se izkazale za izjemo prilagodljive, ko se je bilo v teku stoletij potrebno prilagajati novim okoliščinam. Prevod Jerneja Kavčič.
Barcelonska Alkestida – upesnitev Evripidove drame?
Authors: Premk Ana
Published: May 2016

V prvem delu članka avtorica predstavi Barcelonsko Alkestido ter jo primerja z Evripidovo Alkestido in s še eno anonimno različico mita, vergilijanskim centonom Alkesta, ki se je ohranil v Latinski antologiji. Avtorica pokaže, da je sorodnost Barcelonske Alkestide z Evripidovo dramo večja, kot se zdi na prvi pogled: Evripid je npr. pomembno izhodišče za povezavo med Alkestidino smrtjo in temo misterijskih kultov. Po drugi strani pesnitev kaže nenavadno malo podobnosti z Alkesto iz Latinske antologije. Drugi del članka vsebuje z opombami opremljen slovenski prevod Barcelonske Alkestide.
Charles Baudelaire: Franciscae meae laudes (prevod)
Authors: Simoniti Primož
Published: May 2016

FRANCISCAE MEAE LAUDES(Les Fleurs du Mal LX)Vers composes pour une modiste eruditeet devote HVALNICA MOJE FRANCOISE(Rože Zla LX)Verzi, zloženi za neko izobraženo inpobožno modistko
Geoffrey Ernest Richard Lloyd: Grška znanost po Aristotelovem času. Prevedla Nada Grošelj. Spremna beseda Valentin Kalan
Authors: Vezjak Boris
Published: May 2016

Zgodovinske razprave o nastanku znanosti so iz več razlogov spregledane. Prav takšni so tudi njihovi prevodi, še zlasti v manj velike kulture in jezike. Slovenija ni nobena izjema, kvečjemu je dober zgled.
Plavt: Dvojčka. Prevod in opombe Jera Ivanc, uvodna razlaga Marko Marinčič in Jera Ivanc
Authors: Grošelj Nada
Published: May 2016

Če so bile komedije velikega rimskega komediografa Tita Makcija Plavta (ok. 250–184 pr. Kr.) doslej deležne zelo sporadičnega prevajanja v slovenščino (od leta 1954 do 1995 jih je bilo prevedenih zgolj šest, od teh dve za gledališko uprizoritev, torej ne za književno objavo), je bilo leto 2009 nekoliko plodovitejše: poleg prevoda Oslov (Asinaria) za MGL – Mestno gledališče ljubljansko – izpod tipkovnice Marka Marinčiča smo dobili še nov prevod Dvojčkov (Menaechmi).
Andrew Keller in Stephanie Russel: Latinščina od besed do branja. Učbenik in delovni zvezek, 1. del. Prevod in priredba David Movrin
Authors: Weiss Sonja
Published: May 2016

Učbenik Latinščina od besed do branja ima osem poglavij, vsako se začne s slovarskim zapisom določenega števila besed (pribl. 30, odsek ≫Besedišče≪).
Grški vplivi v Ovidijevem Koledarju
Authors: Grošelj Nada
Published: May 2016

V prispevku raziskujemo, v čem se je Ovidij pri svoji didaktični pesnitvi o rimskem koledarju Fastinaslanjal na grško izročilo ajtiološkega upesnjevanja koledarskih enot in astronomije, v čem pa je bil njegov pristop izviren. Med izvirne poteze vsekakor štejeta razsežnost zastavljenega projekta, ki po kronološkem zaporedju obdela večino dni od januarja do junija, in očitna ambicija po stvaritvi besedila, ki bi kljub ne-herojski elegični meri delovalo kot svojevrsten nacionalni ep: tematika rimskih koledarskih praznikov naj bi ustvarjala in utrjevala občutek, kaj pomeni biti Rimljan v avgustejski dobi. Tako je Ovidij grški model ajtiološke pesnitve v elegičnem distihu napolnil z rimsko vsebino, to pa spet nerazdružljivo prepletel s številnimi grškimi nadrobnostmi.
In quodam libro Graeco: raba in navajanje grških virov pri ‘piscih’ Cesarske zgodovine
Authors: Pobežin Gregor
Published: May 2016

Besedilo Cesarske zgodovine pri obravnavi narekuje previdnost iz vrste različnih razlogov, začenši s problematičnim vprašanjem avtorstva. Poleg vprašljivega števila avtorjev in časovnih vrzeli je eden najbolj perečih problemov, povezanih z nastankom te zbirke življenjepisov, vprašanje virov; scriptores Historiae Augustae se sklicujejo na vrsto različnih virov, med njimi na številne dokumente, katerih pristnost je težko dokazljiva ali celo vprašljiva. Pričujoči prispevek se posveča specifični dikciji uvajanja posameznih dokumentov v pripovedi s poudarkom na dokumentih grškega izvora.
Prevajanje metrike v Plavtovem Kljukcu
Authors: Grošelj Nada
Published: May 2016

Eno poglavitnih vprašanj, na katero si mora prevajalec Plavta odgovoriti še pred začetkom dela, je, kako se spoprijeti s formo besedila, saj je za tekste tega komediografa v izvirniku značilna izjemno raznolika in težavna metrika. V prispevku sem uvodoma predstavila prevajalsko prakso v slovenskih prevodih, ki so doslej izšli v knjižni obliki – v Gantarjevem Amfitruonu (Amphitruo), Hišnem strahu (Mostellaria) in Komediji o loncu (Aulularia), v Rebulovem Bahavem vojščaku (Miles gloriosus) in novem prevodu Dvojčkov(Menaechmi) Jere Ivanc –, nato pa sem se osredotočila na smernice, ki sem jim sledila sama pri prevajanju komedije Pseudolus, poslovenjene kot Kljukec. V prilogi dodajam natančno preglednico metrike v izvirniku in prevodu.
O prispevku slovenskega jezikoslovja k zgodovini starogrškega perfekta
Authors: Kavčič Jerneja
Published: May 2016

Pomemben prispevek k zgodovini starogrškega perfekta je dalo delo Erike Mihevc-Gabrovec Propad perfekta v pozni grščini (La disparition du parfait dans le grec de la basse époque). Obravnava perfekt v tedaj slabše poznanih virih cesarske in zgodnje bizantinske dobe. Nekoliko je zamajalo starejše poglede na sovpad med aoristom in perfektom. Vprašanje do danes kljub temu še ni bilo rešeno. Eden od možnih pristopov k reševanju tega problema se odpira tudi v okviru slovenske teorije naravne skladnje.
Getski Ovidij pri Prešernu in Polizianu: literarni mit, politični vzorec, civilizacijski argument
Authors: Marinčič Marko
Published: May 2016

Ovidij je za Prešerna pomemben literarni zgled in paradigma nesrečnega pesnika. Domneva nekaterih sodobnih interpretov, da gre pri Ovidijevem izgnanstvu v Tomis za avtobiografsko fikcijo, izhaja iz avtorjevega lastnga prizadevanja, da bi svojemu izgnanstvu dal paradigmatski značaj. Že Angelo Poliziano je »literarni mit« o Ovidijevem izgnanstvu prenesel na svojo lastno izkušnjo, šestmesečni prostovoljni umik iz Firenc (1479–80), in vladarja po Ovidijevem zgledu posredno krivil za svoje umetniško nazadovanje. Zamisel Prešernovega nemškega cikla je podobna: brati ga je mogoče obenem kot poslanico napol ponemčenemu meščanstvu in kot avtoironično, metaliterarno ponazoritev jezikovne alienacije v domačem izgnanstvu.
Iz Evripidovega Resosa (1–223)
Authors: Isak Kres Jelena
Published: May 2016

Prizorišče: Hektorjev šotor v trojanskem taboru. Prvi izhod vodi proti morju, kjer je grški tabor in tudi glavno trojansko oporišče, drugi pa proti notranjosti dežele, kjer je tračanski tabor, pašniki ob gori Idi in mesto Troja. Trojanci z zavezniki so dosegli pomembno zmago, tako v grškem kot v trojanskem taboru gorijo stražni ognji.
Iz Laktancijevih Smrti preganjalcev (1–7)
Authors: Maver Aleš
Published: May 2016

Odlomek prinaša prevod prvih sedmih poglavij Laktancijevega spisa Smrti preganjalcev (De mortibus persecutorum), ki po prologu predstavi prvih pet preganjalcev krščanstva in kazni za njihovo početje. Sklene se z uvodnim poglavjem, posvečenim Dioklecijanu.
Grški pojem države
Authors: Kalan Valentin
Published: May 2016

Ta sestavek je uvodni del raziskave o Aristotelovi politični filozofiji s posebnim ozirom na njegovo razumevanje demokracije. V prvem paragrafu podajam štiri definicije države, kakor jih moremo razbrati iz Aristotelove Politike, iz psevdo-Platonih Definicij,  iz Antologije Janeza Stobeja in iz Velikega etimološkega leksikona, Etymologicum Magnum. V drugem paragrafu "Sinonimi za polis" podajam kratek popis grškega besedišča za državo. V tretjem paragrafu podajam pojem grške države skozi opis petih konstitutivnih elementov: 1. ozemlje, 2. ljudje, 3. vlada,  4. religiozno-mitološka utemeljitev polisa ter 5. antična država in pojem suverenosti. Razpravo zaključuje kratka opomba o odnosu med posameznikom (družbo) in državo v antiki.
Donava in Sava pri Strabonu in v napisih
Authors: Šašel Kos Marjeta
Published: May 2016

V članku so zbrana in komentirana tista mesta v Strabonovi 7. knjigi, kjer piše o Donavi in Savi. Že Herodot je Donavo opredelil kot najpomembnejšo njemu znano reko; pri grških piscih se je zanjo uveljavilo tračansko ime Istros, ki se je tudi pozneje uporabljalo za spodnji tok Donave. Zgornji tok se je imenoval Danuvius/Danubius, ime je verjetno keltsko. Kot božanstvu so Danuviju postavljali oltarje; blizu sotočja Drave in Donave so skupaj z njim počastili tudi boga Drava. Savo je poosebljal bog Savus, ki so ga častili ob zgornjem, nevarnejšem toku reke do Siscije. Skupaj z Adsaluto sta imela svetišče nad brzicami pri Podkraju nasproti Hrastnika, blizu območja nevarnih slapov. Strabon poleg drugih rek dvakrat omenja sicer neznani Noar, ki so ga enačili s celo vrsto rek, med drugim tudi z Odro, vendar je natančna analiza Strabonovega besedila pokazala, da gre lahko le za spodnji tok Save. Izviri Save Dolinke v Zelencih pri Podkorenu so bili sveti kraj, kjer so častili Saverkno.
Giovanni Pico della Mirandola: De genere dicendi philosophorum (prevod)
Authors: Ploj Blaž
Published: May 2016

Junija 1485 je Giovanni Pico della Mirandola, tedaj še študent, Ermolau Barbaru, zagrizenemu humanistu in ostremu kritiku ≫barbarskih≪ filozofov, na njegovo zadnje pisanje odgovoril s pismom, v katerem je na duhovit način obravnaval odnos med retoriko in filozofijo. V njem si je zamislil sholastičnega filozofa, ki ga je opremil z izostrenim občutkom za jezik ter najširšo humanistično izobrazbo in mu odstopil glavni del pisma, da bi lahko kar se da spretno odgovoril na ostre očitke, ki jih je na račun njega in njegovih kolegov v svojem zadnjem pismu izrekel Barbaro.
Stoletnica rojstva akademika Mihaila Petruševskega
Authors: Gantar Kajetan
Published: May 2016

Mihail Petruševski (1911–1990) predstavlja nedvomno eno največjih imen makedonske humanistike, ime, ki je z zlatimi črkami zapisano v analih Univerze sv. Cirila in Metodija v Skopju in Makedonske akademije znanosti in umetnosti.
Mitološki prizori na noriških in panonskih sepulkralnih spomenikih
Authors: Djurić Bojan
Published: May 2016

Noriške in panonske nagrobne spomenike antoninsko-severskega (in tudi poznejšega) časa, predvsem edikule, označuje bogat mitološki okras. Centralni mitološki prizor bolj ali manj razčlenjenega mitološkega aparata se ob portretih pokojnikov in napisni plošči (vse je postavljeno na sprednjo fasado spomenika), rabljen kot ena od treh bistvenih sestavin samopredstavitve pokojnika oz. družine. V izboru mitoloških prizorov sledijo ti spomeniki dvema osnovnima umetnostnima temama, ki jih poznajo rimski sepulkralni spomeniki – osredotočanju na smrt, tolažbo in objokovanje ter osredotočanju na čaščenje pokojnika in njegovih kreposti oz. na objokovanje in slovo, kar sta sicer dva topoi pogrebne poezije in retorike. Izbor posameznih mitov kaže na eni strani razlike med rimskimi sarkofagi in noriško-panonsko proizvodnjo, na drugi pa na razliko med noriško proizvodnjo in proizvodnjo panonskih središč.
Euridice Giulia Caccinija – dva (?) izvoda partiture v ljubljanski stolnici okoli leta 1620
Authors: Kokole Metoda
Published: May 2016

V fondu muzikalij ljubljanske stolnice se je v začetku 17. stoletja nahajala tudi partitura ene prvih oper v zgodovini svetovne glasbe, Euridice Giulia Caccinija. Rinuccinijev libreto na mitološko temo, osnovan predvsem na Ovidijevi in Vergilijevi interpretaciji klasičnega mita o božanskem pevcu Orfeju in njegovi ljubljeni Evridiki, je skladatelj uglasbil leta 1600 in še istega leta je bilo delo v Firencah tudi natisnjeno; ponatisnjeno je bilo še 1615 v Benetkah. Delo je tiskano v eni sami knjigi v obliki preproste partiture za en glas in inštrumentalni bas ter nekaj 4- in 5-glasnih zborov. Nastopa enajst oz. dvanajst oseb ter zbora nimf in pastirjev. Opera je bila scensko v celoti izvedena samo enkrat, leta 1602 v Firencah. Vsebina z izjemo srečnega povratka Evridike iz podzemlja sledi klasičnemu mitu. Prisotnost izvoda ene prvih oper v glasbeni zgodovini okoli leta 1620 v Ljubljani je dokaz o presenetljivo zgodnjem stiku slovenskega prostora s tedaj povsem novo operno umetnostjo.
Plotin: Prva eneada, 1.3 (20). O dialektiki (prevod)
Authors: Kalan Valentin
Published: May 2016

Plotinov spis O dialektiki je edino v celoti ohranjeno delo antične grške filozofije s tem naslovom. Ker zelo jasno, zgoščeno in nazorno prikazuje njegovo temeljno stališče, ga je priporočljivo brati kot uvod v njegovo filozofijo sploh.
Pyrrhanensis poeta - avtor napisa na sliki Čudež sv. Jurija Angela de Costerja v Piranu
Authors: Kamin Kajfež Vesna , Pobežin Gregor
Published: May 2016

Avtorja se v članku posvetita latinskemu napisu na sliki Čudež sv. Jurija, delu beneškega slikarja Angela de Costerja (Benetke, 1680 – Benetke, 1736), ki visi v prezbiteriju župnijske cerkve sv. Jurija v Piranu. Na podlagi stilistične in metrične obravnave napis razkriva klasično izobraženega pesnika, ki bi ga lahko iskali v krogu piranskih izobražencev. Eden takih je tudi pesnik Marco Petronio Caldana (Piran, po letu 1650– ?), ki bi bil lahko avtor omenjenega napisa, saj je bil tesno povezan z naročniki same slike, člani Bratovščine sv. Jurija.
Je ne menge poinct de porcq: zgodnja parodična maša Orlanda di Lassa
Authors: Grabnar Klemen
Published: May 2016

O razširjenosti del flamskega skladatelja Orlanda di Lassa (1530/1532-1594) v drugi polovici 16. in začetku 17. stoletja pričajo mnogi izvirni tiski in prepisi njegovih skladb, ohranjeni po številnih evropskih knjižnicah. Med njimi sta v Narodni in univerzitetni knjižnici v Ljubljani ohranjena dva nepopolna rokopisna prepisa, ki vsebujeta Lassovo zgodnjo parodično mašo, osnovano na pariški šansoni Je ne menge point de porc Claudina de Sermisyja (ok. 1490–1562). Missa super Ie ne menge poinct de porcq danes vzbuja pozornost predvsem zaradi njenega modela. Med razlogi za Lassovo uporabo Sermisyjeve šansone s popolnoma posvetnim značajem kot osnove za mašo se kot ključnega pomena kažejo predvsem prefinjene glasbene kvalitete predloge.
Primerjava zagovora živali v Plutarhovi razpravi O uživanju mesa in v Shelleyjevem Zagovoru naravne prehrane
Authors: Vičar Branislava
Published: May 2016

Plutarhovi teksti o živalih iz njegovega zgodnjega obdobja (Ali so pametnejše kopenske ali morske živali, Živali imajo razum, O uživanju mesa) predstavljajo prvo in najodločnejšo obrambo kapacitet in moralnega statusa živali, usmerjeno proti stoiški poziciji, da so vsa in zgolj človeška bitja člani sfere pravičnosti in da živali obstajajo zgolj za zadovoljevanje človeških želja. Plutarh kritizira stoiški vidik instrumentalne vrednosti živali in trdi, da imamo ljudje do živali dolžnosti pravičnosti. V razpravi O uživanju mesa opredeli uporabo živali za prehrano kot očitno nepravičnost, na osnovi argumenta o izkustvenih zmožnostih živali. Razprava je navdihnila angleškega romantičnega pesnika Percyja Shelleyja, da je napisal esej Zagovor naravne prehrane (1813). Shelley Plutarhov  etični argument nadomesti s t. i. »lifestyle« argumentom, ki podpira končno izpeljavo liberalnega individuuma, ki se vzpostavlja v razmerju do življenjskega sloga kot samozadostne politike.
Einhard: Življenje Karla Velikega (prevod)
Authors: Strmole Blaž
Published: May 2016

Einhardovo delo je eden najpomembnejših dokumentov o življenju Karla Velikega. Prvi cesar na Zahodu po propadu rimskega cesarstva, velik vojskovodja in osvajalec, spreten politik, zaščitnik Cerkve in spodbujevalec pokristjanjevanja, podpornik znanosti in umetnosti, mitični pater Europae, simbol evropske identitete in enotnosti.
Olga M. Frejdenberg, Aristid I. Dovatur in Oddelek za klasične študije v Leningradu (prevedla Sibil Gruntar Vilfan)
Authors: Budaragina Olga
Published: May 2016

Poučevanje klasične filologije je v sovjetski Rusiji po letu 1917 skorajda zamrlo. Članek osvetljuje življenjsko in akademsko pot dveh predstojnikov Oddelka za klasično filologijo na leningrajski univerzi, oživljenega leta 1932 — Olge M. Freidenberg (1890–1955), ki je na to mesto prišla kot učenka Nikolaja Marra, vendar je konec štiridesetih iz istega razloga padla v nemilost, ter Aristida I. Dovaturja (1897–1982), ki je vrsto let preživel v Stalinovih delovnih taboriščih, vendar se je uspel kasneje vrniti na univerzo, kjer je predaval in raziskoval.
Jan Patočka — od opazovalca do disidenta (prevedla Julija Hoda)
Authors: Moural Josef
Published: May 2016

Jan Patočka (1907–1977) je bil češki filozof in akademik, ki je zaradi svoje vloge predstavnika v skupini Karta 77 postal junak in mučenec disidentskega gibanja. Članek analizira obstoječe podatke o Patočki, o razmerah v filozofiji in klasični filologiji od štiridesetih do sedemdesetih ter o Karti 77. Posebej pozorno se posveča vprašanju, kako in zakaj se je Patočka, ki se je v odnosu do politike vse življenje držal ob strani, slednjič odločil sprejeti vidno vlogo v disidentskem gibanju, ki je nato pripeljala do njegove smrti marca 1977.
Karoly Kerenyi — prisilni emigrant v evropsko klasično izobraženstvo (prevedel Matej Petrič)
Authors: Isler-Kerényi Cornelia
Published: May 2016

Karoly Kerenyi (1897–1973) je klasično filologijo študiral v Budimpešti in v Nemčiji. Med letoma 1934 in 1941 je bil profesor v mestu Pécs, med letoma 1941 in 1943 pa v Szegedu. Po obisku v Švici, kamor ga je leta 1943 poslala madžarska vlada, mu je vrnitev najprej preprečila vojna, nato pa komunistični prevzem oblasti, do katerega je na Madžarskem prišlo leta 1947. V Evropi si je ime ustvaril predvsem z raziskavami grške mitologije; kljub temu pa je kot kulturni antropolog antičnega sveta v veliki meri ostajal na obrobju svoje akademske discipline.
Štiristo petdeset let klasično-humanističnega izobraževanja 1563–2013
Authors: Trontelj Jože
Published: May 2016

Spoštovane gospe, cenjeni gospodje,lepo je doživeti tako ugleden jubilej, kot je štiristo petdeset let humanističnega izobraževanja v našem glavnem mestu. Je priložnost za spoštljiv spomin in zahvalo plejadi profesorjev, ki so izšolali in vzgojili številne rodove odličnih umov, eruditorum in classicis.
»V noči sijoča, krog zemlje blodeča tuja luč«: o človeku in kozmosu pri Parmenidu
Authors: Snoj Vid
Published: May 2016

Verz v naslovu tega teksta v Diels-Kranzovi izdaji predsokratikov nastopa kot štirinajsti od devetnajstih ohranjenih fragmentov Parmenidove pesnitve. Navadno se bere »astronomsko«, kot opažanje o gibanju in svetlobi meseca. Vendar Jean Beaufret pravi, da se tu »blešči eden izmed najlepših verzov grškega jezika – predsokratska mesečina, sijoča ostalina neke pohabljene celote«. Na Beaufretovo trditev se opira teza tega teksta: Parmenidov verz je hkrati mo- goče brati tudi »pesniško«, sledeč Parmenidovi navezavi »tuje luči« (allótrion phôs) na Homerjevega »tujega človeka« (allótrios phós), in sicer kot gnomo o človeku.
Um kot zvezda pri Evagriju Pontskem in sirski mistiki
Authors: Širca Alen
Published: May 2016

Če je Origen v okviru tedanje helenistične filozofije vedno govoril o zvezdah kot o zunanjih kozmičnih bitnostih, ki so precej podobne angelom, le da imajo snovna telesa, pa so njegov poznejši učenec Evagrij Pontski in za njim nestorijanski sirski mistiki 7. in 8. stoletja takšna kozmološka razglabljanja v okviru svoje mistike izrazito radikalizirali. Zvezde zanje niso več objekti zunanjega sveta, ampak brezoblični liki na firmamentu uma oziroma duše. In ultima analysi pa je zvezda »šifra« za dušo samo, ki se zedinja s primordialno svetlobo Sonca, se pravi Boga. Takšna do skrajnosti »interiorizirana« astronomija oziroma astro-logija je edinstven pojav na poligonu poznoantične religioznosti, ki doslej v strokovni literaturi še ni bil obravnavan.
Prazgodovinski srebrni daritveni ploščici s Šentviške planote
Authors: Laharnar Boštjan , Mlinar Miha
Published: May 2016

V članku sta predstavljeni srebrni daritveni ploščici z najdišč Vrh gradu in Berlotov rob na Šentviški planoti na Tolminskem. Na robu planote, tik nad dolino Idrijce, leži ozek greben Vrh gradu, kraj arheoloških najdb iz pozne bronaste do pozne rimske dobe. Med prazgodovinskimi in rimskimi najdbami preseneča srebrna ploščica z venetskim napisom. Nekaj kilometrov proti vzhodu je najdišče Berlotov rob, kopasta skalna vzpetina, katere vrh so kraški pojavi preoblikovali v zanimivo razbrazdano in nazobčano stožčasto kuliso, ki je očitno privlačila že prazgodovinske prebivalce. Od tod namreč izvirajo številne arheološke najdbe iz obdobja med 5. stoletjem pr. n. št. in začetkom rimske dobe. Ob najdbah izstopa srebrna okrogla ploščica z astralnimi simboli. Obravnavani ploščici predstavljata pomemben vir za preučevanje in poskus razumevanja predrimske posoške skupnosti. Sta močan argument, ki govori o uporabi pisave, merjenju časa in morda orientaciji najdišč proti lunarnim ekstremom.
Adamantios Korais in grška jezikovna politika na prehodu iz 18. v 19. stoletje (prevedla Jerneja Kavčič)
Authors: Mutavdžić Predrag , Kampouris Anastassios
Published: May 2016

Cilj pričujoče razprave je pokazati na posebnosti grške jezikovne politike na prehodu iz 18. v 19. stoletje, t.j. v odločilnem obdobju za formacijo moderne grške nacije. Grško jezikovno vprašanje, pa tudi vsi predlogi za njegovo rešitev so bili v marsičem odraz štirih različnih družbeno-političnih pogledov na podobo, kakršno naj bi grška družba imela po dosegu neodvisnosti. Na kratko, vprašanje jezika in njegove uradne oblike se je v mnogih pogledih dotikalo izobraževanja: brez jasno določenega, normiranega in standardiziranega novogrškega jezika nista mogli obstajati niti jasno definirana in jasno zastavljena izobraževalna politika ter njeno izvajanje. Ker sta bila omenjena elementa v medsebojno vzajemnem odnosu, je bilo treba najti rešitev, ki bi uspešno pomirila do tedaj nepomirljiva nasprotja. Zato je bil Koraisov predlog t.i. »srednje rešitve«, čeprav je na samem začetku pri svojih nasprotnikih izzval veliko nasprotovanja in obsojanja, v danem zgodovinskem trenutku najbolj sprejemljiv; omogočal je namreč nacionalni konsenz in pomiritev nasprotij.
Arhitektura kulture telesa v antični Grčiji
Authors: Debevec Leon
Published: May 2016

V Švici živeči arhitekt in uspešen poslovnež Janez Hacin pripoveduje v dokumentarnem filmu, posvečenem njegovi življenjski zgodbi, kako je nekega dne v svojem biroju na kolegovi mizi videl narisano neobičajno in nelogično arhitekturno rešitev. Na vprašanje, zakaj se je odločil za tako rešitev, mu je kolega odvrnil: »Zakaj pa ne?« Podobno je na Ljubljanski »Arhitekturi« pred nekaj leti proizvajalec gradbenih elementov vabil študente k iskanju novih idej za uporabo njegovih proizvodov z udarnim sloganom »razbij obstoječe«… Cvetki, nabrani na vrtičku arhitekturnega ustvarjanja, nehote razkrivata pomembni in hkrati simptomatični značajski potezi avantgardnih tokov sodobne umetnosti. Kažeta se v nonšalantnem spogledovanju z vsem, kar še ni bilo predmet umetniške tematizacije, iščoč hipnih atrakcij, ob hkratnem zmrdovanju nad temami brezčasne veljave na eni strani ter v razbrzdani relativizaciji samih temeljev istovetnosti umetnosti na drugi, ne meneč se za to, kaj bo pognalo na pogoriščih tega grotesknega zmagoslavja. Tako kot v preteklosti, ko je umetnost v plitvinah kriz, v katere je v stilni izvotljenosti že večkrat zašla, vedno našla v antiki svež navdih, ki se je razrasel v žlahtnost novega stilnega izraza, se tudi danes ob očitnih znamenjih neizogibnega bližajočega se »brodoloma« sodobnih umetniških praks zdi smiselno soočiti izzive sedanjosti z modrostjo »starih«. Med področji, kjer je vez med sodobnostjo in antičnim izročilom živa, skoraj neposredna, je nedvomno kultura telesa. Če se namreč naš čas lahko v čem primerja s časom antične Grčije, se lahko prav v svoji zagledanosti v telo. Reklamna in modna industrija sta preplavili naš vsakdan s podobami idealiziranih teles in v za potrošniške manipulacije vse bolj dojemljivemu posamezniku prebudili željo po podobnosti le-tem. Slednja se kaže v eksplozivnem množenju »fitness klubov«, vseh oblik osebne rekreacije, v množičnosti in raznolikosti športnih prireditev in medijski pozornosti, ki jih spremlja ter prerašča v obsesijo, če smemo sklepati po razcvetu, pa tudi vse bolj množični uporabi lepotne kirurgije. Skrb za telo že zdavnaj ni več zgolj korak k trajnejšemu oziroma trdnejšemu osebnemu zdravju, ampak vse bolj postaja cilj, za dosego katerega je marsikdo pripravljen žrtvovati vse, celo zdravje samo. In kaj ima s tem opraviti arhitektura?
Plutarh: Moralia 827d–832a - Zakaj se ne smemo zadolževati?
Authors: Kavčič Jerneja
Published: May 2016

1 (827d−f ) Platon v Zakonih pravi, da človek ne sme poseči po sosedovi vodi, če ni najprej prekopal svoje posesti, prišel do zemlje, ki ji pravimo ilovnata, in se prepričal, da je brez vodnega vira; za ilovico je namreč značilno, da se zato, ker je mastna in zgoščena, kopiči nad tekočino in jo vsrkava, a hkrati je ne prepušča. Po drugi strani pa morajo biti deležni tuje lastnine tisti, ki nimajo lastnih virov. Zakon namreč pravi, da je v stiski treba pomagati. Mar ne bi moral torej obstajati tudi zakon, ki bi človeku prepovedoval izposojati si denar ali posegati po tujih virih, če ni najprej temeljito preveril svojih domačih sredstev in kot iz vodnega vira izčrpal vse, kar je uporabnega in nujno potrebnega? V resnici pa ljudje iz razvajenosti, lagodnosti ali razsipnosti ne uporabljajo svojega premoženja, četudi jim ga ne manjka; nasprotno, za visoko ceno si izposojajo pri drugih, tudi če za to ne obstaja prava potreba.
Klasično izobraževanje v Sloveniji
Authors: Pavlič Škerjanc Katja
Published: May 2016

V zadnjih desetih letih je prišlo v našem šolskem sistemu do nekaj bistve­nih premikov, ki so klasičnemu izobraževanju po tridesetletnem obdobju izrinjenosti ponovno malo širše odprli vrata, najprej v srednji, kasneje pa tudi v osnovni šoli. Oživljanje učenja latinskega in grškega jezika ter obuja­ nje zanimanja za antiko in njeno usmerjenost v človeka kot odločujočo moralno vrednoto pa ne pomeni nostalgičnega obnavljanja neuporabnih vzorcev preteklosti. Nasprotno, k nam se vračajo v prenovljeni obliki, tak­šni, kakrsne terja danasnji čas in omogocajo ostale danosti našega šolskega prostora. Non nova, sed nove. Ne nekaj novega, ampak narejeno na nov način.
Mark Fabij Kvintilijan: O predšolski vzgoji in osnovni šoli
Authors: Babič Matjaž
Published: May 2016

1. Komaj sem se po dvajsetih letih, ki sem jih posvetil vzgoji mladine, upokojil, že so me ljudje začeli prijateljsko spodbujati, naj napišem kaj o govorništvu. Dolgo sem se branil, ker sem se zavedal, daje o teh vprašanjih poglobljeno pisalo že veliko piscev tako v grščini kot v latinščini. 2. Menil sem, da bodo spričo tega razumeli, zakaj oklevam; a prav zato so bili še bolj vneti: zatrjevali so, da je težko izbirati med različnimi, deloma celo nasprotnimi mnenji prejšnjih strokovnjakov, tako da se jim je zdelo upravičeno nalagati mi naporno delo, v katerem bi vsaj presodil staro, če že ne odkril kaj novega.
Pisarske zgode in nezgode. Lapsus calami
Authors: Babič Matjaž
Published: May 2016

Mikenski pisarji so pri delu spoznali tako dobre kot slabe strani gline. Ni bilo težko popraviti napake, če jo je pisar pravočasno opazil. A če je imel poleg pisanja na tablice še druge naloge, so se pri pisanju rade pojavljale napake. Članek raziskuje najpogostejše vrste napak in predlaga pravila, na podlagi katerih bi lahko razložili njihovo pogostnost.
Apolonij Rodoški v katulovi 64. pesmi
Authors: Marinčič Marko
Published: May 2016

Interpretacija Katulove pesnitve o Peleju in Tetidi (c. 64) v odnosu do Apolonija Rodoškega in tradicije helenisticnega epilija. Osnova za upodobitev Ariadne po zgledu Medeje je Apolonijev exernplurn (Arg. 3,997ss.; 1074ss.; 1096ss.; 4,423ss.), ki ga je Katul sledeč kompozicijskemu vzorcu kratke epike (Moshova Evropa) razširil v digresijo s paralelnim mitom; ironična dvoumnost Apolonijevega mitološkega primera se v skladu z značilno miselno strukturo Katulovih liričnih pesmi (quondarn - nunc) umakne polarnemu nasprogu med srečnim Pelejem in zapuščeno Ariadno, vendar srečna verzija Ariadnine zgodbe in namigi na tragične okoliščine Tetidine svatbe ostajajo prisotni v ozadju in ustvarjajo vtis komplementarne celote.
Antična grška "nova glasba" (kontekstualna analiza)
Authors: Žužek Martin
Published: May 2016

Problematike »revolucionarne nove glasbe « se lotevam s kontekstualnega stališča, pri čemer za razliko od danes prevladujočega formalističnega pristopa, ne analiziram virov morfološko-stilistično, ampak jih poskušam vsebinsko vpeti v strukturo in dogodke atenske družbe v času, ko je bila »nova« pesniško-glasbena smer delujoča. S tem vidikom se namreč v zaključni razpravi izkaže, da sta »nova glasba« in z njo povezano razbitje enotnosti mousiké bolj posledica tega, da se je spremenilo pojmovanje vloge glasbenega v okviru družbe, kot pa zgolj estetski novum.
Sopionibus Scribam. Prevajanje Katulove ajshrologije
Authors: Marinčič Marko
Published: May 2016

Približno pred letom sem oklevaje sprejel nalogo, naj iz obstoječih in po potrebi novih prevodov Katulove lirike sestavim izbor za dvojezično latinsko slovensko izdajo. Prava vsebina te naloge se je skrivala za na videz nedolžno formulacijo »po potrebi novih«: tisto, kar ni prevedeno ali pa obstaja samo v precej olepšanih Šmitovih prevodih, so povečini sramotilne pesmi z obsceno vsebino. Ob tem naj že takoj omenim, da se mi številne Šmitove prepesnitve zdijo zelo posrečene in nekatere skoraj nedosegljive (npr. c. 47, Acmen Septimius), in tudi pri prevajanju ajshrologijeje včasih znal biti nenavadno neposreden in učinkovit (npr. pri »Egnatiju«, c. 97) - seveda dokler ne gre Katul »predaleč«. Šmitovi prevodi so nastali v času, ko ni bilo mogoče objaviti česarkoli, vseeno pa se zdi, da prevajalcu zvrst ni bila najbolj po duši. »Hoja za Katulom«2 je vendarle predvsem hoja za nežnim in nedolžnim, morda tudi strastno razrvanim, mnogo manj pa za grobim in vulgarnim Katulom.
Ars Amatoria - trd prevajalski oreh?
Authors: Šega Čeh Barbara
Published: May 2016

Ko se prevajalec loteva svojega prevoda, še zlasti če gre za antično poezijo, mora najprej prezreti tisti znani in za njegov trud zelo nespodbudni italijanski aforizem »traduttore traditore«, ki ga nemalokdaj sili k temu, da bi že na samem začetku opustil vsako upanje na uspeh. Nasploh so zelo redki tisti prevajalci literarnih umetnin, ki povsem neopazno »izdajajo« izvirnik. Da bi se torej izognili začetniškim spodrsljajem, je treba, pač glede na vrsto literarnega dela, ki ga prevajamo, in glede na ciljno občinstvo, ki mu je prevod namenjen, izbirati med tistimi tremi najosnovnejšimi definicijami prevoda, kijih običajno navajajo tudi leksikoni literarne teorije, ko definirajo prevod kot literarno teoretični pojem: 1) da bolj ali manj dobesedno prevedemo izvirni pomen besedila, pri čemer seveda upoštevamo sintakso, gramatične zakonitosti, govorne značilnosti in idiome jezika, v katerega besedilo prevajamo; 2) da poskušamo - to je neizogibno pravilo še zlasti za leposlovne prevode - v prevod presaditi tudi duha in slog izvirnika, tako da iščemo, kolikor je to pač le mogoče, primerne ekvivalente v sintaksi, gramatiki in idiomih obehjezikov; 3) tretja možnost pa je svobodnejša adaptacija izvirnika, ki sicer obdrži duha in smisel izvirnega besedila, lahko pa pri tem prevajalec bistveno spreminja slog, strukturo, gramatične značilnosti in seveda tudi idiome, značilne za izvirnik.
Prevajanje besednih iger v antičnih epigramih
Authors: Grošelj Nada
Published: May 2016

V izboru grških, zlasti pa latinskih epigramov, ki so izšli v prevodu študentov klasične filologije v drugem letniku Kerie (Keria II.1 (2000): 127 - 58), je prisoten tudi - sicer razmeroma majhen - delež takih, ki v izvirni obliki vsebujejo besedne igre ali posebno idiomatiko. Taki prevodi pa seveda zahtevajo od prevajalca nekaj svobode in iznajdljivosti, toliko bolj, ker so bili epigrami v prvi vrsti namenjeni recitiranju in je bilo potrebno najti rešitev, ki bi jo poslušalstvo lahko takoj razumelo, razne tipografske pripomočke, kot so kurziva ali narekovaji, pa je zamenjala modulacija glasu. V ta prispevek sem vključila štiri primere pravih besednih iger, ki gradijo na dvojnem pomenu besede, dva primera, kjer je bilo treba v slovenščini uvesti drugo podobo, in enega, kjer je bil pravi učinek možen le, če se je ohranil latinski citat.
Latinitas tota nostra est
Authors: Fabjan Dragica
Published: May 2016

V šolskem letu 1993/94je v okviru Zavoda Sv. Stanislava pričela delovati Škoftjska klasična gimnazija kot zasebna šola s klasično - humanistično usmeritvijo na temeljih krščanske vzgoje. Program Škoftjske klasične gimnazije opredeljuje latinski jezik kot obvezni štiriletni predmet, grški jezik pa kot izbirni predmet, za katerega se v zadnjih dveh letih dijaki odločijo že ob vpisu na gimnazijo. Latinščini so po tem programu namenjene tri ure tedensko v prvih treh letih, v četrtem letniku pa dve uri tedensko. Izbirni maturi iz latinskegajezikaje dodanih še 105 ur, kar zagotavlja 490 ur, ki zadostujejo za temeljite priprave na maturo iz latinskega jezika.
Publius Ovidius Naso: Pazifaa (Ars amatoria 1, 253-350)
Authors: Šega Čeh Barbara
Published: May 2016

Kaj bi našteval ti vsa lovišča primerna, kjer ženske rade se družijo? Teh več kot peščenih je zrn. Kaj bi govoril že spet ti o Bajah, o bajski obali, vrelcih, ki zmeraj iz njih para žveplena puhti? Marsikdo z ranjenim srcem dejal je ob svojem odhodu: »Voda ni tukaj tako zdrava, kot glas gre o njej.« Gozdno votlino boginje Diane oglej si v predmestju, z meči si rokaje zla tam priborila oblast. Ker je devica, ker lok in strelice Kupfda sovraži, ranje zadala ljudem tisoč, in nove še bo. Kam po dekle, ki jo ljubiš, in kje naj razpneš svoje mreže, Talija vse ti pove z vprege neskladnih koles. Zdaj pa je čas za veščine, kako naj ujameš izbranko, v pesmi bom lotil se zdaj čisto posebnih veščin. Moški, prisluhnite vsi brez izjeme povsod mi pozorno, zvesto občinstvo naj bo priča že danih obljub.
Starejši slovenski učbeniki za latinščino
Authors: Hriberšek Matej
Published: May 2016

Ko se je v zadnjih desetih letih ponovno začelo intenzivnejše ukvarjanje z antiko in klasičnimi jeziki, ko so ti jeziki spet našli pot v šole, ko so se uvajali poskusni oddelki in oblikovali učni programi, se je med vprašanji, povezanimi z vsem naštetim, pojavilo tudi vprašanje uvedbe novega učbenika. Tega se nekateri med vami dobro spomnijo, saj so bili pri tam aktivno udeleženi. To je pomenilo zaton južnič-Koprivove vadnice in vseh treh delov učbenika Fundamenta Latina Ane Šašel, ki so bili s svojim tradicionalnim pristopom do poučevanja zaradi vse bolj prodirajočih načel modernih pedagoško-didaktičnih pristopov potisnjeni v ozadje. S tem ne želim razvrednotiti pomena teh učbenikov; daleč od tega, saj so še vedno dragoceno učno pomagalo, sploh pa se je ob njih oblikovalo dosti generacij dobrih latinistov.
Aristofan: Aristofanov Sokrat in sodni proces leta 399 pr. Kr.
Authors: Ivanc Jera
Published: May 2016

Namesto suhoparnega uvoda ponujam bralcu v branje raje odlomke iz Platonove Apologijev barvitem Sovretovem prevodu, saj se bomo v članku ukvarjali tudi s primerjavo Aristofanovega Sokrata in Sokrata, kot ga poznamo danes - torej predvsem Platonovega Sokrata2 -v izbranih odlomkih pa imamo enkratno priložnost, da preberemo, kaj je Platonov Sokrat povedal o Aristofanovem Sokratu. Ker pa bomo Aristofanovega Sokrata osvetliti predvsem v luči sodnega procesa iz leta 399 pr. Kr., o katerem izvemo največ ravno iz Platonove Apologije, si na tem mestu prikličimo v spomin še glavne točke obtožnice: Sokrat ne veruje v državne bogove, uvaja nova boštva in kvari mladino.