bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A sváb múlt nyomai Boly társadalmában
Authors: Barakonyiné Winiczai Klára
Published: August 2018

Jelen cikk az 1998-2000 évek során Bólyban végzett empirikus felmérés tapasztalatait összegzi. A kutatás legfontosabb kérdésfeltevése az volt, hogy a baranyai német ajkú kisebbség központját képező Bólyban mekkora a magát németnek valló lakosság aránya, és a településnek egy válságövezetben tapasztalt prosperitása, lakosságának nagyobb polgárosodási hajlama összekapcsolható-e a sváb gyökerekkel?
A „káros” urbanizáció
Authors: Tózsa István
Published: August 2018

A budapesti agglomeráció 2000-2001 során elkészült rendezési terve – az emberek egészségét védő ökológiai megfontolásból – központilag kívánja szabályozni a területhasznosítást, a zöld és a beépített területek arányát. Az agglomerációt alkotó települések oldaláról általában elégedetlenség kísérte az építési övezetek terjedését meggátoló elképzeléseket, hiszen a települések érdeke ezzel ellentétes. A települések versenyében azok lesznek győztesek, amelyek a Budapestről kiáramló embereknek és tőkének letelepedésre alkalmas helyet tudnak ajánlani, így a helyi érdek a földingatlannal való szabad rendelkezés jogát kívánja meg. Jelen tanulmány a helyi építési szabályzatban manifesztálódó területrendezési eszközöket ajánl az ilyen ellentétből származó feszültségek feloldására.
Belgium és az Európai Unió
Authors: Barsi Boglárka
Published: August 2018

Belgium az európai integráció egyik alapító tagja és legradikálisabb támogatója. A belga elnökség idején sikerült megállapodni abban, hogy az Unió jövőjéről nagy nyilvánosság előtt széles körű vitát rendeznek. A szerző tanulmányában a belga Európa-politika főbb jellemzőit és az Európai Unió átalakításáról vallott legfontosabb nézeteket kívánja bemutatni.
Iparosodottság és a kisvállalkozói sűrűség térbeli összefüggései
Authors: Leveleki Magdolna
Published: August 2018

A tanulmány a kisvállalkozói sűrűség és az iparosodottság térbeli összefüggéseit elemzi a hazai 1998. évi kistérségi statisztikák alapján a matematikai statisztika módszereivel. Következtetései szerint az iparosodottság a gazdasági fejlettségtől és a népesség demográfiai összetételétől függetlenül befolyásolja a kisvállalkozások gyakoriságát. A nagyipar felszámolása a kisméretű gazdasági társaságok magas számát valószínűsíti, de nem befolyásolja az egyéni vállalkozói sűrűséget. Ez utóbbira főképpen az ipari foglalkoztatottság és ipari eszközállomány nagysága hat: minél magasabbak az iparosodottság eme mutatói, annál kisebb az ezer lakosra jutó egyéni vállalkozások száma.
A közoktatás a humánerőforrás-fejlesztésben két régióban
Authors: Balázs Éva
Published: August 2018

Tanulmányában a szerző azt kívánja bemutatni, hogy az Észak-alföldi és a Nyugat-dunántúli régió – megyei, illetve regionális szintű – területfejlesztési koncepcióiban milyen jelentőséggel és tartalmakkal jelenik meg a humánerőforrás-fejlesztés. A tanulmány kitér arra is, hogy e dokumentumok a vizsgált témát illetően hogyan kapcsolódnak a térségek közoktatás-fejlesztési terveihez, azok célkitűzéseihez hogyan illeszkednek.
A hely szelleme, a településimage és településmarketing
Authors: Jankó Ferenc
Published: August 2018

A hely szelleme széles körben elterjedt, kizárólag egy tudományhoz, tudományághoz nem kötődő kifejezés. A szépirodalmi témájú írásokon túl megtalálható a posztmodern építészet és a szociológia fogalomrendszerében is. A dolgozat célja az egyes fogalmi megközelítések bemutatása mellett a genius loci értelmezése a regionális tudomány rendszerében, illetve jelentéstartalmának elválasztása a behaviorista földrajz „településimage" és „sense of place" (helyérzet) fogalmától.
A szlovén–magyar határon átnyúló kapcsolatok lehetőségei a szlovén regionalizmus tükrében
Authors: Hardi Tamás
Published: August 2018

A Magyarországgal szomszédos hét ország közül délnyugati szomszédunkkal, Szlovéniával közös határszakaszunk a legrövidebb, ugyanakkor a határátkelőkkel legsűrűbben ellátott. Magyar oldalon is élnek szlovének, s Szlovéniában is élnek magyar nemzetiségűek. A két rurális térség találkozásánál így ideális feltételek mutatkoznak a határon átnyúló együttműködések szervezésére. Tanulmányunk ezeknek a szlovéniai területfejlesztési hátterét igyekszik bemutatni, a rendszert, a terveket, amelyekben Magyarország, a határon átnyúló tevékenység is megjelenik. Ezen túl röviden bemutatjuk a határtérség néhány együttműködését is.
A tér kép egy olvasata és a „területi” tervezés
Authors: Faragó László
Published: August 2018

A szerző döntően poszt-pozitivista nézőpontból körülírja a tér általános fogalmát és speciális kategóriáit, és tárgyalja ezek főbb jellemzőit. A térstruktúra kialakulásában döntő jelentőséget tulajdonít az emberi térhasználatnak. Jellemzi a kis- és nagyléptékű tereket, kitér a globalizáció néhány területi aspektusára, utal a regionalizáció sajátosságaira, és tárgyalja a térrel kapcsolatos fogalmak használatát. Mindezek bázisán a közösségi tervezés olyan eljárását írja le, amelyben megteremtődik a fejlesztési, a rendezési és az ágazati tervezés egysége. Összegzés helyett reagál a Nemes Nagy (2003) által felvetett kérdésekre, a területi tudomány dualitásával és paradigmájával kapcsolatban.
A turizmus és a településfejlődés összefüggései Gödöllőn
Authors: Sudár Anna
Published: August 2018

A tanulmány a turizmus és a településfejlődés közötti kapcsolatok feltárására és elemzésére törekszik Gödöllő múltbeli fejlődési folyamatai és a jelenlegi helyzet vizsgálata alapján. A történeti áttekintést követően a helyzetkép a kölcsönhatás bemutatására összpontosít, majd egy lehetséges továbbfejlesztési vagy fejlődési irányt vázol fel. A cikk a városbeli adottságok, az idegenforgalmi helyzet és a turisztikai fejlesztések szintetikus elemzését SWOT-analízis felhasználásával összegzi.
Németország és az Amerikai Egyesült Államok működőtőke-befektetései Magyarországon (1993–2000)
Authors: Juhász Krisztina , Schottner Krisztina
Published: August 2018

A külföldi tőke szerepe a magyar gazdaságban kiemelkedő. Cikkünkben az Amerikai Egyesült Államok és Németország magyarországi beruházásainak területi és ágazati jellemzőit hasonlítjuk össze az 1993 és 2000 közötti időszakban. A két ország befektetéseinek vizsgálata lehetőséget kínál annak bemutatására, hogy a befektetők földrajzi távolsága hogyan befolyásolja a beruházás területi megoszlását. Vizsgáljuk, hogy az egyes megyékben mekkora abszolút és relatív súlyt képviselnek a német, illetve az amerikai befektetések. Emellett áttekintjük a beruházások szektorális megoszlásának változását is.
Települési stratégiák a budapesti agglomerációban
Authors: Szabó Julianna
Published: August 2018

A budapesti agglomeráció szuburbanizációs folyamatai közepette nagy jelentőségre tesznek szert a térség településeinek elkülönülő fejlesztési stratégiái. Az elkövetkezőkben ezeknek a stratégiáknak három elkülöníthető típusát járom körbe céljaik, ideológiai hátterük, eszközrendszerük és településfejlesztési hatásaik alapján. A típusok leírása után megkísérlem elhelyezni őket a régió terében és az 1990 utáni igazgatási, gazdasági, politikai, társadalmi folyamatok összefüggéseiben, értékelni őket egy koherens területfejlesztéspolitika kialakításának szempontjából.
Az osztrák-magyar határ kijelölése utáni problémák rendezése
Authors: Sallai János
Published: August 2018

Az osztrák-magyar államhatár egy korábban egységes területet vágott szét, nagymértékben akadályozva a határ mentén élők mindennapi életét. Cikkünk e határ születésének gyakorlati körülményeit mutatja be, majd azokat a múlt század húszas éveiben keletkezett nemzetközi megállapodásokat, amelyek a határ menti lakosság és gazdaság korábban megszokott életvitelének, kapcsolatainak fenntartását szolgálták. Ezeket a napjainkban is tanulságos megállapodásokat a szerző mintegy forráselemzésként közli, mellékelve egy másik korban, az ötvenes években született felülbírálat jegyzőkönyveit is.
Adalékok a gazdasági szuburbanizáció kérdésköréhez
Authors: Koós Bálint
Published: August 2018

A rendszerváltást követően a magyar gazdaságban is érvényre jutottak a piacgazdaság szigorú törvényei, amelyek intenzív átalakulásra késztették a hazai vállalkozásokat. A megváltozott körülményekhez történő alkalmazkodás egyik aspektusa a telephelyek térbeliségének felülvizsgálata, vagyis a relokáció. A folyamat révén a korábbi erős koncentráció mérséklődik, hiszen a cégek jellemzően a városkörnyéki településeken keresnek maguknak új telephelyet.
A tőkeáramlás egyik lehetséges csatornája. A termőföldalapú jelzáloghitelezés
Authors: Kökényesi László
Published: August 2018

Jelen tanulmány arra a következtetésre jut, hogy a jelzáloghitelezés által létrehozott tőkeáramlásban háttérbe szorulnak a kistelepülések. A szerző véleménye szerint a termőföldalapú jelzáloghitelezés a falvak felé fordíthatná a tőkeáramlást. A szerző a regisztrált családi gazdálkodók adataiból és az FHB hitelfeltételeiből kiindulva modellszámítást mutat be a gazdák termőföldalapú hitelezhetőségére. A modellszámítás eredménye, hogy egy átlagos gazdálkodó 6,7 M Ft termőföldalapú jelzáloghitelt lenne képes felvenni. Elégséges jövedelem igazolása nélkül 500 eFt/ha földárral számolva 10 hektár, 800 EFt/ha-os átlagárral számolva pedig 7 hektár a hitelezhetőség alsó határa. Több mint 72 Mrd Ft földalapú jelzáloghitel lenne kihelyezhető a családi gazdálkodókhoz.
A térszemlélet változása a magyar katonai stratégiában 1920-tól napjainkig
Authors: Horváth Attila
Published: August 2018

Magyarország geopolitikai helyzetében a 20. században többször történt jelentős változás. Ezek a fordulópontok meghatározták a magyar katonai stratégia tartalmát is. A tanulmány azt vizsgálja, hogy a geopolitikai helyzet átalakulása hogyan hatott a katonai stratégia térszemléletére a trianoni békeszerződéstől napjainkig.
Gondolatok a perifériaképződés történeti előzményeiről és következményeiről.
Authors: Baranyi Béla
Published: August 2018

Az egyetemes történeti összefüggéseket is érintő tanulmány a magyarországi perifériaképződés történelmi előzményeit és következményeit igyekszik bemutatni. A szerző a centrum–periféria viszonyrendszer történelmi dimenzióit tárgyalva részletesen elemzi a belső (pl. Közép-Tiszavidék) és külső (határ menti) perifériák sajátosságait, s mindenekelőtt az Alföld nagyrégió példáján keresztül is feltárja a hátrányos, esetenként a halmozottan hátrányos helyzet jellemzőit, utalva a területi egyenlőtlenségek csökkentésének és az elmaradott térségek felzárkóztatásának lehetőségeire.
A regionalizmus hajtóerői Magyarországon
Authors: Faragó László
Published: August 2018

Napjaink aktuális kérdése a magyar regionalizáció továbbvitele. E tanulmány a regionalizáció ideológiai és térelméleti alapjainak tárgyalásával, az európai új regionalizmus és a magyar gyakorlat értékelésével kíván hozzájárulni a döntés minél jobb megalapozásához. Megállapítja, hogy a jelenleg uralkodó nézet materialista, marxista és neoliberális gyökerű. E téren az 1990-es rendszerváltás sem járt paradigmaváltással. E nézettel szemben azt állítja, hogy a régiók kialakításánál választhatunk, de többnyire nincs materiális vagy a reálfolyamatokban megragadható tényszerű imperatív alapja. Ezért a regionalizáció alternatív elméleti megalapozását és gyakorlati megközelítését tartja indokoltnak. A magyar viszonyok tárgyalása során azt állítja, hogy a magyar regionalizációnak Trianon óta nincsenek nemzetiségi kulturális alapjai. A jelenlegi gazdasági folyamatok területi vetületeivel sem indokolható a nemzeti szint alatti régiók kialakítása. Magyarországon a regionalizáció döntően a tudományos és a politikai diskurzusban zajlik. De a fő mozgatóerő nem a hatékonyabb és demokratikusabb államberendezkedés, az autonóm regionális politika feltételrendszerének a kialakítása, hanem döntő mértékben külső európai uniós pragmatista tényezők. A szerző véleménye szerint az „európai új regionalizmus" kifulladni látszik, és kétséges, hogy uniós támogatás nélkül a belső hajtóerők képesek lesznek-e továbbvinni a regionalizmus ügyét, amelyet végső soron nem egyenlő felek közötti hatalmi harc fog eldönteni.
Integrált regionális fejlesztés-finanszírozási modell a Nyugat-Dunántúlon
Authors: Mezei Katalin
Published: August 2018

Tanulmányunk egy olyan kutatás eredményeit foglalja össze, amelynek keretében felmértük, hogy a Nyugat-Dunántúli Regionális Fejlesztési Program megvalósításának első három évében (2000-2003 között) milyen közvetlen és közvetett területfejlesztési források érkeztek a régióba, ezekből a regionális program mely elemei és milyen mértékben kerültek támogatásra, milyen volt a források elosztási mechanizmusa és milyen lépéseket tettek az érintett szereplők a források összehangolása érdekében. Az elemző rész után javaslatokat fogalmazunk meg a rendszer továbbfejlesztésére vonatkozóan.
A bővítési szempontok és a határon átnyúló együttműködések kapcsolata
Authors: Czimre Klára
Published: August 2018

Az Európai Unió belső és külső határainak hossza jelentős mértékben megnőtt. 2004-ben az Európai Unió eddigi történetének a legnagyobb területi bővülését a legnagyobb arányú és minőségileg legjelentősebb határváltozás kísérte: az EU belső és külső határainak arányai felcserélődtek. Az európai uniós csatlakozás következményeinek értékelésénél az a három határszakasz különül el a leginkább egymástól, amely Magyarország határait és határ menti régióit megosztja az EU csatlakozás után.
Az EU bővítése és a csatlakozni vágyók szándékai a népszavazások tükrében
Authors: Teperics Károly , Rózsa Péter
Published: August 2018

Az Európai Unió történetének legnagyobb léptékű bővítése zajlik napjainkban. Az eddigiektől eltérően sok ország, nagy területek, nagyszámú népesség kerül az Unió keretei közé. Közös jellemzőik határozottan eltérnek a „törzstagokétól", általában szegényebbek, jelenkori demokráciájuk sérülékenyebb. Érdekes közös jellemvonást ismerhetünk meg a csatlakozási népszavazásaik eredményeinek áttekintésekor is. Általában hosszú „előszobázás" (10 év) után kerültek csak a szervezetbe, a végkifejlet referendumain kis részvétel mellett került sor a belépési szándék szentesítésére. Mi húzódhat a népszavazások hasonlóságai mögött, a jövőben meddig lesz a blokk egységes, a régi tagoktól eltérő?
Oroszország nemzetközi közlekedési infrastruktúráinak kényszerei, globális és regionális szerepei
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

A rendszerváltás Európa keleti felében a szintetikus államok szétesésével, jó néhány ország önállóvá válásával új térségi kereteket hozott létre a nemzeti és nemzetközi közlekedés működtetéséhez. A cikk bemutatja, hogy az egykori Szovjetunió – továbbra is két földrészre kiterjedő – törzsét, az Orosz Föderációt az új helyzet milyen nagyszabású közlekedési infrastruktúra-építésekre készteti egyfelől annak érdekében, hogy külkereskedelmét ne akadályozza és drágítsa az idegen kikötőkre, illetve a tranzitutakra való ráutaltság, másfelől, hogy a térségi kohéziót és a globális gazdaságba való bekapcsolódást egyaránt szolgáló transz- és interkontinentális folyosók létrejöjjenek.
Magyarország és az európai alkotmányozási folyamat: az Európai Konvent
Authors: Grúber Károly
Published: August 2018

Az Európai Unió jövője szempontjából alapvető fontosságú az Európai Alkotmányos Szerződés ratifikálása. A cikk írásakor már három tagállam parlamentje (Litvánia, Magyarország és Szlovénia) ratifikálta a dokumentumot. Az első népszavazást február 20-án tartja Spanyolország. Az alkotmányos folyamat 2002 februárja és 2004 júniusa között tartott. A cikk megpróbálja áttekinteni, hogy az új tagállamok, különösképpen Magyarország milyen stratégiával vett részt a folyamat első részében, az Európai Konvent munkájában. (A Konvent 2002 februárja és 2003 júniusa között tevékenykedett.) A Konvent által elfogadott alkotmánytervezet alapjában véve meghatározta a kormányközi konferencia (IGC) vitáinak kontúrjait. A Konvent volt az első olyan uniós testület, amelyben a 25 tagállam egyenlő jogokkal vehetett részt a tanácskozásokon: ez mintegy előre vetítette, hogy 2004. május 1. után milyen lesz a kibővült Unió működése.
Tükör által nem elhomályosítva (a posztmodern, a paradigmák, a main stream és a csábítás ördöge a regionális tudományban)
Authors: Rechnitzer János
Published: August 2018

A tanulmány a regionális tudomány magyarországi helyzetét tekinti át. A SWOT-elemzésre építve gondolja végig ennek az új, egyre dinamikusabban fejlődő társadalomtudománynak az erősségeit, gyengeségeit és lehetőségeit, veszélyeit. A szerző megállapítja, hogy Magyarországon intézményesült a regionális tudomány, működésének minden feltétele és követelménye kiépült. Társadalmi befogadottsága és hatása egyre jelentősebb, növekszik az érdeklődés az eredmények és az alkalmazás iránt. Ugyanakkor a nagy számú elemzés még csak feldolgozását adta a magyar átmenet regionális folyamatainak és intézményeinek, ezekből átfogó elméleti megállapításokat nem alkotott meg. Mérsékelt a tudományterület alapozó elméleti irodalma, amik a hazai kutatásokra építenek, de fokozatos elmozdulás figyelhető meg. Évekig csak részképzésben oktatták a regionális tudomány egyes alkotóit, de remény van arra, hogy a kétszintű képzésben mester fokon elkezdődjön a képzés. A tudományterület lehetőségei bővültek, hiszen megteremtődtek a Kárpát-medencében, illetve Közép-Európában a tudományos együttműködés feltételei. Az érdeklődés a jövőben fokozódik a regionális elemzések iránt. A veszélyekkel is számolni kell, hiszen a kutatások kitettek a politikának, gyakran dilemmát okoz a tanácsadás és a kutatás elválasztása, de említést érdemel, hogy egyre több különböző képességű versenytárs jelenik meg a társadalomelemzési és fejlesztési piacon. A regionális tudomány Magyarországon erős pozíciókat szerzett, a jövőben a legfontosabb, hogy azokat nemzetközi vonatkozásban is tesztelje, eredményeit bemutassa.
A fenntartható fejlődés stratégiai elemei a rurális térségekben
Authors: Szörényiné Kukorelli Irén
Published: August 2018

A fenntartható fejlődés megvalósítása nem lehet csak egy ország, vagy egy régió feladata, hanem tekintet nélkül a Föld bármely pontjára, míndannyiunk felelőssége. 2001 óta az Európai Uniónak is létezik a fenntartható fejlődésre vonatkozó stratégiája. Az EU stratégiájához kapcsolódóan minden tagországnak rendelkeznie kell a fenntartható fejlődésre vonatkozó stratégiával, amit Magyarország 2005-ben készített el, úgy, hogy az átfogó stratégia a különböző szektorokra, és a terület és vidékfejlesztésre készült részstratégiákból építkezett. A tanulmány ebből a fenntartható vidékfejlődés résztanulmányból táplálkozik, mikor azt kívánja bemutatni, hogy a magyarországi rurális térségek milyen stratégiai irányokon keresztül kapcsolódhatnak az EU stratégiájához, hogyan érhetik el a fenntartható fejlődés elemeit. De mielőtt a stratégiai irányokat és intézkedéseket vennénk sorba, először röviden bemutatjuk a vidéki térségek legfontosabb társadalmi és gazdasági trendjeit, hogy világos legyen, honnan kell elindulni a fenntartható fejlődés megvalósítása felé.
A lengyel regionális fejlődés a neoklasszikus modell alapján
Authors: Pusztai József , Sztyrak Agnieszka
Published: August 2018

Ebben az elemzésben a neoklasszikus modell segítségével a lengyel vajdaságok meghatározott adatsorai között kerülnek feltárásra a gazdasági összefüggések, megvizsgálva, hogy ezek megegyeznek-e az empirikus tényekkel. Jelen tanulmány azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy ha a Lengyelország regionális szerkezetében bekövetkezett változások egyensúlyi folyamatoknak tekinthetők, milyen mértékben közelednek egymáshoz a régiók, vagyis a lengyel régiók divergálnak vagy konvergálnak? (A hipotézis maga az, hogy a lengyel régiók az elmúlt tizenöt évben divergáltak.) A kérdések megválaszolására, a regionális egyensúlyi szint meghatározására a kiterjesztett neoklasszikus növekedési modellt használjuk. Vállalkozásunk nem könnyű feladat. Egyrészt azért, mert az Európai Unióhoz történt csatlakozás számos bizonytalansági tényezőt hordoz magában, így a fejlődési trendek ütemének változása várható. Másrészt további problémát jelentett számunkra, hogy a Lengyelországban lezajlott közigazgatási reform (1999) eredményeképpen a területi, statisztikai adatok bázisa nem teljesen tisztázott és megbízható. Némely esetben jellemző a történelmi adatok teljes vagy részleges hiánya, ami jelentős mértékben megnehezíti a fejlődési problémák makro-statisztikai megközelítését a modell szempontjából.
A városrehabilitáció fejlesztéspolitikai háttere
Authors: Baráth Gabriella , Szépvölgyi Ákos
Published: August 2018

A tanulmány célja a magyarországi és európai uniós regionális politika városrehabilitációs célú eszközrendszerének vizsgálata. Ennek keretében a tanulmány áttekinti a főbb hazai várospolitikai súlypontokat, illetve azok beépülését a regionális politikába, és ezzel összefüggésben elemzi az Európai Unió vonatkozó fejlesztéspolitikai irányait. Az elemzés fontos szegmensét képezi a jövőre vonatkozó célkitűzések összefoglalása, áttekintése.
A városrehabilitációs stratégiák szerepe az épület- és lakásállomány megújulásában
Authors: Egedy Tamás
Published: August 2018

A rendszerváltozás után közel egy évtized telt el, míg az állami és a helyi önkormányzati döntéshozók felismerték az évtizedekig elhanyagolt, lepusztulóban lévő épület- és lakásállomány megmentésének jelentőségét, illetve a felújítási folyamatot képesek legyenek megfelelő stratégiákkal irányítani és finanszírozni. Az elmúlt tíz évben országos és helyi szinten megszülettek az első, sikeres városrehabilitációs stratégiák. Tanulmányunkban ezeket a városfelújítási törekvéseket tekintjük át, keresve az országos, fővárosi és vidéki nagyvárosi rehabilitációs stratégiáknak a hazai épület- és lakásállomány megújulásában játszott szerepét.
A magyarországi lakótelepek kiskereskedelmi profilja
Authors: Michalkó Gábor , Hegedűs Sára
Published: August 2018

A szocialista lakásépítési program termékeként számon tartott lakótelepek kereskedelmi egységeinek első számú küldetése az ellátásban testet öltő funkcionalitás volt. A tervezők minimális energiát fordítottak az üzletek formavilágára. Tanulmányunkban 16 évvel a rendszerváltozás után azt vizsgáljuk, hogy mennyiben tér el ma a lakótelepek üzleteinek arculata a hagyományos beépítésü városrészekben található társaikétól. Egy 2045 üzletre kiterjedő országos felmérés eredményeként értékeljük a kirakatban található árucikkek összetételében, az árak kiírásában, az üzletek fekvésében, a cégtáblák és a kirakatok jellegében észlelhető differenciákat.
Régiók Oroszországa
Authors: Horváth Gyula
Published: August 2018

Oroszország a Szovjetuniótól térben különlegesen egyenlőtlen gazdasági szerkezetet örökölt. A területi fejlődést befolyásoló tőkeakkumuláció és ipartelepítés a kommunista kormányzás évtizedeiben korlátozott számú régiót érintett. A birodalom széthullását követően a legfejlettebb és a legszegényebb régiók közötti különbségek tovább növekedtek. A tanulmány a régiók közötti területi különbségeket és az azokat befolyásoló tényezőket elemzi, vázolja a markáns regionális problémákat, és ismerteti a regionális politika fontosabb dokumentumait.
A városokra alapozott területpolitika koncepcionális megalapozása
Authors: Faragó László
Published: August 2018

E tanulmányban előzetesen tisztázni kívánom, hogy melyek lehetnek a megújított (valójában „retro") területpolitika régen tudott, de átmenetileg háttérbe szorult alapjai. Miként lehet integrálni a város–falu kategóriákat, és a városokra koncentrált fejlesztéspolitikának melyek a regionális gazdaságtani alapjai. Ezt követően áttekintem az EU területpolitikájának témánkat érintő hangsúlyváltozásait. A magyar előtörténet tárgyalásával azt kívánom bemutatni, hogy a mai megválaszolandó kérdések nem Új keletűek, történelmi adósságokra kell 21. századi válaszokat adni. A „retro" területfejlesztési politika újdonsága, hogy középpontjában a városrégiókra alapozott, policentrikus fejlesztés áll, amely újszer űen integrálja a vidéket, ezáltal feloldja a korábbi város–falu dichotómiát. A koncentrált decentralizációt az elérhetőség (a hozzáférhetőség) javítása kell hogy kísérje.
Korszerű magyar agrár- és vidékpolitika, a fejlődés lehetséges irányai
Authors: Forgó Mónika
Published: August 2018

A magyar mezőgazdaság az elmúlt 15-20 évben jelentősen átalakult és tartósan megváltozott. A kérdés az, hogy ez a változás együtt járt-e a fejlődéssel, vagy annak ellenkezője történt, történik. Úgy gondoljuk, hogy már itt kimondhatjuk, hogy meglehetősen gyenge agrárágazattal léptünk be az Európai Unióba, miközben vidékgazdaságunk is fejletlen és fejlődése ellentmondásos. Ugyanakkor a magyar mezőgazdaság múltját, jelenét és jövőjét a mai követelmények alapján kell megítélni, és a stratégiai célokat erre figyelemmel kell meghatározni. Tagjai vagyunk az Európai Uniónak, és a közösségi agrárpolitika kereteket szab és lehetőségeket teremt céljainknak. Egyszerre kell – az EU követelményei szerint – megoldani a mezőgazdaság fejlesztését, paradigma és modell váltását, valamint a vidéki gazdaság építését (Fehér 2005). Ezt elősegítendő a cikk keretében vizsgáljuk – a korábbi időszak tanulságait is felhasználva – a most már elkerülhetetlen modellváltás tartalmának fontosabb elemeit, eszköz és intézményes lehetőségeit.
Helyi gazdaságfejlesztés Közép-Kelet-Európában
Authors: Mezei Cecília
Published: August 2018

Tanulmányunkban a közép-kelet-európai országok helyi gazdaságfejlesztési gyakorlatával, azon beliil is a lehetséges szerepl őkkel, az alkalmazott eszközrendszerrel és a siker feltételét képez ő finanszírozással jbglal- kozunk. Az elemzés során az egyes országok sajátosságait úgy gy űjtjük össze, hogy az így kapott metszetek egymással összehasonlíthatóak legyenek, ezzel segítve a térség közös jellemz őinek meghatározását.
Lejtők és csúszdák, avagy a foglalkoztatási esélyek térbeli egyenlőtlensége az ezredfordulón
Authors: Bihari Zsuzsanna , Kovács Katalin
Published: August 2018

A tanulmány a kilencvenes években ható térformáló erőkkel és a nyomukban létrejövő tértípusokkal foglalkozik. Az első rész a népességnagyság és települési státusz (város vagy község) alapján képzett település-kategóriák társadalomszerkezetét, képzettségi és foglalkoztatási struktúráját tárgyalja. A második rész a kistérségi tipológiát állít fel, éspedig a kistérségi központok dinamizáló, térszervező ereje, foglalkoztatási képessége alapján. A szerzők azt a következtetést vonják le, hogy továbbra is a földrajzi helyzet, a magterületektől és dinamikus központoktól való távolság az, amely meghatározza az egyes téregységek integrált vagy periférikus jellegét, abszorpciós képességét, következésképpen foglalkoztatási kapacitásait.
A helyi gazdaságfejlesztés fogalmi meghatározása
Authors: Mezei Cecília
Published: August 2018

Mivel nincs általánosan elfogadott helyi gazdaságfejlesztési definíció, tanulmányunkban a kifejezés lehetséges értelmezéseinek szűk körét mutatjuk be, mégpedig négy vizsgálati dimenzió (a fejlesztés mozgatói, a szükséges erőforrások, a beavatkozás célja és területi hatóköre) mentén haladva, illetve meghatározva helyzetét más fejlesztési fogalmakhoz (helyi fejlesztés, közösségfejlesztés, vidékfejlesztés, területfejlesztés, településfejlesztés, regionális fejlesztés) képest.
A nagyvárosok felértékelődése a külföldi működőtőke-beruházások telephelyválasztásában
Authors: Kukely György
Published: August 2018

A világon a fejlődés hajtóerői a nagyvárosok. A nagyvárosok a külföldi működőtőke (KMT) beruházások fogadásában fontos, s egyre jelentősebb szerepet játszanak. Nemzetközi példák sora jelzi, hogy a külföldi tőke telephelyválasztásában a nagyvárosokat, különös tekintettel a fővárosi ranggal is rendelkezőket preferálja. Magyarországon a budapesti metropolisz-térség kiemelkedő szerepe másfél évtizede megkérdőjelezhetetlen, s a KMT-befektetések új szakaszában a fővárosi agglomeráció súlya újra növekszik.
Területi egyenlőtlenségek Európában. A bővítés mint a kohézió próbája
Authors: Maurel Marie-Claude
Published: August 2018

A terjeszkedés az európai kontinens területi újraformálásához vezetett. A régi és új tagországok között fennálló tartós fejlettségbeli különbség veszélyeztetheti a gazdasági és társadalmi kohézió-politikát. A cikk megvizsgál néhány következményt a megnövekedett Európa térbeli szerkezetének szemszögéből: a belső és külső határoknál megjelenő gazdasági egyenlőtlenség, a központ–periféria viszonylagos stabilitása, valamint a területi jövedelemegyenlőtlenségek. Az európai integrációs folyamat következményeképpen nemzeti szinten számíthatunk gazdasági konvergenciára csakúgy, mint Kelet-Közép Európán belüli megnövekedett területi különbségekre. A fővárosi régiók és a nyugati határrégiók a versenyképesség vezetői, amíg a régi ipari központok és a vidéki keleti perifériák ki vannak téve a gyenge gazdasági növekedésnek és a munkanélküliségnek. Gazdasági konvergencia vagy széttartás, társadalmi integráció vagy kizárás? Az európai kohéziós politika úgy tűnik, vízválasztóhoz érkezett.
Divergencia vagy konvergencia – az átmenet gazdasági térfolyamatainak mérlege földrajzos szemmel
Authors: Nagy Gábor
Published: August 2018

A tanulmány arra keresi a választ, hogy a magyar területi folyamatok mérlegét az átmenet időszakában hogy lehet megvonni. Elméleti háttérként néhány, a területi egyenlőtlenségek alakulását magyarázó modellt alkaltrwiztunk, melyből kiinduló hipotézisként a vizsgált időszakra vonatkozóan a területi különbségek folyamatos, tartós növekedését jeleztük előre. A vizsgálat a gazdaság oldaláról az egy főre eső GDP PPPben, az EU 15-ölchöz viszonyított értékét használta, míg társadalmi oldalról a kisszámú hazai előzményre támaszlcodva kísérlet történt a HDI (Human Development Index) megyei szintű értékeinek kiszámítására. A két komplex index (a IIDI önmagában 14 tényezőt tömörít) azonos folyamatot jelez, a területi különbségek folyamatosan növekednek, bár a növekedés üteme az ezredfordulót követően számottevően lassult. Világosan elválik egymástól a nyertes (felzárkózó – gazdasági értelemben) és vesztes (stagnáló-leszakadó) megyék csoportja, s a két kategória közötti szakadék szélesedik, csökkentve az átjárhatóság esélyét.
Kísérlet egy régió szimulációs modelljének kidolgozására
Authors: Smahó Melinda
Published: August 2018

A területi szerkezet és a területi folyamatok elemzésére korábban széles körben alkalmazott regionális input–output modellek fénykorát követően a területi kutatásokban is új elemzési eljárások jelennek meg. Ezek egyike a komplex rendszerek elemzésére alkalmas szimulációs modell. A tanulmány célja egy, a területi fejlődés vizsgálatára kísérleti jelleggel kidolgozott szimulációs modell bemutatása, továbbá a modell működésének, felépítésének és a modellezés tapasztalatainak az ismertetése.
A potenciálmodell erényei és korlátai a társadalomkutatásban
Authors: Tagai Gergely
Published: August 2018

A tanulmány a potenciálmodell alkalmazásának alapkérdéseit vizsgálja. Ennek keretében a szerző áttekinti a modell működési mechanizmusának, elméleti igazolásának néhány alapvető problémáját, felépítésének és speciális változatainak sajátosságait. A modell erényei és korlátai nem direkt szembeállítás során kerülnek számbavételre, hanem a jellegzetes használati kérdések feltárásával és értékelésével. Az alkalmazások összetett rendszere nemcsak a modell, illetve a potenciál-fogalom sokszínűségére utal, hanem rávilágít a helyére a területi elemzésekben, különösen a térkapcsolatok vizsgálatában.
Térelemzések a geopolitikában
Authors: Mező Ferenc
Published: August 2018

Manapság közhelynek számít azt állítani, hogy egy régi, haldokló és egy születendő új világrend kazötti átmenetben élünk. különböző felfogású elméletek sokasága próbálta már körvonalazni ezt az átmenetet, ebben igyekszik rendet teremteni a tanulmány. Kísérletek történtek a „rég" elmúlásának és az „új" születésének a felvázolására, melyek felvetik a geopolitika eltűnését A geopolitikát, mint leírási módot a már eltűnt – „antik" – világhoz kötik. A tanulmány bizonyságot keres arra, hogy a geopolitika nem tú'nik el, csak, mint oly sok minden újjászületik. A földrajz, mint tudomány egészén belül jelen van egy jól lehatárolható világ, amely a földrajzi tudás megalkotásának és felhasználásának kutatási problémáit veti fel különböző rendszerekben és helyeken. Ez az, amit „kritikai geopolitikaként" ismerünk. Az új geopolitikai gondolkodás számára fontos, hogy a politikát (a politikusokat) és a geopolitikát egymástól pontosan elhatárolja és ezzel egyidejűleg egymáshoz való viszonyukat tisztázza. Mit kell nyújtani az új geopolitikának? Az egyes szaktudományok csak adatokat, speciális részismereteket tudnak szolgáltatni. Az interdiszciplináris együttműködésben a szervezőmunka a geopolitikára hárul. Elengedhetetlen, hogy egy átfogó és valósághű képet alakítsunk ki a világról, alkotói és nem felhasználói oldalról.
Mezo-szint és jövőformálás: stratégiai megfontolások
Authors: Gáspár Tamás
Published: August 2018

A globalizáció és annak lényegéhez tartozó ellenárama, a lokalizáció előtérbe helyezte a mezo-szintet, ezzel a regionalizmust. A tanulmány azt vizsgálja, hogy a stratégiai fejlesztésnek mennyire hatékony területe a régió. A fő következtetése az, hogy az egyéntől a globálisig terjedő társadalmi szerveződési szinteken a mezo-szint környékén a legkedvezőbb a jövő alakításának ereje és az ahhoz való alkalmazkodás viszonya, ezért a régió a fejlesztési stratégiáknak kiemelten eló'nyös területe lehet.
Változó településrendszer és a közforgalmú közösségi közlekedés fenntartásának kérdései Baranya megyében
Authors: Keresztes László Lóránt , Tótsimon Péter
Published: August 2018

A tanulmány Baranya megye esetében a településrendszer változása és a közforgalmú közösségi közlekedés fenntarthatósága közötti kapcsolatot tárgyalja. Szó esik az aprófalvas vidéki térségek lakosságának alacsony mobilitásáról, az egyéni közlekedés szerepéről, az elővárosi jellegű közlekedés jelentőségének várható növekedéséről, illetve ezekkel összefiggésben a közösségi közlekedés jövőbeni kihívásairól
A globalizáció és a kreatív gazdaság felértékelődése
Authors: Dobó Eszter
Published: August 2018

Napjaink globalizálódó világában a kulturális és kreatív iparágak felértékelődésének lehetünk tanúi. A világgazdaságban tapasztalható szerkezetváltás a szellemi tőke, a kreativitás fokozott előtérbe helyezését vonta maga után. A produktív gondolkodás által létrehozható értéktartalmak azonban kulturális folyamatok eredményei. A kultúra előtérbe helyezése tehát gazdasági kényszerré vált a posztindusztriális társadalmak válságkezelési stratégiáiban, a versenyképesség fokozásában és egyben a társadalmi kohézió erősítésében.
Van-e jövője a belvízi közlekedésnek Kelet-Európában? A technológiai, gazdasági, környezeti kihívások és a lehetséges válaszok
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

A folyóvízi közlekedés természeti feltételei Kelet-Európában rosszabbak, mint Nyugat-Európában, de jelentősége az áruszállítás terén a Duna-völgyben és Oroszországban az 1980/1990-es évekig nagy volt. Az utóbbi két évtizedben viszont összeomlott a vízi áruszállítás. Kérdés, hogy a hajózás dekonjunktúrájában mi a szerepe a technológiaváltásnak és mi a gazdasági szerkezetváltásnak? Az európaizáció (az EU bővülése) hatása a nemzetközi szállítások arányának növekedésében nyilvánul meg. A belvízi hajózás jövőjét alapvetően két tényező befolyásolja. Az egyik, hogy mennyiben sikerül beilleszteni a kombinált közlekedésbe (a folyam/tengerjáró hajózás a legideálisabb), és hogy a klímaváltozás milyen mértékű változásokat idéz elő a már ma is nehezen járható vízi utakon.
A város(közösségi) önkormányzás kialakításának elvi alapjai
Authors: Csefkó Ferenc
Published: August 2018

A tanulmány fölvázolja azokat a legfontosabb problémaköröket és kodifikációs feladatokat, amelyek a különböző nagyságrendű városoknak a településhálózat fejlesztésében betölthető újfajta súlyponti (a többi település fejlődésére döntő módon kiható) szerepükkel kapcsolatban merülhetnek föl. Míg ugyanis a település- és terül0ejlesztési dokumentumokban a városok kiemelt szerepe egyértelműen megjelenik, addig ennek a majdani megvalósítását jelentő jogi szabályozás legalapvetőbb tételei (legalábbis az önkormányzati igazgatás oldaláról) szinte teljesen kimunkálatlanok. A dolgozat az önkormányzati feladatok és hatáskörök oldaláról folytatott vizsgálatokat, s tett koncepcionális javaslatokat arra, hogy a jelenlegi önkormányzati szabályozási keretek részbeni megtartásával, részbeni változtatásával hogyan lehetne eljutni egy város(közösségi) önkormányzati rendszer kialakításának első lépcsőihez.
Urbanizáció-igazgatás és pénzügyi föderalizmus
Authors: Horváth M. Tamás
Published: August 2018

A város fogalma az utóbbi két évtizedben relatívvá vált, elsősorban a települési jogállások alakításának politikája nyomán. Az urbanizált igazgatás ezért független a közigazgatási státusztól. A helyi önkormányzatokról szóló törvény hazánkban ugyanakkor a települések, kisebb mértékben a megyék választott és hivatali szerveinek működésére építi a szabályozás struktúráját. Ez jó volt, amikor intézményeket kellett építeni a semmiből, de a változatlanság nem feltétlenül erény, ha a környezet alapvető módon átalakult. A pénzügyi föderalizmus ezzel szemben a rendszer elemei közötti interakciókat állítja a leírás és magyarázat középpontjába. Az önkormányzatok alapjogi logikájú felfogása többé-kevésbé biztos alap a mai folyamatok értelmezéséhez, azonban korántsem elegendő. Az államháztartási funkciók érvényesítésének előtérbe kerülésével párhuzamosan az önkormányzati alrendszert is inkább mozgásban, mint statikusan kell értelmezni. Vagyis ne alapegységekben, hanem funkcióegységekben gondolkodjunk. Ezek lehetnek a városias, urbanizációs funkciók, amelyeket pedig elsősorban nem feladattelepítéssel, hanem közvetett szabályozással kell megteremteni, vagy inkább ösztönözni. Á demokratikus elemek ebben az összefüggésrendszerben nem választhatók el a hatékonyság és még inkább a társadalmi eredményesség (területi) szempontjaitól. Azaz, más nagy elosztási rendszerek összehangolt alakításától.
A regionális versenyképesség és a területi különbségek kölcsönhatásai
Authors: Fenyővári Zsolt , Lukovics Miklós
Published: August 2018

Napjaink egyik legfontosabb kihívása a globális versenyben való helytállás. Részben ennek hatására egyre szélesebb körben válik elfogadottá, hogy nemcsak a vállalatok, hanem a területi egységek is versenyeznek egymással. Ezen felismerésnek köszönhetően a területi versenyben való helytállást kifejező regionális versenyképesség fogalma mára a regionális tudomány egyik központi fogalmává vált. Nemcsak a témakör elméleti kérdéseivel foglalkozó kutatók, hanem a gazdaságpolitikusok egy része is a versenyképesség, mint „hívószó" köré szövik programjaikat. Többek között az Európai Unióban a harmonikus, kiegyensúlyozott területi fejlődés megvalósítását (vagyis a területi különbségek mérséklését) célzó regionális politika évek óta a régiók versenyképességének javítását tartja a kohézió és a felzárkóztatás egyik legfontosabb, leghatékonyabb eszközének. Habár a területi verseny és a regionális versenyképesség a kutatások előterében áll, ennek ellenére a fogalomkör még napjainkban is viták tárgyát képezi, a különféle elméleti alapokon álló irányzatok képviselői eltérő módon közelítenek a kérdéskörhöz. Tanulmányunk célja, hogy áttekintse és szintetizálja az alapvető elméleti közgazdaságtani irányzatoknak a területi különbségek mérséklődésével, a területi versennyel, a regionális versenyképességgel, valamint az egyes elméleti régiótípusokkal kapcsolatba hozható legfontosabb elképzeléseit. A különféle közgazdaságtani háttérre támaszkodva a regionális tudományon belül is más-más hipotézisek fogalmazódnak meg, és így a különböző feltételekkel bíró, eltérő fejlettségű régiók gazdasági felzárkózásáról is különböző következtetések látnak napvilágot. Vélekedésünk szerint ezúttal is érvényesül a regionális tudomány interdiszciplináris jellegéből fakadó azon jelenség, hogy az eltérő elméleti alapok és modellfeltételek mentén különböző következtetésekre jutó gazdasági elméletek nem tudományunk hitelességét kérdőjelezik meg, sokkal inkább annak sokoldalúságára, problémaérzékenységére hívják fel a figyelmet.
Innovációs folyamatok egy régióban és annak struktúrái
Authors: Csizmadia Zoltán , Grosz András
Published: August 2018

Az innováció az elmúlt évtizedekben bekövetkezett gazdasági-társadalmi változások eredményeképpen az egyik legfontosabb termelési tényezővé vált nemcsak a gazdasági fejlődés magterületéhez tartozó országokban, de hazánkban is. A felgyorsult technológiai fejlődés következtében a vállalkozások hosszú távon fenntartható versenyképességét csak a konkrét új piaci termékekben, szolgáltatásokban, termelési eljárásokban,szervezeti rendszerek bevezetésében, piaci magatartási formákban és értékesítési csatornákban megnyilvánuló és realizálódó folyamatos kutatás-fejlesztési tevékenység, innovációs aktivitás képes biztosítani. Tevékenységüket természetesen számos különböző szervezet, intézmény próbálja meg segíteni, melyek működése ideális esetben egy viszonylag koherens rendszert alkotva képezi a regionális innovációs rendszer kínálati oldalát. Hazánkban a regionális innovációs rendszerek formálása céljával 2005-től regionális innovációs ügynökségek alakultak, köztük a Pannon Novum Nyugat-dunántúli Regionális Innovációs Ügynökség (RIÜ).
Fogyasztási szövetkezeti kereskedelem és gazdaságpolitika tegnap, ma és holnap
Authors: Géró Imre
Published: August 2018

Az általános fogyasztási és értékesítő szövetkezetek (az áfészek) különleges társadalmi, gazdasági képződmények. Az adott korszak viszonyai határozzák meg lényegüket. Napjainkban ezért azt hibásan, eltérő (változó) nézőpontból közelítik. A magyar fogyasztási szövetkezeti kereskedelem a rendszerváltást megelőzően komoly gazdasági, gazdaságpolitikai pozícióval rendelkezett Magyarországon, különösen a vidék lakosságának életminősége fejlesztésében, az életszínvonal fejlődésében. Meghatározó szerepe volt a kereskedelmi ellátás és ellátottság, de az agrárgazdaság, az agribiznisz tekintetében is. A politika, a rendszerváltást követően, – bizonyos tekintetben a gazdasági racionalitás fölé kerekedve – a korábbi szövetkezeti értékeket majdhogynem teljesen megsemmisítette. A fogyasztási szövetkezetek „ősi értékei", szervezeti innovációs képessége stb. eredményeként sikerült egy pozitív konvergencia folyamatot elindítani, amely hol erőteljesebben, hol kevésbé erőteljesen konvergált az aktuális gazdaságpolitika hazai prioritásaival. A szerző ennek a folyamatnak a főbb jellemzőit elemzi tanulmányában.
A regionális migráció hatása a humántőke-beruházásra és megtérülésre. Esettanulmány a határon túli magyarságra vonatkozóan
Authors: Geréb László
Published: August 2018

Jelen tanulmány azt a kérdéskört járja körül, hogy egy bizonyos területen, régióban milyen mértékű a humántőke-beruházás, mekkora megtérülést mutat ez a beruházás, ugyanakkor ezen beruházásnak a megtérülését hogyan tudja befolyásolni az emigráció. Vagyis az elvándorlás során mekkora pénzben kifejezhető hátrány éri azt a területet, ahol megtörtént a humántőkébe történő beruházás, azonban a beruházás megtérülésének nem haszonélvezője az illető régió, mivel a beruházás térben máshol térül meg. Ez a régió jelen tanulmány esetében a Székelyföld.
A gazdasági szereplők határon átnyúló tevékenysége
Authors: Grosz András , Tilinger Attila
Published: August 2018

A tanulmány legfontosabb célja a gazdasági szereplők szlovák–magyar határtérségben való interakcióinak feltárása. A határtérségek területi különbségein és a külföldi működőtőke beruházásoknak köszönhető gazdasági fejlődésen túl a szomszédos országban való cégalapítás lehetőségei is a vizsgálat tárgyát képezik. A szerzők megvizsgálják az intézményi-gazdasági szereplők közötti együttműködés mértékét, mélységét, és arra keresik a választ, hogy a két oldal mennyire integrálódott egymással. Végül a kutatás arra is fényt derít, hogy a befektetési kedv folyamatos növekedése a határon átnyúló gazdasági mozgások felélénkülésében is tükröződik, melyet az intézményi-vállalati szintű fejlesztések egyértelműen dinamizálnak. A határon átnyúló együttműködési kapcsolatokban a 2004-es EU-csatlakozás egyértelműen jelentős fordulópont volt, míg a Schengeni tagság nem hozott érzékelhető változásokat. A jövőben komoly hatása lehet az euró bevezetésének, különösen a két ország közötti időbeli különbségnek a gazdasági integrációs folyamatokra.
Az önkormányzatok szerepe a regionális repülőterek fejlesztésében
Authors: Tiboldi Tibor
Published: August 2018

A Tér és Társadalom című folyóirat XXI. évfolyam 3. számában közölte Hegyi Fatime Barbara publikációját „Marketingorientált városfejlesztés" címmel. Jelen írásunkkal csatlakozni szeretnénk a megjelent írás tartalmához, valamint tovább erősíteni az önkormányzati szerep előtérbe kerülését az infrastrukturális városfejlesztés, így a regionális repülőterek fejlesztése során. A tanulmány különleges aktualitását a korábbiakban egyértelműen sikertörténetnek vélt FlyBalaton repülőtér 2008 őszén történt bezárása adja, mely példa rámutat a regionális repülőterek privatizációja, valamint az önkormányzati és a kalandor tőke szerepének átgondolására.
Regionalizációs törekvések és etnoregionalizmus a poszt-kommunista Szlovákiában, 1989–1998
Authors: Gulyás László
Published: August 2018

A poszt-kommunista Közép-Európa térszerkezete az elmúlt 17 év során jelentős változásokon ment keresztül. Véleményünk szerint a térszerkezetet alakító gazdasági és társadalmi folyamatok közül a regionalizáció és a regionalizmus – különösen ennek etnoregionalista változata – nagyon fontos szerepet tölt be. Tanulmányunkban a poszt-kommunista Szlovákia példáján keresztül mutatjuk be a felülről vezényelt regionalizáció és az alulról kibontakozó regionalizmus jellemző vonásait.
Boldogító utazás: A turizmus hatása a magyar lakosság szubjektív életminőségére
Authors: Michalkó Gábor , Kiss Kornélia , Kovács Balázs
Published: August 2018

A szubjektív életminőséggel kapcsolatban felmerülő kérdések tisztázása napjainkra már nem csak a tudományos műhelyek közötti párbeszédben, hanem a társadalom közérzetéért felelős politikai berkekben is prioritást élvező témának számít. A kutatók, legyenek azok a filozófia, a pszichológia, a szociológia, a geográfia vagy éppen a közgazdaságtudomány képviselői, leginkább a boldogság forrását, a szubjektív jólét eléréséhez vezető utat, a politikusok pedig annak a hatalom általi befolyásolhatóságának mikéntjét kívánják feltárni, illetve feltáratni. A Nemzeti turizmusfejlesztési stratégia (2005-2013) – nemzetközi összehasonlításban is egyedülálló módon – rendkívüli fontosságot tulajdonít a magyar lakosság utazásainak életminőség-növelő szerepére. Ahhoz, hogy a dokumentumban megfogalmazottak valóban a társadalom javára válhassanak, az önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium Turisztikai Szakállamtitkársága a Magyar Turizmus Zrt.-vel és az MTA Földrajztudományi Kutatóintézettel együttműködve felkérte a Központi Statisztikai Hivatalt a lakosság utazási magatartásával összefüggő boldogságfaktor feltárására. A 2007- ben, mintegy 11,5 ezer háztartásban folytatott kérdőíves felmérés eredménye felszínre hozta a turizmus és az életminőség kapcsolatának eddig alig ismert vetületeit. A tanulmány az életminőséggel kapcsolatos hazai és nemzetközi szakirodalom kontextusába helyezve tárgyalja a felnőtt magyar lakosságra reprezentatív vizsgálat eredményeit, értékeli az egyes változók mentén létrehozott adattáblákat. A szerzők különös hangsúlyt helyeznek az utazás és az élettel való elégedettség közötti általános kapcsolatok bemutatására, valamint az utazásokban rejlő boldogság összetevőinek feltárására.
Szociális alapszükségletek mérése Magyarország rurális kistérségeiben
Authors: Peisser-Puli Edit
Published: August 2018

A tanulmány három, a rurális terekben élő emberek számára fontos szociális alapszolgáltatáshoz kapcsolódó szükségletek mérését és annak modellszerű megoldását kereső kutatás részeredményeit mutatja be. Jelen írás a Nyugat-dunántúli régió rurális kistérségeivel kapcsolatos szükséglet-centrikus adatbáziselemzés első tapasztalatait adja közre. A Központi Statisztikai Hivatal T-STAR területi statisztikai adatbázisából gyűjtött adatok elemzése, a vizsgálati minta kiválasztását alapozó mutatók rendszerbe foglalása előtt a Szerző a kutatás hátteréről, mint a közelmúlt kutatási eredményeinek összevetéséről tájékoztatja az Olvasót, majd az adatok elemzésével hidat épít a modell-alkotás következő lépése felé.