bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
СТАН ОРГАНІЗАЦІЇ ВІДПУСКУ ЛІКІВ З АПТЕКИ: ПОГЛЯД ФАРМАЦЕВТИЧНИХ ФАХІВЦІВ
Authors: Horodetska I. Y. , Chukhray I. L.
Published: December 2021

Мета роботи. Дослідження особливостей сучасного стану відпуску лікарських засобів з аптек та їхніх структурних підрозділів на підставі опитування фармацевтичних фахівців західних областей України.
Матеріали і методи. Нормативне забезпечення відпуску лікарських засобів з аптек та їхніх структурних підрозділів в Україні. Анкета, на яку дали відповідь 141 фармацевтичний фахівець з Івано-Франківської (36,2 %), Львівської (22,0 %), Тернопільської (21,3 %), Закарпатської (7,8 %), Волинської (7,1 %) та Чернівецької (5,6 %) областей. Методи – узагальнення, систематизація, анкетне опитування.
Результати й обговорення. В Україні затверджено 36 протоколів провізора (фармацевта) (протоколи фармацевтичної опіки), більшість (22) – для симптоматичного лікування захворювань. 71 % опитаних фармацевтичних фахівців застосовують у своїй роботі протоколи фармацевтичної опіки частково, 19 % опитаних – повністю, 10 % – не застосовують взагалі. Для 13 із 22 протоколів при симптоматичному лікуванні захворювань опитані фармацевтичні фахівці вважають самостійне встановлення діагнозу пацієнтом проблематичним, найчастіше вказували на протоколи фармацевтичної опіки при порушенні функції жовчного міхура і жовчовивідних шляхів та ферментативній недостатності підшлункової залози (по 34 % респондентів). 80 % опитаних фармацевтичних фахівців відпускають рецептурні лікарські засоби без рецепта, мотивуючи це відсутністю усталеної практики виписування рецептів лікарями (60,2 %), залежністю розміру власної заробітної плати від обсягу продажів (23,0 %), відсутністю чіткого механізму контролю за відпуском рецептурних лікарських засобів (15,0 %). Умови, які б змусили респондентів дотримуватись законодавства в даній сфері, це наявність дієвого контролю за рецептурним відпуском із боку Держлікслужби України або інших органів (80,9 %), загроза звільнення з роботи (39 %), санкції (34 %), відсутність залежності розміру заробітної плати від обсягу продаж (24,1 %), запровадження електронних рецептів на рецептурні лікарські засоби (21,9 %).
Висновок. На основі проведеного опитування 141 фармацевтичного працівника 6 західних областей України встановлено низький рівень знання критеріїв віднесення ЛЗ до таких, що відпускаються без рецепта з аптек; неналежний ступінь ознайомлення респондентів із протоколами фармацевтичної опіки та використання їх у практичній діяльності; проблематичність самостійного встановлення пацієнтом ряду діагнозів, для яких передбачено протоколи симптоматичного лікування; недотримання умов рецептурного відпуску більшістю опитаних.
ЖОВТЕЦЬ ЇДКИЙ (Ranunculus acris L.): АНАЛІТИЧНИЙ ОГЛЯД ПОШИРЕННЯ, ХІМІЧНОГО СКЛАДУ, БІОЛОГІЧНОЇ АКТИВНОСТІ ТА МЕДИЧНОГО ЗАСТОСУВАННЯ
Authors: Karpiuk V. R. , Yuzkiv S. L. , Zhurakhivska L. R. , Konechnyi Y. T. , Konechna R. T.
Published: December 2021

Мета. Аналіз джерел наукової літератури щодо ареалу розповсюдження, вмісту біологічно активних речовин та спектра потенційного використання у фармації жовтецю їдкого (Ranunculus acris L.).
 Матеріали та методи. Аналіз та узагальнення наукової інформації, що стосується поширення, хімічного складу, фармакологічної активності та потенціалу медичного застосування Ranunculus acris.  
Результати і обговорення. Ranunculus acris – багаторічна трав'яниста рослина родини Жовтецевих (Ranunculaceae), яка поширена в Україні у дикорослому стані. Рослина неофіцинальна; вона використовується в народній медицині різних країн, оскільки виявляє антимікробні, антивірусні,  протизапальні, антитоксичні, епітелізуючі та протитуберкульозні властивості. До основних біологічно активних речовин рослини відносять алкалоїди (до 0,1 %), дубильні речовини (більше 2 %), сапоніни, γ-лактони (ранункулін, анемонін, протоанемонін), флавоноїди (кемпферол, кверцетин), дубильні речовини та серцеві глікозиди.
Висновки. Враховуючи значний досвід використання Ranunculus acris у народній медицині та дані експериментальних досліджень щодо вмісту біологічно активних речовин і досить широкого спектра його фармакологічної активності, надземні органи рослини можна розглядати як перспективну сировину для наукових досліджень у фармації з метою одержання та виробництва фітопрепаратів.
Improvement of surgical tactics in acute destructive cholecystitis
Authors: Saydullaev Z. Y. , Davlatov S. S. , Rakhmanov K. E.
Published: December 2021

Abstract. Relevance. According to the World Health Organization, in the world due to the increase in the incidence of cholelithiasis, there is an increase in the number of patients with destructive forms of this pathology. The aim of the study is to improve the quality of treatment of patients with acute destructive cholecystitis by improving surgical tactics. Materials and research methods. The work is based on the assessment of the results of surgical treatment of patients with acute destructive cholecystitis who were treated in the surgical departments of the 1st clinic of the Samarkand State Medical Institute (clinical base of the departments of surgical diseases No. 1 and general surgery of the Samarkand State Medical Institute) for the period from 2016 to 2020. Conclusions. The tactics of surgical treatment of patients with destructive cholecystitis, taking into account an integrated approach to the choice of access, made it possible to improve the quality of care by reducing the frequency of immediate postoperative complications from 13.4% (11 patients in the comparison group) to 1.7% (2 patients in the main group).
Мініінвазивні технології в хірургічному лікуванні абсцесів печінки
Authors: Шапринський В. О. , Форманчук А. М. , Шапринський Є. В. , Макаров В. М. , Камінський О. А. , Форманчук Т. В. , Черніченко О. І.
Published: December 2021

Мета роботи: провести аналіз ефективності традиційних і мініінвазивних методів хірургічного лікування абсцесів печінки, що дасть змогу удосконалити підходи до кожного з відомих способів лікування із розробкою алгоритму дій хірурга у різних клінічних випадках.

Матеріали і методи. У статті викладено досвід лікування 142 хворих із абсцесами печінки. 89 операційних втручань було виконано лапаротомним доступом, 36 черезшкірних дренувань – за допомогою УЗД навігації, 17 втручань – за допомогою мініінвазивного лапароскопічного дренування. Вік пацієнтів коливався від 26 до 84 років. У жінок діагностували АП в 1,41 раза частіше, ніж у чоловіків. Тривалість від початкової маніфестації до госпіталізації становив від 4 діб до 1 місяця. Супутню патологію виявлено в 121 пацієнта (85,2 %).

Результати досліджень та їх обговорення. Абсцеси печінки найчастіше розвивалися в таких сегментах печінки: ІІІ сегмент – 14,54±2,85 %, VI сегмент – 24,43±3,85 %, VII сегмент – 34,26±3,77 %, у 26,77±3,34 % випадків були уражені декілька сегментів печінки. Ускладнення проявлялися нагноєнням післяопераційної рани – 6 (6,37 ± 3,25 %), ексудативний плеврит праворуч – 7 (5,16 ± 2,85 %), жовчотеча – 4 (3,01 ± 2,58 %), пневмонія – 6 (6,04 ± 2,63 %), рання злукова кишкова непрохідність – 3 (3,03 ± 2,14 %). Тривалість перебування в стаціонарі пацієнтів із мініінвазивними методами лікування абсцесів печінки була менша (5,7 ± 0,4 днів) порівняно з відкритими операціями (14,7 ± 1 (р <0,05)). Перевагу варто віддавати мініінвазивним способам лікування, які мають високу ефективність, безпечність, скорочують терміни перебування пацієнтів у стаціонарі та знижують летальність до 7,04 %. При неефективності обраного методу хірургічна тактика повинна мати ескалаційний принцип, який полягає у своєчасному переході до більш дієвого та інвазивного методу.
Особливості передопераційної підготовки хворих на вогнищеві захворювання біліопанкреатодуоденальної зони, що ускладнені механічною жовтяницею
Authors: Муравйов П. Т. , Запорожченко Б. С. , Бородаєв І. Є. , Макрем Хархурі
Published: December 2021

Мета роботи: порівняти ефективність існуючих методів підготовки хворих на вогнищеві захворювання біліопанкреатодуоденальної зони, ускладнені синдромом механічної жовтяниці, до панкреатодуоденальної резекції та визначити ефективність застосованих методів біліарної декомпресії.

Матеріали і методи. Проаналізовано результати хірургічного лікування 272 хворих, яким було виконано панкреатодуоденальну резекцію з приводу вогнищевих захворювань біліопанкреатодуоденальної зони, ускладнених розвитком синдрому механічної жовтяниці. До основної групи увійшли 112 пацієнтів, яким підготовку до операції і прогнозування перебігу періопераційного періоду проводили відповідно до розробленого алгоритму. Групи порівняння склали 160 пацієнтів, яким підготовка здійснювалася поза розробленим алгоритмом лише консервативним шляхом.

Результати досліджень та їх обговорення. Завдяки дотриманню застосування розробленого алгоритму детоксикації із застосуванням біліарної декомпресії у хворих основної групи на третій день рівень білірубінемії склав в середньому 185,1±2,4 мкмоль/л, тоді як на п’ятий день – вже 163,2±2,6 мкмоль/л і напередодні панкреатодуоденальної резекції – 112,3±2,7 мкмоль/л. У групі порівняння, де підготовка хворих до радикального операційного втручання здійснювалася лише консервативними заходами без біліарного дренування, вихідний рівень загального білірубіну склав 270,6±4,6 мкмоль/л, на третій день – 258,4±2,9 мкмоль/л, на п’ятий –222,2±3,8 мкмоль/л, а напередодні панкреатодуоденальної резекції – 198,3±3,3 мкмоль/л. Таким чином, в основній групі після декомпресії декремент рівня загального білірубіну склав ∆=-59,1. Натомість у групі порівняння напередодні панкреатодуоденальної резекції декремент рівня загального білірубіну склав ∆=-26,7. Після виконання панкреатодуоденальної резекції декремент білірубінемії в обох групах не перевищував 40 % й склав в основній групі 32,7±2,8 %, а у групі контролю – 27,4±1,6 %. При порівнянні заходів щодо корекції біліарної гіпертензії у хворих основної групи, в усіх підгрупах від початку 3-го дня спостерігалося поступове зниження концентрації білірубіну, більш виражене у пацієнтів, яким виконували черезшкірну черезпечінкову холангіостомію (164±18 мкмоль/л, p<0,05). В середньому на 9 добу визначали достовірне зниження показників загального білірубіну після черезшкірної черезпечінкової холангіостомії на 41,2 %, лапароскопічної холецистостомії – на 13,6 % та після пункційної холецистостомії – на 6,6% (p<0,05).
ОЦІНКА РІВНЯ ДЕННОЇ СОНЛИВОСТІ У ПАЦІЄНТОК ІЗ АРТЕРІАЛЬНОЮ ГІПЕРТЕНЗІЄЮ НА ТЛІ СИНДРОМУ ПОЛІКІСТОЗНИХ ЯЄЧНИКІВ
Authors: Марущак М. І. , Габор Г. Г.
Published: December 2021

Резюме. Існує потреба в кращому розумінні розладів сну в пацієнток із синдромом полікістозних яєчників (СПКЯ), поєднаних з артеріальною гіпертензією, для розробки ефективних стратегій догляду за такими хворими.

Мета дослідження – оцінити рівень денної сонливості у пацієнток із артеріальною гіпертензію на тлі синдрому полікістозних яєчників.

Матеріали і методи. У дослідження було включено 54 жінки з СПКЯ віком (38,4±2,3) року, з них артеріальну гіпертензію діагностовано у 24 пацієнток (перша дослідна група) та 20 осіб із нормальним артеріальним тиском (група порівняння). Контрольну групу склали 10 практично здорових жінок. З метою скринінгу для виявлення синдрому сонних апное використовували шкалу ESS- Epworth.

Результати. При артеріальній гіпертензії на тлі СПКЯ зареєстравано помірну ймовірність дрімоти у наступних позах та діях: сидить та читає, переглядає ТВ-програми, під час їзди пасажиром в автомобілі протягом 1 год без перерви, лежить, відпочиваючи, у другій половині дня, коли дозволяють обставини, сидить у стані спокою після обіду без вживання алкоголю. Невеликі шанси дрімоти у даних пацієнток першої дослідної групи за умови, коли вони сидять (без проявів активності) у громадському місці, наприклад під час зустрічі або у театрі, сидять, із кимось розмовляючи, сидять в автомобілі за рулем, зупинившись на декілька хвилин. Отримані дані у пацієнток першої і другої дослідних груп вірогідно перевищують отримані результати в контрольній групі (окрім «сидить в автомобілі за рулем, зупинившись на декілька хвилин» у групі порівняння). Отримані дані вказують на зростання рівня денної сонливості у жінок із СПКЯ при поєднанні з артеріальною гіпертензією.

Висновки. Отримані результати вказують на підвищений рівень денної сонливості, що відповідає помірній сонливості у пацієнток з артеріальною гіпертензією на тлі синдрому полікістозних яєчників, тоді як у жінок із СПКЯ без артеріальної гіпертензії виявляється лише легка денна сонливість  порівняно з нормальним діапазоном сонливості у практично здорових жінок.
ЗАДОВОЛЕННЯ ПРОФЕСІЙНОЮ ДІЯЛЬНІСТЮ ЯК ПОКАЗНИК САМОРЕАЛІЗАЦІЇ МЕДИЧНИХ СЕСТЕР
Authors: Марущак М. І. , Максів Х. Я.
Published: December 2021

Резюме. Готовність до професійної самореалізації, що передбачає максимальне задовлення від професійної діяльності, на думку дослідників, включає багато комонентів.

Мета дослідження – проаналізувати компоненти професійної діяльності медичних сестер та їх задоволення відповідно до тривалості їх праці.

Матеріали і методи. В анкетуванні взяла участь 61 медична сестра. Респондентів поділили на 4 групи відповідно до тривалості роботи: перша – стаж роботи до 5 років, друга – стаж роботи 6–10 років, третя група – стаж роботи 11–20 років, четверта – стаж роботи понад 20 років. Вимірювали важливість роботи та задоволення працею, що базується на теорії мотивації Ф. Герцберга, та адаптована для маркетингових досліджень лікувально-профілактичних закладів.

Результати. Серед основних мотиваторів трудової діяльності (виконувати цікаву роботу; досягати особистих цілей під час роботи; мати можливість професійного росту; одержувати заробітну платню відповідно до обсягу та якості роботи; брати участь і відчувати значущість своєї роботи в досягненні результатів діяльності лікувально-профілактичного закладу; брати участь в ухваленні рішень із проблем медичного обслуговування) медсестри, незалежно від стажу, найважливішим вважають одержання достойної заробітної плати відповідно до обсягу та якості виконаної роботи. Серед інших важливих компонентів медичні сестри усіх дослідних груп виділяють комфортні умови праці та добрі стосунки з колегами.

Висновки. Найбільшою мірою задоволення середнього медичного персоналу професійною діяльністю пов’язане зі здатністю себе почувати частиною колективу, найменшою мірою – з оплатою праці.
ТУБЕРКУЛЬОЗ ЛЕГЕНІВ: БІБЛІОМЕТРИЧНИЙ АНАЛІЗ
Authors: Школа І. В. , Гайова Л. В. , Деміхов А. О.
Published: December 2021

Резюме. Велика поширеність захворювання на туберкульоз, складне лікування (потребує багато часу та наполегливості) із супутнім комплексним підходом, який зумовлюється соціальною залежністю хвороби, інші аспекти роблять боротьбу із туберкульозом недостатньо ефективною, а в окремих країнах – з малопомітними перспективами. Хвороба нерідко супроводжується інвалідністю і навіть летальними випадками. Тому поширення інфекційної хвороби, у тому числі внаслідок повітряно-краплинної передачі, значно пов’язані з лікуванням, витратами часу та коштами. Недостатня відповідь на лікування із-за наявності феномену медикаментозної стійкості актуалізують необхідність удосконалення лікування з урахуванням сучасних досягнень медицини в різних країнах.

Мета дослідження – застосувати можливості програмного засобу VOSviewer в аналізі напрямків пуб­лікацій на тему туберкульозу легенів у web-базі даних Scopus.

Матеріали і методи. Матеріалом для даного дослідження були бібліометричні дані щодо наукових публікацій з web-бази даних Scopus, отриманих за запитом по ключовому слову «pulmonary tuberculosis » за період 1862–2021 рр. Обробку інформації проводили в програмі VOSviewer v.1.6.16. В ході роботи було проведено програмний аналіз 92,263 статей.

Результати. У статті розглянуто основні функції програмного засобу VOSviewer задля дослідження наукових публікацій. Зроблено оцінку публікацій із питань туберкульозу легень у період 1862–2021 рр., інтерпретовано дані отриманих картограм з кластерами. Усього отримано 5 кластерів, які присвячені таким аспектам: ускладнення та діагностика, соціально залежні фактори хвороби, вакцинація та генетично-імунологічні фактори, фармакологічний аспект та новітні підходи.

Висновки. Візуалізація продемонструвала, що в цілому найактивніше автори висвітлюють питання ускладнень та діагностики, а також соціально залежні фактори хвороби, а менше пишуть про вакцинацію чи фармакологічні аспекти.
ЕМОЦІЙНЕ ВИГОРАННЯ І ПИТАННЯ ПРОФЕСІЙНОЇ ПСИХОЛОГІЧНОЇ ПІДГОТОВКИ ЛІКАРІВ-ОНКОЛОГІВ
Authors: Рибін А. І. , Бондар О. В. , Пацков А. О.
Published: December 2021

На сьогодні феномен «емоційне вигорання» є характерним для різних професій, повʼязаних із роботою з людьми, і, перш за все, стосується лікарів. У статті наводяться ознаки феномену емоційного вигорання і представлені особливості емоційного вигорання лікарів-онкологів. Метою даної наукової роботи було показати особливості емоційного вигорання лікарів-онкологів у звʼязку з питаннями їх професійної психологічної підготовки. Для виконання цієї мети було досліджено 147 лікарів різних спеціалізацій онкології і слухачів кафедри променевої діагностики, терапії та онкології Одеського національного медичного університету. На підставі аналізу курсантів з циклів тематичного удосконалення та первинної спеціалізації, що займалися на кафедрі променевої діагностики, терапії та онкології Одеського національного медичного університету, показано, що для більшості лікарів-онкологів характерне вигорання у фазі резистенції. Резистенція (опір) є психологічним захистом, вироблена особистістю у відповідь на наростаюче напруження в процесі роботи, і виражається в тенденції обмеження емоційних контактів із хворими. Показано, що для ефективної взаємодії з хворим лікарю необхідно дотримуватися професійних кордонів, які дозволяють йому, з одного боку, не уникати контакту з онкологічним пацієнтом, а з іншого – не занурюватися надмірно в переживання хворого. Автори вказують на необхідність професійної психологічної підготовки лікарів-онкологів та переконані в тому, що така підготовка допоможе лікарям-онкологам більш ефективно взаємодіяти з пацієнтами та їх родичами, що, безсумнівно, відібʼється на самопочутті і якості життя як пацієнтів, так і самих лікарів.
ОСОБЛИВОСТІ ПІДГОТОВКИ ФАХІВЦІВ ЛАБОРАТОРНОЇ ДІАГНОСТИКИ ДО ЛІЦЕНЗІЙНОГО ІНТЕГРОВАНОГО ІСПИТУ «КРОК М» У ФАХОВОМУ КОЛЕДЖІ
Authors: Бойчук І. Д. , Болух В. А. , Першко І. О.
Published: December 2021

У роботі представлено аналіз результатів ліцензійного інтегрованого іспиту «Крок М. Лабораторна діагностика» (ЛІІ), які демонстрували студенти, що здобували освітньо-кваліфікаційний рівень «Молодший спеціаліст» за освітньо-професійною програмою «Лабораторна діагностика» спеціальності 224 «Технології медичної діагностики та лікування» у Житомирському базовому фармацевтичному фаховому коледжі (ЖБФФК) за 2015–2020 рр. Тестові завдання ЛІІ містять питання професійно-орієнтованих дисциплін і є критерієм професійної відповідності випускників. У ЖБФФК здійснюється системна робота з підготовки студентів до складання ліцензійного інтегрованого іспиту «Крок М. Лабораторна діагностика», а саме: індивідуальні та групові консультації, тренувальні тестування у комп’ютерному класі та на платформі LMS Moodle тощо. За результатами складання студентами коледжу ЛІІ, найвищі показники було зафіксовано у 2015–2016 н. р., коли іспит склали усі екзаменовані, а загальна успішність становила 75,8 %. У подальші роки результати проходження ЛІІ «Крок М» були дещо нижчими, а з деяких навчальних дисциплін – критично низькими. У 2019–2020 н. р., коли підготовка до тестування здійснювалася дистанційно через запровадження в країні карантинних обмежень, загальний показник правильних відповідей студентів, за підсумками ЛІІ «Крок М. Лабораторна діагностика», становив 60,9 %, не подолали поріг «склав» 27 % студентів. Серед факторів, які впливають на якісний показник успішності при проходженні ЛІІ «Крок М. Лабораторна діагностика», в першу чергу, слід відмітити заходи з організації підготовки студентів з боку адміністрації, а також роботу викладачів окремих дисциплін, тестові завдання з яких включено в перелік завдань ЛІІ. Важливою умовою успішного проходження атестації у вигляді ЛІІ «Крок М. Лабораторна діагностика» вважаємо вмотивованість студентів до здійснення навчальної діяльності та систематичну роботу з теоретичним матеріалом і базами тестів.
ОСОБЛИВОСТІ НАВЧАЛЬНОГО ПРОЦЕСУ НА КАФЕДРІ АКУШЕРСТВА ТА ГІНЕКОЛОГІЇ ПІСЛЯДИПЛОМНОЇ ОСВІТИ В КОНТЕКСТІ ІНТЕГРАЦІЇ ДО ЄВРОПЕЙСЬКОГО ОСВІТНЬОГО ПРОСТОРУ
Authors: Бойчук А. В. , Шадріна В. С. , Хлібовська О. І.
Published: December 2021

Завдяки використанню ІТ-технологій для дистанційного (у тому числі в режимі on-line) навчання є можливість для лікарів акушерів-гінекологів бути ознайомленими з не тільки відпрацьованими методиками, схемами, підходами в лікувальному процесі, а й з новинками в цій сфері, підвищувати професійну кваліфікацію без припинення робочого процесу. Для формування системи професійних теоретичних та практичних знань у лікарів-інтернів та лікарів-курсантів у світі широко застосовують ситуаційне моделювання.
Використання у навчальному процесі ситуаційних задач сприяє активності лікарів-інтернів та курсантів у практичній роботі, їх професійному розвитку та дисциплінації мислення.
ДОСВІД ДИСТАНЦІЙНОГО НАВЧАННЯ СТУДЕНТІВ-ІНОЗЕМЦІВ НА КЛІНІЧНІЙ КАФЕДРІ МЕДИЧНОГО ЗАКЛАДУ ВИЩОЇ ОСВІТИ В УМОВАХ ПАНДЕМІЇ COVID-19
Authors: Журавльова Л. В. , Олійник М. О. , Сікало Ю. К. , Летік І. В.
Published: December 2021

За час поширення коронавірусної інфекції у світі відбулася зміна звичного ритму життя із вимушеною необхідністю обмеження соціальної активності. При цьому гостро постала необхідність реалізації освітніх програм у повному обсязі для всіх навчальних закладів, у зв’язку з чим освітній процес було переведено на дистанційний формат навчання. Така форма навчання в сучасних умовах має ряд переваг, та, водночас, ряд педагогічних обмежень, що може вплинути на засвоєння матеріалу та якість освіти в цілому.
Метою нашого дослідження було вивчити ставлення іноземних студентів до онлайн-навчання та використання системи Moodle, оцінити якість сприйняття курсу і зручність у вивченні представленого матеріалу.
Студенти відповідали на блоки запитань щодо їх ставлення до досвіду застосування та участі в дистанційному навчанні, методів, що застосовували викладачі протягом онлайн-навчання, та ставлення до онлайн-навчання в цілому. На думку опитаних студентів, позитивними моментами у застосуванні дистанційного навчання є підвищення якості освітнього процесу, можливість студентів проявити самостійність та індивідуальність, доступність інформації в будь-який час, можливість урізноманітнити заняття та зробити їх цікавими, а також висока технологічність представленого матеріалу, обʼєктивізація системи оцінювання знань студентів, сприяння інтенсивній розумовій діяльності викладача та студента, також сприйняття самоаналізу (рефлексії) своїх знань та досвіду.
З огляду на наш досвід та отримані результати аналізу проведеного дослідження, ми вбачаємо перспективним розвиток інформаційно-освітнього середовища медичного університету з використанням дистанційних форм навчання та контролю знань за рахунок розширення інструментів персоніфікованого навчання, однак як додаткового методу, який не може замінити проведення практичних занять студентами за звичною формою навчання.
PROS AND CONS OF DISTANCE LEARNING FOR MEDICAL STUDENTS UNDER QUARANTINE CONDITIONS
Authors: Bandas І. А. , Palytsia L. M. , Skobeieva O. A.
Published: December 2021

The pandemic of coronavirus disease (COVID-19) had a significant impact on the social life of medical students, which contributed to the active use of distance learning technologies. Distance learning – “a synthetic, integrated humanistic form of learning based on the use of a wide range of traditional and new information technologies and their technical means, which are used to present educational material, its independent study, dialogue between a lecturer and a student, and the learning process, in the general case, is uncritical to their location in space and time, as well as to a specific educational institution. Existing technologies of distance learning through the use of modern digital platforms, high-quality content of educational web resources, the introduction of an effective know­ledge quality control system give us the opportunity to adapt to new realities of the educational process and ensure consistently high quality of postgraduate medical education.

This article presents a system of scientific ideas, mechanisms, advantages and disadvantages of distance (remote) learning in medical institution.
ФОРМУВАННЯ ПРОФЕСІЙНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ ЛІКАРІВ ЯК ПЕДАГОГІЧНА ПРОБЛЕМА
Authors: Нахаєва Я. М. , Гуменна І. Р. , Шацький В. В.
Published: December 2021

Структура системи стандартів вищої освіти являє собою ієрархічну сукупність взаємопов’язаних стандартів, що встановлюють вимоги до змісту, обсягу та рівня якості вищої освіти. Сучасні працівники медичної галузі повинні мати міцні знання й уміння, навички, професійні якості та психолого-педагогічні здібності, що дають змогу знаходити оптимальні, самостійні рішення в нестандартних ситуаціях. У таких умовах лише професійно підготовлений лікар може вийти за межі незапланованого, наднормативного й ухвалити правильне, обґрунтоване рішення, а також нести за нього відповідальність. У статті розглянуто педагогічну проблему формування професійної компетентності майбутніх лікарів у медичних закладах вищої освіти. Окреслено термінологічну компетентність майбутніх лікарів як сформовану здатність доцільно використовувати фахові терміни під час професійної діяльності, розуміти й використовувати професійні висловлювання у різноманітних ситуаціях професійного спілкування з обов’язковим використанням фахової лексики, спираючись на досвід, отриманий під час навчання в університеті, та мотивуючи себе особистісною відповідністю обраному фаху і високими результатами у професійній діяльності. Термінологічна компетентність необхідна для професійної діяльності фахівця, вона міцно прив’язана до професії кожної галузі, визначаючи інваріантну частину базової компетентності фахівця.

Зроблено наголос на тому, що сучасні навчальні програми, які впроваджені внаслідок реформи медичної освіти, побудовані не лише за принципом здобуття знань та умінь, а й набуття компетенцій. З’ясовано, що якість вищої медичної освіти встановлюється на основі професійної компетентності. Окреслено також теоретичні аспекти цієї проблеми.

Дослідження довело необхідність розробки методичних матеріалів для цілеспрямованого формування професійної підготовки майбутніх лікарів.
ВПЛИВ ГРЕЛІНУ І ЛЕПТИНУ НА ПОКАЗНИКИ МЕТАБОЛІЧНОГО СИНДРОМУ ЗА УМОВ ВИСОКОКАЛОРІЙНИХ ДІЄТ В ЕКСПЕРИМЕНТІ
Authors: Цимбала Е. М.
Published: December 2021

Вступ. Ожиріння – пусковий механізм розвитку інсулінорезистентності, яка є ключовою ланкою патогенезу метаболічних захворювань.

Мета дослідження – вивчити співвідношення секреції греліну і лептину, показники ліпідного та вуглеводного обміну в щурів на тлі висококалорійних дієт.

Методи дослідження. Дослідження проводили на статевозрілих щурах-самцях, які перебували на дієті з високим вмістом фруктози (1-ша група) та жиру (2-га група). У сироватці піддослідних тварин визначали вміст гормонів греліну та лептину, маркери вуглеводного обміну, ліпідний спектр крові.

Результати й обговорення. У тварин 1-ї та 2-ї груп встановили зменшення рівня греліну на 33,67 і 46,54 %, лептину – на 52,62 та 68,62 % відповідно щодо даних в інтактних щурів. За умов навантаження фруктозою спостерігали розвиток інсулінорезистентності, на що вказувало збільшення вмісту глюкози (на 76,57 %), інсуліну (на 47,96 %), індексу HOMA-IR (у 2,31 раза) стосовно контролю. Концентрація глікозильованого гемоглобіну в цільній крові зросла у 2 рази щодо даних в інтактних щурів. У тварин на тлі високожирової дієти відзначали однонапрямлені зміни (підвищення концентрації глюкози на 27,69 %, інсуліну – на 38,47 % у сироватці крові, глікозильованого гемоглобіну в цільній крові – на 82,05 % відносно даних в інтактних щурів). Індекс HOMA-IR у тварин на тлі високожирової дієти збільшився на 79,14 % стосовно контролю. Зміни вуглеводного обміну суттєво вплинули на ліпідний спектр крові, зокрема, підвищився вміст загального холестерину (на 41,66 і 49,24 %), холестерину ліпопротеїнів низької щільності (на 73,21 та 80,35 %), тригліцеридів (на 52,38 і 73,81 %) на тлі зниження вмісту холестерину ліпопротеїнів високої щільності (на 47,96 та 26,54 %) у тварин з інсулінорезистентністю і ожирінням відповідно. Встановлено тісний кореляційний взаємозв’язок між вмістом греліну і лептину та показниками вуглеводного (концентрацією глюкози, інсуліну, індексом HOMA-IR) і жирового обміну (коефіцієнтом атерогенності, вмістом загального холестерину, тригліцеридів). 

Висновки. Перебування тварин на висококалорійній дієті (високовуглеводній чи високожировій) супроводжується розвитком інсулінорезистентності та вторинної дисліпідемії. Концентрація греліну та лептину суттєво впливає на розвиток окремих компонентів метаболічного синдрому.
ВИЗНАЧЕННЯ ТІАНЕПТИНУ ТА МОРФІНУ В СЕЧІ ХРОМАТОГРАФІЧНИМИ МЕТОДАМИ
Authors: Горлачук Н. В. , Зарівна Н. О. , Мосула Л. М.
Published: December 2021

Вступ. В Україні та й у всьому світі спостерігають зростання використання психотропних речовин, які в основному впливають на центральну нервову систему. Відповідно до цього, підвищується кількість гострих отруєнь даними препаратами. З токсикологічної точки зору, найбільш значущими є трициклічні антидепресанти і наркотичні засоби. Причинами отруєння можуть бути застосування при суїцидах та з метою одурманення, передозування під час лікування та безконтрольне приймання препаратів для самолікування. Тому в останні роки помітно зростає науковий інтерес у токсикологічній практиці до вивчення антидепресантів та наркотичних речовин. Ситуація ускладнюється тим, що їх приймають спільно з наркотичними засобами або іншими психоактивними речовинами.

Мета дослідження – розробити методики ідентифікації тіанептину та морфіну в біологічних рідинах (сечі) при спільній присутності методами тонкошарової хроматографії, високоефективної рідинної хроматографії, газорідинної хроматографії з мас-спектрометрією.

Методи дослідження. Під час дослідження використано водні розчини стандартних зразків тіанептину і морфіну; хроматографічні системи: толуол – ацетон – 96 % етиловий спирт – 25 % розчин аміаку (45:45:7,5:2,5), етилацетат – метанол – 25 % розчин аміаку (85:10:5), етанол 96 % – метиленхлорид – 25 % розчин аміаку (57,5:40:2,5); реактиви Маркі та Драгендорфа; газовий хроматограф “Agilent 1100 2C/MSD SL”.

Результати й обговорення. Ідентифікацію тіанептину та морфіну здійснювали за допомогою ­реакцій ідентифікації, тонкошарової хроматографії. Оптимальною хроматографічною системою є етанол 96 % – метиленхлорид – 25 % розчин аміаку (57,5:40:2,5); проявник – реактив Маркі. Встановлено параметри ідентифікації речовин за даних умов: час утримування, спектральні співвідношення речовин, спектри поглинання в УФ-спектрах.

Висновки. Розроблено методику виявлення тіанептину та морфіну методом тонкошарової хроматографії на пластинках марки “Sorbfil ПТСХ”, методику визначення тіанептину і морфіну з використанням методу високоефективної рідинної хроматографії, методику ідентифікації тіанептину та морфіну методом газорідинної хроматографії з мас-спектрометрією. Визначено оптимальні умови ізолювання тіанептину та морфіну при спільній присутності з модельних сумішей біорідини (сечі).
РОЗРОБКА МЕТОДИКИ ВИЗНАЧЕННЯ ЯКІСНОГО СКЛАДУ АМІНОКИСЛОТ У РІДКОМУ ЕКСТРАКТІ ЧЕБРЕЦЮ ПОВЗУЧОГО
Authors: Зарівна Н. О. , Фіра Л. С. , Грошовий Т. А.
Published: December 2021

Вступ. В останні роки суттєво зросла кількість досліджень, пов’язаних із вивченням таких біологічно активних речовин (БАР), як амінокислоти. Згідно з джерелами літератури, саме вони проявляють різнопланову фармакологічну активність і, тим самим, виконують важливі функції в організмі людини. Зокрема, встановлено, що деякі амінокислоти проявляють протизапальну, імуномодулюючу, заспокійливу дію тощо. Тому доречно розглядати їх як перспективні БАР для створення нових лікарських засобів. Фармацевтична розробка на основі густого екстракту чебрецю повзучого (ЧП) та ефірної олії чебрецю звичайного передбачала насамперед підбір оптимального способу одержання рідкого екстракту чебрецю повзучого, який отримували за технологією, що дозволила в короткий термін одержати максимальний витяг БАР і відтворити, відповідно, якісний склад досліджуваної сировини. При стандартизації трави чебрецю повзучого серед основних маркерів якості було обрано також амінокислоти, тому необхідно підтвердити їх якісний склад і в рідкому екстракті ЧП, що є невід’ємним етапом при проведенні стандартизації досліджуваного екстракту.

Мета дослідження – розробити методику визначення якісного складу амінокислот у рідкому екстрак­ті чебрецю повзучого та запропонувати відповідні маркери якості для проведення його стандартизації.

Методи дослідження. Під час дослідження використано рідкий екстракт чебрецю повзучого, метод тонкошарової хроматографії, стандартні зразки речовин: гліцину, глутамінової кислоти (“Sigma”), лейцину, тирозину, аланіну, аспарагінової кислоти (“Fluka”), хроматографічні пластинки “Silica gel F254” фірми “Merck”, прилад для автоматичного нанесення проб на пластинку “CAMAG Linomat 5”, хроматографічну камеру “GAMAG”, сушильну шафу.

Результати й обговорення. Для стандартизації рідкого екстракту ЧП необхідно прослідкувати можливість ідентифікації його основних БАР, продовжуючи запропонований підхід: трава ЧП – рідкий екстракт – густий екстракт – готовий лікарський засіб. Ідентифікацію амінокислот у рідкому екстракті ЧП проводили в системі розчинників ізопропанол Р – мурашина кислота Р – вода Р у співвідношенні 40:2:10 фармакопейним методом аналізу – тонкошаровою хроматографією висхідним способом. Для розробки цієї методики вивчали різні системи розчинників, способи та умови хроматографування, в результаті чого було підібрано оптимальну систему розчинників із хорошою розділювальною здатністю.

Висновки. Розроблено методику визначення якісного складу амінокислот у рідкому екстракті чебрецю повзучого. Під час цього експерименту ідентифіковано 6 амінокислот і запропоновано відповідні маркери якості для проведення стандартизації досліджуваного екстракту.
ЗМІНИ ВМІСТУ НІТРИТ-АНІОНА В МІОКАРДІ ШЛУНОЧКІВ ТА ПЕРЕДСЕРДЬ ЩУРІВ ЗА УМОВ РОЗВИТКУ ЕЛЕКТРОЛІТНО-СТЕРОЇДНОЇ КАРДІОМІОПАТІЇ
Authors: Свередюк Ю. А. , Пелих В. Є. , Чарнош С. М. , Денефіль О. В.
Published: December 2021

Вступ. Артеріальна гіпертензія і метаболічні порушення часто є наслідком тривалого лікування стероїдними препаратами. Харчування з високим вмістом NaCl у раціоні здатне значно збільшити цей ризик. Серйозним ускладненням на основі вказаних порушень часто є розвиток кардіоміопатії. До превентивних у даному випадку належить система монооксиду азоту. L-карнітин, який є антиоксидантом, має здатність впливати на енергетичний обмін, процеси апоптозу, транскрипцію ДНК і може бути перспективним засобом корекції порушень у системі монооксиду азоту.

Мета дослідження – вивчити вміст нітрит-аніона в серці щурів при довготривалій дії дексаметазону, підвищеному вмісті NaCl (4 %) у питній воді та корекції L-карнітином.

Методи дослідження. Експеримент виконано на 96 білих нелінійних щурах з дотриманням норм біо­етики. Вміст нітрит-аніона визначали в гомогенатах передсердь і шлуночків за методом Гріса. Сте­роїдну кардіоміопатію моделювали шляхом щоденного застосування дексаметазону протягом 15 днів. Половина тварин для пиття отримувала 4 % розчин NaCl у водопровідній воді. Корекцію проводили за допомогою L-карнітину per os.

Результати й обговорення. Встановлено, що тривале застосування дексаметазону і високий вміст солі у питній воді призводять до зниження рівня нітрит-аніона в шлуночках серця щурів обох статей (24 %, p<0,05). L-карнітин продемонстрував здатність відновлювати рівень метаболіту. Різниця між статями проявлялася у тварин з нормальним рівнем NaCl у питній воді. При високому рівні солі у воді негативні зміни інтенсивніші й різниця між статями вже не така виражена. У передсердях виявлено лише різницю у вмісті нітрит-аніона між статями (на 13 % (p<0,05), нижчий рівень у самців порівняно із самками на всіх етапах дослідження. Дексаметазон чи сіль не впливає на досліджуваний метаболіт у цій тканині.

Висновки. Стероїдно-електролітне пошкодження серця супроводжується зниженням вмісту нітрит-аніона в міокарді шлуночків, L-карнітин ефективно нівелює ці зміни. У міокарді передсердь виявлено різницю у вмісті нітрит-аніона лише залежно від статі, дексаметазон чи високий вміст солі не впливає на даний показник.
Manual para avaliação do consumo alimentar em estudos epidemiológicos com o software GloboDiet
Authors:   Universidade de São Paulo. Faculdade de Saúde Pública, Andrade Gustavo Rosa Gentil , Marchioni Dirce Maria Lobo ,   Universidade de São Paulo. Faculdade de Saúde Pública
Published: December 2021

Este manual contempla as principais informações necessárias para a avaliação do consumo alimentar utilizando a versão brasileira do software GloboDiet na rotina de um estudo epidemiológico, obtidas a partir da experiência do Estudo Longitudinal de Saúde do Adulto (ELSA-Brasil). Nele serão apresentados os padrões e rotinas desenvolvidos para cada uma das etapas de estudo, intituladas como pré-coleta, coleta e pós-coleta, bem como os subtópicos que compõem cada uma dessas etapas principais. A publicação deste manual neste formato tem como objetivo favorecer a divulgação e uso entre os estudantes e pesquisadores que conduzem investigações na área de consumo alimentar com o auxílio de softwares.
Apresentação não usual de dois casos de uso de dispositivo Intrauterino hormonal - Mirena®
Authors: Linhares José Juvenal , Queiroz Clara dos Santos , Silva Francisco de Assis  e , Soares Micaele Esloane , Medeiros Neto José Urbano de , Cavalcante Neto Pedro Gomes
Published: December 2021

RESUMO: Os contraceptivos intrauterinos contendo levonorgestrel, Mirena®, amplamente utilizados na ginecologia contemporânea como método eficaz de contracepção e controle de distúrbios menstruais, mostrou reduzir as taxas de câncer de endométrio. Além disso, complicações como perfuração e migração são raras, exigindo intervenção rápida. Descrição: Dois casos atípicos acerca do uso de dispositivo intrauterino hormonal, o primeiro trata de migração do dispositivo para a cavidade abdominal, após 1 ano e 8 meses da inserção, sem perfuração, com retirada videolaparoscópica. O segundo é um caso de câncer primário de endométrio em paciente com 3 anos de uso de Mirena®. Discussão: A migração do dispositivo intrauterino é uma complicação rara, pouco relatada na literatura, a abordagem videolaparoscópica é a preferencial e foi realizada no caso em questão. O dispositivo intrauterino hormonal também está relacionado à diminuição das taxas de câncer de endométrio e, inclusive, é usado como método preventivo em mulheres de alto risco. Após revisão de literatura, apenas seis casos similares foram descritos. Conclusão: O dispositivo hormonal intrauterino, apesar de seguro, pode implicar apresentações raras, como migração e perfuração, que exigem conhecimento e agilidade da equipe profissional. O segundo caso apresentado é um evento raro, que faz atentar para mulheres com padrão hemorrágico incomum em uso do Mirena®.
Retocolite ulcerativa ou colite por citomegalovírus em paciente portador de doença renal crônica em hemodiálise
Authors: Viana Juliana Felizardo , Duarte Daniella Bezerra , Pereira Cynthia Paes , Lacerda Maria Carolina Santa Rita , Ribeiro Yara Janaina Porto , Vaz Flora Braga , Campos Rodrigo Peixoto
Published: December 2021

A retocolite ulcerativa (RCU) é um distúrbio intestinal inflamatório crônico que acomete o cólon e o reto, com patogênese associada a distúrbios imunológicos e tratamento baseado em imunossupressão. O sistema imune de pacientes em hemodiálise (HD) é suprimido pelo meio urêmico e o uso de imunossupressores pode levar a infecções oportunistas, como citomegalovírus (CMV). A infecção por CMV pode levar a recaída ou alterar o curso da RCU. O presente artigo relata o caso de um paciente do sexo masculino, 42 anos, portador de doença renal crônica (DRC) sem etiologia definida, em HD há seis anos, sem nenhuma intercorrência clínica até então, que apresentou um quadro grave de pancolite, com diagnóstico endoscópico e histopatológico inicial de RCU, evoluiu com refratariedade ao tratamento clínico, sendo submetido à colectomia total e ileostomia, tendo a análise microscópica da peça cirúrgica revelado além de processo inflamatório crônico, a presença de atipias em células endoteliais sugestivas de infecção viral por CMV, confirmada por imunohistoquímica, com melhora clínica após tratamento com ganciclovir. Os achados desse paciente enfatizam a importância de considerar a possibilidade de RCU e colite por CMV como diagnóstico diferencial nos pacientes com DRC em HD que apresentam febre e diarreia sanguinolenta, especialmente naqueles que não respondem ao tratamento clínico inicial.
Planejamento pré-operatório de correção de deformidades supramaleolares através de impressão 3D
Authors: Baumfeld Tiago , Rezende Ricardo Fernandes , Araújo Luiza Helena Oliveira e , Andrade Marco Antonio Percope de , Baumfeld Daniel , Huebner Rudolf
Published: December 2021

Modelos impressos em 3D têm sido explorados profundamente no campo médico, destacando-se como importante ferramenta de auxílio para planejamento cirúrgico. Os autores apresentam relato de caso de um paciente, com artrose pós-traumática do tornozelo direito, submetido a osteotomia supramaleolar, em cunha de fechamento medial. Esta cirurgia foi realizada após planejamento operatório por impressão 3D, o que pode demonstrar reprodutibilidade deste método.
Consultório na Rua: experiências e sentimentos vivenciados pelos profissionais na assistência em saúde
Authors: Silva John Victor dos Santos , Santos Júnior Claudio José dos , Bezerra Waldez Cavalcante , Brandão Thyara Maia
Published: December 2021

Introdução: o Consultório na Rua é uma estratégia da Atenção Básica no Sistema Único de Saúde (SUS), que tem como finalidade promover o cuidado às pessoas em situação de rua, sendo o serviço de referência sanitária para esta população. Através de ações que permitam a construção do vínculo de confiança, os profissionais promovem cuidado e assistência de saúde às demandas dos usuários. Objetivo: descrever as experiências, histórias e sentimentos vivenciados pelos profissionais do Consultório na Rua de Maceió-AL. Métodos: trata-se de estudo descritivo-exploratório, com abordagem qualitativa, realizado com 13 profissionais do Consultório na Rua de Maceió, cuja produção de dados ocorreu no período de outubro a dezembro de 2018, através da técnica da entrevista semiestruturada e dos registros em diário de campo. Os dados foram analisados pela técnica da Análise de Conteúdo, na modalidade temática, e discutidos à luz da literatura sobre a temática do Consultório na Rua. Resultados: a partir das entrevistas com os profissionais emergiram as seguintes temáticas: 1) experiências únicas; 2) histórias que marcam; e 3) sentimentos que transformam. Conclusão: pode-se concluir que o Consultório na Rua se mostra como um trabalho que gera ricas experiências e sentimentos para os profissionais, e que permite que os profissionais conheçam as histórias de vida dessa população ao mesmo tempo em que são afetados nesse processo.
Sensibilidade e especificidade de sistemas open access para detecção de interações medicamentosas potenciais
Authors: Bezerra Sandro Ritz Alves , Trevisan Danilo Donizetti , Lima Maria Helena Melo , Secoli Silvia Regina
Published: December 2021

Modelo do estudo: Estudo transversal. Objetivo: avaliar a sensibilidade e especificidade de sistemas de rastreamento de acesso aberto para interações medicamentosas potenciais (IMp) em comparação com o DRUG-REAX® system e analisar o impacto clínico potencial das IMp de gravidades “Contraindicada” e “Maior” não detectadas. Métodos: amostra composta por 140 pacientes em acompanhamento em um ambulatório especializado no atendimento a pessoas com doenças crônicas não transmissíveis (DCNT) de um hospital universitário. As IMp foram identificadas e classificadas no DRUG-REAX® System e em oito sistemas de rastreamento de acesso aberto. As IMp de gravidade “Contraindicada” e “Maior” foram analisadas segundo o impacto clínico. Utilizou-se estatística descritiva e calculou-se sensibilidade e especificidade dos sistemas de rastreamento na identificação das IMp. Resultados: Os sistemas de acesso aberto pertencentes as bases Drugs.com, UCLA School of Health e CVC Caremark apresentaram sensibilidade e especificidade > 70%. A totalidade dos sistemas de acesso aberto não detectou os pares ciprofibrato + estatinas e metformina + sitagliptina, cujos impactos clínicos incluíram risco de miopatia e rabdomiólise e hipoglicemia, respectivamente. Cerca de um terço (37,5%) dos sistemas de acesso aberto não detectou a IMp ácido acetilsalicílico + hidroclorotiazida, capaz de ocasionar nefrotoxicidade. Conclusão: A maioria dos pares de IMp integra o rol terapêutico de pacientes com DCNT e cujos impactos clínicos são tempo-dependentes. A combinação de julgamento clínico, revisão periódica do plano terapêutico e os atributos de precisão (sensibilidade e especificidade) são fundamentais para garantir a segurança do paciente, sobretudo no contexto ambulatorial.
Envelhecimento, gestão da(s) velhice(s) e cuidado(s) na pandemia de Covid-19
Authors: Hutchison Ângela Maria Machado de Lima
Published: December 2021

A gestão da velhice, durante muito tempo considerada como própria da vida privada e familiar, nos meados do século XX ganhou expressão e legitimidade no campo das preocupações sociais e transformou-se em uma questão da esfera pública. Porém, recentemente, o avanço das idades sofreu um processo de re-privatização, que recoloca o envelhecer e seus destinos sobre a responsabilidade individual, abrindo espaço, então, para que a velhice seja relativizada no leque das preocupações sociais do momento. No que se refere ao provimento de cuidados, esses processos tensionam o poder público, mas também a outras instituições e organizações da sociedade civil, tais como as comunidades e as famílias especialmente no contexto de pandemia de Covid-19.
Prve medicinske sestre u karlovačkim zdravstvenim ustanovama
Authors: Mirilović Snježana , Pavlić Blaženka , Franković Sanda
Published: December 2021

Uvod: Nakon osnivanja Škole za sestre pomoćnice u Zagrebu 1921. godine, kada se u školu upisuju redovnice i civilne učenice, u socijalnim i zdravstvenim ustanovama uz pomoćno se osoblje počinju zapošljavati sestre pomoćnice i sestre bolničarke. U razdoblju nakon II. svjetskog rata mnoge redovnice bile su prisiljene napustiti službu jer su odbijale raditi u civilnom odijelu ili su bile izložene pritiscima na radnom mjestu. Prve civilne medicinske sestre zapošljavaju se u Karlovcu 40-ih i 50-ih godina prošlog stoljeća u bolničkim i izvanbolničkim zdravstvenim ustanovama. Na temelju uvida u povijesnu građu, pokušala se učiniti rekonstrukcija njihova rada i školovanja. Metode: Polazište za izradu rada bili su dokumenti pohranjeni u pismohrani Opće bolnice Karlovac. Izbor za medicinske sestre navedene u radu vođen je kronologijom pohranjivanja podataka u pismohrani. Ostali podaci crpljeni su iz arhivskih fondova i zbirki Hrvatskog državnog arhiva (HDA) i Državnog arhiva u Karlovcu (DAKA). Kao dopuna ovim izvorima korišteni su do sada objavljeni radovi. Rezultati: Učinjena je rekonstrukcija tijeka školovanja i rada za medicinske sestre Rozaliju Špoljarić, Sofiju (Sonju) Škrobe, Anicu (Zibar) Radmanović, Maricu (Mariju) Brajdić, Ankicu (Mušnjak) Slavnić, Zdenku Čačić i Zorku Lasić. Na temelju uvida u arhivsku građu može se zaključiti da je prva školovana medicinska sestra u Karlovcu Sofija (Sonja) Škrobe. Zaključak: Budući da rad i djelovanje medicinskih sestara u karlovačkim zdravstvenim ustanovama do sada nije sustavno bilježen i istraživan, autorice smatraju da daljnji rad na tom području može rezultirati pronalaženjem dodatnih podataka i mogućim drugačijim zaključcima.