Budapesti terek
Authors: Schneller István 
Published: May 2022

A Szövényi Anna által szerkesztett és jelentős részben megírt, egyetemi hallgatók munkáinak bevonásával létrehozott „Budapesti terek” címet viselő könyv nemcsak a budapesti terekről beszél, de általában is szól a városi terekről. Annak ellenére, hogy nem vállal fel általános tértipológiát, több a konkrét budapesti terek puszta lexikális bemutatásánál, jellemző adataik felsorolásánál. Áttekintve az 54 tér történetét és városban elfoglalt helyüket, s ezek sokféleségét, felül kell bíráljuk azt a közhelyes nézetünket, hogy Budapest tér-szegény város. A nagy reprezentatív tervezett terek hiányát kárpótolja a városi szövetben rejtőzködő kis méretű terek sokasága. Egy-egy meghitt kisebb tér a közvetlen környezet számára kiemelkedően fontos.Ma a terekért szabályos harc vagy láthatatlan küzdelem folyik. A városok lezárják a legfontosabb tereiket az autóforgalom elől, a kerékpárosok egyre több helyet követelnek, a környezetvédők fákat ültetnek, a különböző fogyatékkal élők egyenlő esélyeket igényelnek. Jellegzetes példája e harcnak a Bartók Béla út mentén lényegében az utolsó évtizedben kialakult Gárdonyi tér. A 2010-ig lényegében névtelen, a Bartók Béla út puszta térbővületeként számon tartott helyet, a forgalom csillapítása, a gyalogos és zöldfelületek bővítése és a tér szegélyén elhelyezkedő kulturális és vendéglátó létesítmények igazi – bár kisméretű – városi térré avatták.Van remény, hogy a város terei e küzdelem során visszanyerik korábbi jelentőségüket. A küzdelem szerves része a felfedező megismerés. A könyv gazdag ábra- és adatsorával ezt segíti. A városi tér értékeit tudatosítani kell, hogy fel tudja venni a harcot a „város a városban” nagy létesítmények, bevásárló és különböző élményközpontok térrabló törekvéseivel szemben. Ugyanis a város terei külső, a természettel érintkező, de jól körülhatárolt és könnyen szerethető, emberi léptékű, fedetlen, fél-belső terek. Használatuk a szabad, nem manipulált élhetőséget jelenti.A városi tér a város szövetének jóleső "feleslege". Hiszen az egyes épületek, telkek megközelítéséhez, kiszolgálásához, elegendő lenne az azokat feltáró utak bonyolult, vagy éppen egyszerű hálója. Az emberi település, de különösen a város – a szükségleteken túl – a közeli együttlét igényéből jött létre. Ebből fakadóan a város a találkozások helyszíne, helye. Találkozik itt ember az emberrel, ember a termékkel, más nyelven áruval, és beszélgetnek vagy mai nyelven információt cserélnek.A tér kezdetleges formái általában az utak, útvonalak egymást keresztező pontjaiban vagy éppen azok kiágazásainál jöttek létre. Mégis nagyon korai az az igény, hogy e teresedések önálló formát kapjanak. A Budapesti terek c. könyv ezt a térré válási folyamatot is bemutatja az egyes terek városi szövetben való elhelyezkedése, története, alaktani jellemzőinek bemutatása révén. Legizgalmasabb megállapításai a terek kialakulásának különböző összetevőiről szóló részekben találhatók. A tereket egységes szempontok alapján jellemzi, és ez az enciklopédikus felépítés a téma későbbi kutatóit, de az egyszerű érdeklődőket is a téma továbbgondolására késztetheti. A leszármazási vonalnál és a városi struktúrában elfoglalt helynél is fontosabb azonban, hogy a tér nem pusztán, sőt nem is elsősorban egy funkciót szolgáló városi egység, hanem a szabad időzés, a célzott és véletlenszerű találkozások helye. Így a tér nemcsak lehetővé teheti, hanem ösztönözheti is a szabad találkozásokat; a könyv ebben a tekintetben is kedvet csinál arra, hogy menjünk ki, és tapasztaljuk meg saját érzékszerveinkkel Budapest tereit.