bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
SOCIOCULTURAL FEATURES OF FEMALE DEVIANT BEHAVIOR IN RUSSIA IN THE LATE XIX - EARLY XX CENTURIES: CRIME AND ALCOHOLISM
Authors: Карандашев Глеб Владимирович
Published: June 2021

В статье рассматриваются различные формы женского отклоняющегося поведения в конце XIX - начале XX в. Автор уделяет особое внимание изучению взаимосвязи женской преступности и алкоголизации. Подчёркивается, что уровень женской преступности и её динамика были связаны с социально-экономическим и политическим положением женщины в социуме. С конца XIX в., по мере сближения условий жизни полов в условиях развивавшихся процессов капиталистического развития, женская преступность приближалась к мужской, фабричные работницы стали новым обширным классом потребителей алкоголя стали. Делается вывод, что наиболее болезненно последствия женского пьянства проявлялись на низших ступенях социальной лестницы, а преступность, проституция, психические и венерические заболевания зачастую сопутствовали этому явлению.

The article examines various forms of female deviant behavior in the late 19th - early 20th centuries. The author pays special attention to the study of the relationship between female crime and alcoholism. It is emphasized that the level of female crime and its dynamics were associated with the socioeconomic and political status of women in society. From the end of the 19th century, as the living conditions of the sexes approached in the conditions of the developing processes of capitalist development, female crime approached male, factory workers became a new vast class of alcohol consumers. The author concludes that the most painful consequences of female drunkenness were manifested at the lower rungs of the social ladder, and crime, prostitution, mental and venereal diseases often accompanied this phenomenon.
Ritual Masyarakat Banjar dan Dayak dalam Novel Jendela Seribu Sungai Karya Miranda dan Avesina: Kajian Antropologi
Authors: Raewal Firlana Izaty , Anggraini Purwati
Published: June 2021

Tujuan dalam penelitian ini ada dua macam yaitu tujuan teoritis dan tujuan praktis. Tujuan teoretis dalam penelitian ini yaitu pembaca dan penulis dapat mengetahui ritual yang ada pada masyarakat Banjar dan Dayak dalam novel Jendela Seribu Sungai, yang dalam penelitian ini difokuskan pada ritual. Selain tujuan teoretis terdapat tujuan praktis dalam penelitian ini yaitu menambah pengetahuan tentang kebudayaan kepada penulis secara pribadi dan bagi masyarakat luas. Ritual merupakan tata cara dalam kegiatan upacara atau suatu perbuatan yang dianggap keramat yang dilakukan oleh sekelompok umat beragama dalam suatu daerah tertentu. Ritual ditandai dengan adanya berbagai macam unsur serta komponen yang tidak dapat dilepaskan dengan berlangsungnya kegiatan ritual dengan baik. Penelitian ini menggunakan metode deskriptif analitik kualitatif. Metode kualitatif dengan memberikan perhatian terhadap data alamiah, data dalam hubungannya dengan konteks keberadaannya. Metode analisis data yang digunakan dengan mengolah, mengumpulkan data dan analisis data yang akan disajikan. Data-data yang telah dijelaskan sebelumnya kemudian akan ditarik sebuah simpulan dari temuan-temuan yang telah ditemukan dari proses analisis tersebut.
Analisis Wacana Kritis Lirik Lagu “Lexicon” Ciptaan Isyana Sarasvati
Authors: Lestari Hana Putri
Published: June 2021

Penelitian ini merupakan bentuk apresisasi kepada Isyana Sarasvati atas keberaniannya membuka jati diri musikalitasnya yang sebenarnya melalui lirik “Lexicon”. “Lexicon” adalah  manifestasi kejujuran Isyana Sarasvati sebagai seorang musisi atau seniman yang mengabdikan diri dan musik ciptaannya kepada seni, bukan kepada uang atau kapitalis. Tujuan dari penelitian ini adalah mengungkap makna leksikon yang dimaksud Isyana Sarasvati. Penelitian ini merupakan penelitian kepustakaan yang akan mendeskripsikan analisis wacana kritis pada lirik “Lexicon” ciptaan Isyana Sarasvati dengan metode deskriptif kualitatif melalui pendekatan analisis wacana, dan teori yang digunakan adalah teori analisis wacana kritis Teun A. van Dijk. Penelitian ini akan menjelaskan analisis dimensi teks, yang terdiri atas struktur makro (tematik), superstruktur (tematik), dan struktur mikro (semantik, sintaksis, stilistik, dan retoris), analisis kognisi sosial, serta analisis konteks sosial dalam lirik “Lexicon”. Hasil penelitian menunjukkan “Lexicon” bermakna kamus hidup Isyana Sarasvati yang terdiri dari beberapa emosi di antaranya, semangat, kesedihan, peringatan (khawatir), harapan, kesenduan, dan kebahagiaan.
Cruzamentos da memória e da tecnologia com as artes cênicas
Authors: Brilhante Maria João
Published: June 2021

O dossiê que aqui se apresenta encerra quatro perspetivas para abordar a relação que podemos traçar entre a memória e a tecnologia no á‚mbito do estudo das artes cénicas. Dois dos artigos situam a pesquisa no século XIX e lançam um olhar sobre, num caso, a relação entre a fotografia como nova tecnologia ao serviço da representação do mundo e o teatro, noutro caso sobre a importá‚ncia da imprensa periódica na construção de uma sociedade e de um campo teatral em emergência. Os dois outros artigos apresentam o impacto da tecnologia da informação e dos arquivos no estudo do teatro e da cultura, contribuindo para a discussão acerca da sua relação com o fazer da história contemporá‚nea e com a ação sobre a memória.
Relatos da minha trajetória com meu mestre: parte 1
Authors: Café Flávio
Published: June 2021

Este artigo consiste na primeira parte de uma tentativa de refletir sobre as metodologias de ensino e criação do ator e diretor Hugo Rodas. Tendo como eixo os relatos da minha trajetória de dez anos com este mestre do teatro de Brasília o presente texto disseca algumas das suas práticas e conceitos no caminho para uma possível sistematização das suas metodologias.
Andrômaca, de Eurípides. Tradução.
Authors: Rocha Roosevelt
Published: June 2021

Apresento aqui uma nova tradução da AndroÌ‚maca, de Eurípides, tragédia apresentada entre 430 e 420 a. C., na época da Guerra do Peloponeso. Nessa peça temas como matrimoÌ‚nio, maternidade e misoginia são abordados de maneira tradicional, o que nos permite fazer interessantes comparações entre ela e outras tragédias relacionadas ao Ciclo Troiano, do próprio Eurípides e de Ésquilo e Sófocles. Espero, com esta tradução, estimular mais estudos sobre essa peça.
Peças de ocasião: Cenas e(m) músicas I
Authors: Mota Marcus
Published: June 2021

Reunião de partituras elaboradas a partir de contextos diversos, mas com uma coisa em comum: estabelecer relações entre sons e referentes extra-musicais. Entre as obras temos, Sambafoot, No Fantasies Through the Night, e Eixão e Chuva.
O Triá‚ngulo do Sucesso: Autor, Obra e Espectador. O Teatro Grego e o seu Público
Authors: Fátima Silva Maria de
Published: June 2021

Com frequência, Aristófanes ”“ seguindo uma prática corrente entre os autores da Comédia Grega Antiga ”“ refere-se ou dirige-se ao público, com apelos, informações, elogios e reprovações. Apesar de convencionais, estas diferentes formas de interacção com o anfiteatro são relevantes para nos permitirem perceber o diálogo bilateral entre cena e público: de um lado a influência, cultural e social, dos poetas dramáticos; do outro, os gostos dos espectadores que não deixam de condicionar a própria produção teatral.
A Queda do herói cômico: o papel do protagonista em Nuvens, Vespas e Tesmoforiantes
Authors: Drumond Greice
Published: June 2021

Este trabalho tem por objetivo a análise da atuação do protagonista nas peças aristofá‚nicas Nuvens, Vespas e Tesmoforiantes, como um referencial da função pedagógica do poeta na Grécia antiga. Para McLeish (1980: 53), visto que qualquer comentário acerca dos acontecimentos na ação dramática é feito pelas personagens (e pelo coro) e não por um narrador, a escolha de um tipo de herói é, portanto, um ato de crítica e de didática. As peças em análise apresentam heróis que, diferentemente do que ocorre com os protagonistas das demais comédias aristofá‚nicas que chegaram até nós, são enredados pelas suas próprias ações, resultando em sua queda e consequente transformação. Conceitos como hamartia e peripeteia, tradicionalmente usados na análise da tragédia, têm um lugar significativo em nossa abordagem das três comédias aristofá‚nicas.
Processo Continuado de Formação em Interpretação ”“ Ensino, Pesquisa e Documentação de um Método não Sistematizado
Authors: Rodas Hugo
Published: June 2021

Neste artigo são expostas informações e propostas de projeto de pesquisa que busca documentar conceitos e práticas de formação de intérpretes criativos.
O ator é o solista
Authors: Quillet Jean-Marc
Published: June 2021

Este artigo apresenta trechos de uma entrevista de Jean-Jacques Lemêtre concedida à Jean-Marc Quillet, publicada no livro La musique de Jean-Jacques Lemêtre au Théâtre du Soleil (Paris: Editora L’Harmattan, 2013). Neles o compositor fala sobre alguns aspectos de sua atuação na companhia, detalhando a origem de certos procedimentos e fornecendo detalhes sobre ideias como “o segundo pulmão do ator”, o “ator como solista do espetáculo”, o “afinar os instrumentos de acordo com a voz dos atores”.
Ariane Mnouchkine au Brésil: Impressões sobre um inusitado encontro entre os teatros do Brasil, da França e do Canadá
Authors: Picon-Vallin Béatrice , Carrera Julia
Published: June 2021

Resenha crítica do espetáculo As Comadres, adaptação de Les Belles-Soeurs de Michel Tremblay (1965), libreto e encenação de René Richard Cyr (2010), música de Daniel Bélanger (2010), direção musical de Wladimir Pinheiro e supervisão artística de Ariane Mnouchkine. O espetáculo estreou em 27 de março de 2019 no Festival de Curitiba. Fez apresentações dias 27 e 28 de março, no Teatro Guairinha (Rua 15 de Novembro, 971, Curitiba), de 11 de abril a 02 de junho no Teatro Sesc Ginástico (Avenida Graça Aranha, 187, Rio de Janeiro) e de 05 a 28 de julho no Teatro Anchieta do Sesc Consolação (Rua Doutor Vila Nova, 245, São Paulo).
Uma atriz para toda obra - Juliana Carneiro da Cunha
Authors: Viana Fausto
Published: June 2021

O texto apresenta uma entrevista inédita com a atriz do Théâtre du Soleil, Juliana Carneiro da Cunha, na cidade de São Paulo, no ano de 2002. Na conversa, como foco principal, está o processo de criação e utilização dos trajes nos espetáculos do Théâtre du Soleil.
Uma expedição ao Théâtre du Soleil: Em busca dos figurinos de Ariane Mnouchkine
Authors: Viana Fausto
Published: June 2021

O texto descreve as impressões da primeira visita de um pesquisador à sede do Théâtre du Soleil, na Cartoucherie de Vincennes, quando foi recebido pelas atrizes Juliana Carneiro da Cunha e Fabianna de Mello e Souza.
Aulas pandêmicas
Authors: Rodas Hugo
Published: June 2021

Reflexões sobre o fazer arte em tempo de pandemia.
Electra, de Sófocles. Tradução.
Authors: Rocha Roosevelt
Published: June 2021

Tradução da tragédia Electra, de Sófocles.
Modernist poetry and performer’s dramatic role: considerations on Ronaldo Miranda’s artsong “Segredo"
Authors: Gisele Pires Mota
Published: June 2021

The present research focuses Ronaldo Miranda’s artsong “segredo”. This study applies an interdisciplinary approach in a methodological attempt to join poetry and music and the dramatic roles of singer and pianist, especially in dealing with modernist poetry. The discussion about the relationship between music and words is based on the studies of Stein and Spillman (1996). The literary concept of persona (who is talking in a poem) and mode of address (to whom the persona is talking) is the one described by Edward T. Cone in The Composer’s Voice (1974). The main goal of this paper is to provide performance guidelines for both the singer and the pianist on the art songs for voice and piano “Segredo” by Ronaldo Miranda and poem by Carlos Drummond de Andrade, with suggestions for shaping interpretive ideas and emphasis on the dramatic role of the performers.
Kuddiyattam e o Théâtre Du Soleil: a escuta na “Música do Teatro”
Authors: Alexandre S. Rosa Marilyn C. Nunes e
Published: June 2021

Tomando o Kuddiyattam e o Théâtre Du Soleil como vertentes teatrais que criam expedientes cênicos (processo criativo e apresentações) pautados na relação entre atriz/ator e musicista/músico, apresentamos alguns elementos desta relação que carregam a ideia de ‘Música do Teatro’ (termo criado por Jean-Jacques Lemêtre). A escuta é um dos principais elementos, e é vinculado à uma abordagem improvisacional presente tanto no processo de criação quanto na apresentação em si, onde o jogo entre a atriz/ator e a musicista/o músico incide sobre a criação de personagens, de cenas e no estabelecimento da atmosfera do espetáculo.
Recriando música antiga medieval no século XXI
Authors: Vaz Huber Eliana
Published: June 2021

Neste artigo apresentamos o processo de trabalho de recriação de música medieval realizado com o grupo Música Mundana. É apresentado o grupo, sua formação, instrumentos utilizados e especificamente como foi recriada cada música de seu repertório atual que consiste em canções dos séculos XII, XIII e XIV.
Entrevista
Authors: Rodas Hugo , Dellape Santiago
Published: June 2021

Nesta entrevista, o diretor de teatro Hugo Rodas fala sobre os desafios impostos pela pandemia ao seu trabalho, que ele classifica como um teatro de imagens; a paquera com o audiovisual e sua relação com a máquina ”“ que um dia lhe revelou 90 movimentos onde ele via apenas 45; e sobre como ele quebrou a primeira parede (não a quarta) do velho Teatro Oficina.
“O sol crestante derrama os seus raios ardentes”, enquanto a serpente, como secreta protectora, repousa no meu quarto no 59 do Palace-Hotel de Santa Fé. Experiência e discurso antropológico em Wassily Kandinsky e Aby M. Warburg
Authors: Mendes Anabela
Published: June 2021

Não é o olhar sobre os vestígios do que já foi mas o olhar sobre o que está a ser que leva Wassily Kandinsky a visitar camponeses em Vologda, no ano 1889, e Aby M. Warburg a procurar o lugar dos índios Pueblo no Novo México em 1895. Ambos são parte de uma mesma época. Cada um por si transporta uma genética própria como expressão de uma herança cultural europeia comum, mar- cada também, e apesar disso, pela convivência com diferentes tradições religiosas. Estão os dois a ocidente e deslocam-se: o primeiro para o norte da Rússia, o segundo em direcção ao sul dos EUA.

De que vão à procura? O que anima o deslocamento de cada um a lugares onde se habita numa conformidade autêntica com os elementos e a natureza? O que os move em direcção ao que podendo ser diferente está a ser, mesmo que radicado em vestígios que a passagem do tempo não eliminou? Como um quase, isto é, deixando sempre de fora mais do que conscientemente deseja- riam, Wassily Kandinsky e Aby M. Warburg observam, estudam e catalogam, classificam o que lhes é estranho e os fascina no viver de outros seres humanos.

O futuro artista plástico e o já historiador de arte, a um tempo e ainda que em diferentes lugares, tomam para si, por uma vez na vida, a carne de antropólogos e etnólogos. Forte vivência essa que para sempre perdurará nas suas concepções estéticas!

Seguiremos esses trajectos através do que sobrou escrito e captado por imagens visuais em  de Kandinsky e Schlangenritual ”“ Ein Reisebericht de Aby M. Warburg.
Danse grecque antique et métrique: approche historiographique
Authors: Roux MH Delavaud
Published: June 2021

Cet article se propose de retracer une bré€ve historiographie de la danse grecque antique sous l’angle de ses rapports avec la métrique. En d’autres termes comment les érudits qui ont mené des recherches sur la danse grecque antique se sont-ils positionnés par rapport à la métrique? Certains ont estimé que la métrique était indispensable pour étudier la danse grecque antique et ce sont ceux-ci qui retiendront notre attention. Nous nous demanderons comment ces chercheurs ont utilisé la scansion des textes anciens.
Planejamento na incerteza: Variáveis para estimar custos médicos direitos de paciente suspeito ou confirmado para COVID-19
Authors: Silva da Silva Patrícia , Garcia Daniel Carine , Dos Santos Rosa Roger , Bordin Ronaldo
Published: June 2021

Em março de 2020, a Organização Mundial de Saúde decretou estado de pandemia pelo novo coronavírus. O planejamento tradicional de manejo clínico e econômico pressupõe que os meios e os fins sejam conhecidos, direcionando-se para os processos que abordam essas condições de certeza e ocultando as incertezas. Para analisar os custos em saúde é necessário identificar, quantificar e valorar os recursos empregados em saúde. Dessa forma, os objetivos deste estudo foram: descrever os protocolos de manejo clínico de pacientes suspeitos e confirmados para COVID-19 no Estado do Rio Grande do Sul, no período de 30 de janeiro a 20 de maio de 2020, e identificar variáveis para o cálculo dos custos médicos diretos no atendimento desses pacientes. Foi observado o quão incertas e dinâmicas são as caracterizações do paciente suspeito, do critério de coleta e do tipo de teste a ser realizado. A partir da categorização dos custos médicos diretos, é possível criar um instrumento para estimar os custos para o Sistema Único de Saúde do paciente com suspeita ou confirmado por infecção da COVID-19.
gestão de suprimentos na administração pública diante a pandemia do novo coronavírus
Authors: Teixeira Sendim Cristiane , Fidelis de Sousa Furriel Thiago , Bernardo de Sá Roriz Adriano
Published: June 2021

O ensaio apresenta o momento em que a saúde pública enfrenta um de seus maiores desafios, escassez de estrutura e recursos necessários para o combate ao novo coronavírus. O principal objetivo deste artigo é apresentar os esforços da Administração Pública em relação aos suprimentos necessários ao enfrentamento da pandemia nos serviços de saúde. Cada país possui uma capacidade singular de reação no combate Ã  doença, no Brasil as compras governamentais são instrumentos essenciais para acesso aos insumos de saúde. Neste sentido, para a elaboração do ensaio, foi realizada uma pesquisa documental sobre as aquisições públicas a partir de dois modelos, centralizado e descentralizado, e os possíveis impactos no enfrentamento Ã  pandemia. Os conhecimentos obtidos por esta pesquisa serviram de alicerce para a discussão sobre a importância da mobilização e de ações integradas de compras na administração pública, o papel da sociedade e dos órgãos de controle no monitoramento dos gastos públicos, e a distribuição dos recursos financeiros e materiais contratados no território nacional. Â As considerações finais sugerem um modelo de gestão de suprimentos com o objetivo de garantir a quantidade e a qualidade necessária de recursos aos serviços de saúde para enfrentamento ao estado de emergência provocado pela COVID-19.
Hubungan Antara Konsep Diri Akademik dengan Pengambilan Keputusan Karier pada Siswa SMP
Authors: Pribadi Agung Santoso , Erlangga Erwin , Wangge Mariana Yuliana
Published: June 2021

Penelitian ini bertujuan untuk menguji secara empiris hubungan antara Konsep Diri dengan Pengambilan keputusan Karier pada Siswa SMP. Subjek Penelitian ini berjumlah 157 siswa Kelas IX SMP Mardisiswa 2 Semarang. Metode Pengumpulan data dalam penelitian ini menggunakan Skala yang terdiri dari Skala Konsep Diri dan Skala Pengambilan Keputusan Karier. Analisis Data yang digunakan dengan menggunakan teknik Korelasi Product Moment. Hipotesis yang diajukan dalam penelitian ini adalah adanya hubungan positif Antara Konsep Diri dengan Pengambilan keputusan karier. Hasil Penelitian ini menunjukkan bahwa rxy = 0,869 (p=0,000) p<0,05, maka hipotesis dalam penelitian ini diterima.

Kata kunci : Konsep Diri akademik, Pengambilan keputusan Karier
ФУНКЦІОНУВАННЯ ОНОМАТОПОЕТИЧНОЇ ЛЕКСИКИ В РОМАНІ ТАНІ НАУЗЕ «БЕРЛІН, МАЙЕРБЕР 26»
Authors: Добринчук О. О.
Published: June 2021

У статті розглядаються особливості функціонування ономатопоетичної лексики, яка формується в межах лексико-семантичного поля «Geräusch/шуму», у романі сучасної німецької письменниці Тані Наузе «Берлін, Майербер 26». З’ясовано, що саме у творах художньої літератури зустрічається найбільше ономатопів, що зумовлюється їх функціональними можливостями. Основними функціями ономатопоетичної лексики в художніх текстах є такі: експресивна, компресивна, звукозображувальна функції, дескриптивна функція тощо. Автори використовують ономатопи з метою описати внутрішній стан героя, надати емоційної забарвленості ситуації, указати на протяжність якої-небудь дії в часі, охарактеризувати певну дію тощо. З метою опису звуків навколишнього світу письменники часто використовують ономатопоетичну лексику як у прямому, так і в переносному значеннях. Розрізняють звуконаслідувальні та звукодескриптивні лексичні одиниці. Звуконаслідувальні лексичні одиниці (ономатопи) майже точно відтворюють звуки об’єктивного світу за допомогою засобів фонетичної системи мови. Звукодескриптивні лексичні одиниці в художньому тексті називають або описують звуки, не наслідуючи їх фонетично. Найбільш ефективним засобом реалізації звукодескриптивної та ідентифікуючої функції ономатопів у художньому тексті є використання агломератів (скупчень звуконаслідувальних одиниць у невеличкому фрагменті тексту, який об’єднаний спільною думкою або концептом). У романі Тані Наузе «Берлін, Майербер 26» переважають компресивна та дескриптивна функції ономатопоетичної лексики. Переважно ономатопи в романі слугують стилістичним прийомом, який допомагає описати звук за його джерелом та охарактеризувати певні механічні дії, проте ономатопоетична лексика роману допомагає читачеві більше дізнатися про соціальні та/або особистісні характеристики головної героїні роману, а також інших персонажів. Використовуючи певні ономатопоетичні слова, автор свідомо прораховує реакцію читача й апелює до певних емоційних сторін сприйняття.
ДОСЛІДЖЕННЯ АРГУМЕНТАТИВНОЇ СТРУКТУРИ АНГЛІЙСЬКОМОВНОЇ ОГЛЯДОВОЇ СТАТТІ
Authors: Доронкіна Н. Є.
Published: June 2021

Статтю присвячено аналізу й виявленню особливостей аргументативних структур, притаманних англійськомовним оглядовим статтям. Як приклад використано огляд вібраційних та акустичних методів вимірювання для виявлення дефектів підшипників. Оглядова стаття розглядається як різновид жанру наукової статті, яку вважають центральним домінантним жанром наукового дискурсу, оскільки їй властиві всі його ознаки, важливе місце серед яких займають аргументативні стратегії. З’ясовано, що відносно стала композиція оглядової статті визначається низкою чинників, серед яких наукове завдання – оцінити переваги та недоліки приладів, методів чи наукових досягнень у певній галузі знання, а також комунікативне завдання – зорієнтувати читача. Сукупність композиції та аргументативної стратегії, що залежить від комунікативної цілі, передбачає наявність типових аргументативних структур, які реалізовано як у формі аргументативних фрагментів, так і в загальній аргументативній схемі цілої статті. Зазначено, що основою аргументативного фрагменту є аргумент, який має логічну структуру, визначену моделлю Тулміна. Виокремлення аргументативних фрагментів з тексту відбувається відповідно до низки критеріїв за допомогою інтенційного, жанрового й функційного аналізу. Виявлено, що про наявність аргументативних фрагментів у тексті свідчить маніфестація автором наміру переконати читача. Ідентифікація цього наміру відбувається або шляхом аналізу лексико-граматичних засобів, тобто інтенційного аналізу, або за допомогою розбору жанрової композиції, яка визначена комунікативною метою. З’ясовано, що аргумент складається з двох частин: тези та доводу на її користь чи проти неї, який спирається на факти чи інші правдиві дані, причому теза повинна виводитися з даних. Визначено, що типова аргументативна схема оглядової статті складається з двох частин: 1) обґрунтування доцільності огляду, чому присвячена вступна частина статті; 2) аргументації, тезою якої слугують висновки статті, розташовані у відповідному підрозділі, причому обидва види аргументації мають оціночний характер.
СИНЕРГЕТИКА ПЕРЕКЛАДАЦЬКОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ В ОНЛАЙН-НАВЧАННІ
Authors: Дорофєєва М. С.
Published: June 2021

У статті представлено концепцію підготовчого курсу (пропедевтики) до базового онлайн-курсу Міжнародного цифрового мережевого університету «Освіта для сталого розвитку – формуємо майбутнє». Змістову основу пропедевтики утворюють завдання базового курсу, розміщені на платформі Moodle Гете-інституту, а також окремі завдання Віртуальної академії сталості університету м. Бремена, ФРН. Пропедевтику спрямовано на українських студентів освітнього рівня «магістр», що навчаються за спеціальністю «Філологія», спеціалізаціями 035.043 – германські мови та літератури (переклад включно), перша – німецька; 035.041 – германські мови та літератури (переклад включно), перша – англійська, маючи вибіркові спеціалізації «Письмовий переклад» та «Усний переклад» за освітньою програмою ВНЗ. Проєкт пропедевтики має на меті підготувати українських студентів до сприйняття аутентичного матеріалу базового курсу Міжнародного цифрового мережевого університету й забезпечити формування синергетичної компетентності перекладача з її мовним, предметним, перекладацьким та особистісним складниками. Сучасне розуміння перекладацької компетентності виявляє синергетичні риси цієї категорії. Новітні моделі перекладацької компетентності в методиці викладання перекладу, а також система рамкових перекладацьких компетентностей групи European Master’s Translation включають лінгвістичні, транскультурні, перекладацькі, технологічні, міжособистісні виміри в загальному контексті надання перекладацьких послуг на ринку праці. Кожна окрема сфера перекладацької компетентності передбачає набуття й формування відповідних знань, умінь і навичок для забезпечення професійної придатності майбутніх перекладачів. Емерджентними складниками категорії перекладацької компетентності є фахова перекладацька компетентність та особистісна компетентність перекладача. Обидва аспекти знаходяться в динамічній ієрархії один відносно іншого, мають паралельно тренуватися на заняттях. Під час письмового й усного перекладу всі сфери перекладацької компетентності задіяні водночас у вигляді ментальних процесів, які відзначаються високим ступенем самоорганізації та не усвідомлюються перекладачем, що підтверджує синергетичний характер категорії перекладацької компетентності. Формування синергетичної перекладацької компетентності в майбутніх перекладачів потребує спеціального підходу, який передбачає методичну прогресію з чотирма видами завдань, зокрема вступними, початковими, поглиблювальними вправами та проєктною роботою, представленими в пропонованій концепції онлайн-пропедевтики.
ПРЕФІКСАЛЬНІ ДІЄСЛОВА АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ: СУЧАСНІ ЛІНГВІСТИЧНІ ПАРАДИГМИ
Authors: Дудок А. Р.
Published: June 2021

Основна мета статті – висвітлити з погляду сучасних лінгвістичних парадигм морфологічні особливості префіксальних дієслів у процесі словотворення англійської мови. Зазначено, що морфологічний спосіб творення є одним із ключових джерел поповнення префіксальних дієслів англійської мови. Розкрито сутність впливу префікса на його смислове значення, де головну увагу зосереджуємо на власному значенні префікса, його ролі в породженні різних смислів префіксального дієслова. Здійснено системний аналіз словотвірного потенціалу префіксального дієслова в площині огляду сучасних парадигм префіксального творення англійських дієслів. Уперше зроблено спробу дослідити префіксальне дієслово в статично-динамічному плані, простежити його як конкретні, так і найзагальніші тенденції, притаманні префіксальному дієслову. Висловлено припущення, що значна кількість продуктивних префіксів, як запозичених, так і питомих, що використовуються для утворення нових термінів, спричинена значним розвитком термінології сучасної англійської мови, прагненням позначити й описати нові явища та процеси, які відбуваються в межах фахової мови. У статті показано, що префіксальні дієслова постійно з’являються зі швидким розвитком науково-технічного прогресу. Зроблено висновок, що морфологічний спосіб творення є одним із ключових способів поповнення префіксальних дієслів сучасної англійської фахової термінології. Застосована методика ґрунтується на основних положеннях теорії фонологічних опозицій, у якій виражаються категоричні вимоги протиставлення тотожних об’єктів за їх диференційними ознаками, а також на основі принципу теорії «системи і структури». З погляду інформативності префіксальні дієслова сучасної англійської мови передають найбільше смислове навантаження. Концептуальний аналіз фактологічного матеріалу виявив системний підхід до розвитку префіксальних дієслів і їх імпліцитний потенціал. Перспектива подальшого дослідження вбачається в дослідженні префіксальних дієслів як у когнітивному, так і парадигматичному аспектах.
КОНЦЕПТУАЛЬНИЙ АПАРАТ ТЕРМІНОСИСТЕМИ ІСАО ЯК СКЛАДОВОЇ ЧАСТИНИ ФАХОВОЇ МОВИ АВІАЦІЇ
Authors: Єнчева Г. Г. , Семигінівська Т. Г.
Published: June 2021

У статті описано модель концептуального апарату англомовної термінології ІСАО, що фіксує положення концептів у фреймовій структурі, з виділенням її концептуальних центрів, враховуючи поняттєво-логічні відношення понять досліджуваної спеціальної галузі. У статті представлено метод фреймової семантики як найбільш дієвий стосовно дослідження структур знання, які стоять за терміном. Англомовна термінологія ІСАО, представлена у вигляді фреймового моделювання, відтворює фрагменти дійсності, що відображають культуру авіаційного управління, властиву «діловому іносоціумові». Сутність методу фреймової семантики полягає в тому, що значення термінів розглядаються як структури знання, породжені реальними професійними ситуаціями, також фрейми володіють універсальною властивістю до звуження концептуального змісту і фокусування уваги на будь-якій його частині. Описання фреймової моделі узгоджується з ознаками, котрі диференціюють систему в термінології, згідно з якою терміносистема представлена у вигляді низки графів, що визначають зв’язки між термінами. Аналіз уможливив виявлення у проаналізованій терміносистемі 11 концептуальних груп. Дослідження засвідчило, що фрейм «БЕЗПЕКА АВІАЦІЇ» складається із трьох концептуальних центрів, які позначають основні категорії безпеки авіації: «БЕЗПЕКА ПОЛЬОТІВ», «АВІАЦІЙНА БЕЗПЕКА», «ЕКОЛОГІЧНА БЕЗПЕКА». З кожним із центрів співвідносяться певні концептуальні групи термінів із відповідним поняттєвим навантаженням. Такий підхід дозволяє представити логічну систему понять, що сконцентровані навколо ключового наукового концепту. У перспективі варто зупинитися на окремих значущих сегментах авіаційної діяльності, вказати на їхню структурованість, яка у мікроваріанті покаже всі особливості, властиві структурі термінології ІСАО на етапі розуміння її перекладачем.
ПРЕЗИДЕНТСЬКИЙ УКАЗ У СУЧАСНОМУ АНГЛОМОВНОМУ ПОЛІТИЧНОМУ ДИСКУРСІ
Authors: Єсипенко Н. Г.
Published: June 2021

Основними цілями цього дослідження є аналіз сорока чотирьох виконавчих розпоряджень Дональда Трампа, підписаних у 2019 р., з погляду структури та функцій інституційних документів в американському політичному дискурсі, в яких ми можемо визначити ефективні та домінуючі принципи директив президента США, які видаються під час здійснення повноважень президента у виконавчій владі уряду. Найбільш вичерпна категоризація президентських документів була знайдена в архіві юридичної бібліотеки Джейкоба Бернса, оскільки кожен тип документів виділяється як окрема одиниця: виконавчі угоди, повідомлення для Конгресу, заяви про адміністративну політику, розпорядження, прокламації, звернення, постанови, плани реорганізації, директиви, промови, підписання заяв, листів, звітів президентських комісій і меморандумів. Принципи дискурс- аналізу та структурний і прагматичний підходи до вивчення політичних текстів використовуються для відображення архітектоніки виконавчих розпоряджень та їхнього прагматичного спрямування для надання вказівок різним відомствам виконавчої гілки влади США, з одного боку, та інтерпретації різних політик для ширшої аудиторії. Результати дослідження свідчать про те, що в розпорядженнях виконавчих органів є обов’язкові розділи (дата їх виходу, назва, вступ, розділи з метою та політикою, розділи основного тексту, розділ загальних положень, підпис президента, вказівка «Білий дім», ще одне посилання на дату та код), хоча можливі незначні варіації, які вказують на відповідальні органи, способи створення або функції новостворених комісій, припинення та скасування раніше виданих розпоряджень. Виконавчі розпорядження виконують різні функції. Зазвичай вони спрямовані на керівництво урядом та агенціями США. Дослідження показує, що вони не зачіпають інтересів приватних осіб. Хоча виконавчі розпорядження адресовані федеральному уряду, вони можуть регулювати широкий спектр дискусійних питань, що становлять суспільний інтерес, такі як імплементація міжнародних договорів, державні закупівлі, доступ до державної інформації, питання війни та миру, санкції для торгівлі з окремими країнами або конституційні основи американського суспільства.
КОМУНІКАТИВНО-ДИСКУРСИВНІ ОСОБЛИВОСТІ ЖАНРУ ПОЛІТИЧНОГО ДОПИСУ У СОЦМЕРЕЖІ
Authors: Ковальова О. К.
Published: June 2021

Статтю присвячено вивченню особливостей жанру допису у соцмережі у комунікативно-дискурсивному аспекті. Теоретичною основою розвідки стали типології політичного дискурсу українського спеціаліста Н.В. Кондратенко та французького дослідника П. Шародо (P. Charaudeau). Дослідження здійснене на матеріалі офіційних дописів у соціальній мережі Facebook президента Франції Е. Макрона та лідерки французької праворадикальної партії «Національне об’єднання» М. Ле Пен. Внаслідок дослідження виявлено, що ключовими комунікативно- дискурсивними характеристиками політичного допису у соцмережі є: 1) писемність, пов’язана з писемною формою спілкування з адресатом (на відміну від усного спілкування); 2) опосередкованість соцмережами (на відміну від опосередкованості іншими електронними або друкованими медіа або телебаченням); 3) комбінація інформативності та впливовості, за якої політики використовують офіційні сторінки у соцмережах для інформування своїх прихильників і для здійснення впливу на широку аудиторію з метою її переконання і залучення на свій бік; 4) масова адресованість; 5) належність до політичного дискурсу Інтернету, який функціонує поряд із телевізійним політичним дискурсом, газетним, радіо та рекламним політичним дискурсом; 6) створення ілюзії близького, довірливого спілкування адресанта з адресатом, оскільки справжнього скорочення дистанції між комунікантами не відбувається. Політичні дописи системно та наполегливо створюють певну картину дійсності в інтересах дописувача, що визначається як маніпуляція. Маніпулювання реалізується за рахунок домінування емоційного начала над раціональним, переважанням у дописах емоцій та оцінок над фактами та поясненнями. Значну роль у «конструюванні» позитивного образу дійсності в уяві адресата має смислова невизначеність. Звідси випливають такі ознаки політичного допису у соцмережі, як: 7) маніпулятивність; 8) емоційність; 9) смислова невизначеність.
СТИЛІСТИЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ЧОРНОГО ГУМОРУ (НА МАТЕРІАЛІ МУЛЬТИПЛІКАЦІЙНОГО ФІЛЬМУ «РОДИНА АДАМСІВ»)
Authors: Кузебна В. В. , Усик Л. М.
Published: June 2021

Стаття присвячена аналізу стилістичних особливостей чорного гумору в такому продукті медійного дискурсу, як комедійний анімаційний фільм. Досліджується ступінь вивчення такого багатогранного явища, як гумор у сучасному мовознавстві. Особлива увага приділяється розкриттю сутності феномена чорного гумору як особливого виду комічного. Обґрунтовано актуальність дослідження й проаналізовано низку теоретичних праць, присвячених вивченню різноманітних аспектів прояву й функціонування чорного гумору в літературі, мистецтві, мовознавстві, перекладознавстві, кінопродукції тощо. Виокремлено низку характерних ознак, які вирізняють чорний гумор з-поміж інших видів комічного. З’ясовано, що в досягненні чорно- гумористичного ефекту, який відображено на стилістичному рівні в комедійному анімаційному фільмі «Родина Адамсів», значну роль відіграють засоби мовної виразності, як-от: тропи й фігури мовлення. Аналіз стилістичних фігур, уживання яких сприяє створенню комічного ефекту в межах зазначеного медійного продукту, дав змогу визначити такі їх види, як метафора, персоніфікація, порівняння гіпербола, літота, каламбур, силепсис, зевгма, антитеза, перифраз. Використання засобів увиразнення мовлення може мати різну мету. Так, каламбур і полісемія допомагають створити ефект двозначності й невідповідності, що лише підсилює комічність ситуації. З’ясовано, що сутність створення ефекту комічності полягає в порушенні законів логіки, невідповідності між очікуванням і реальністю, що зумовлює появу контрасту, а також виникнення додаткового сенсу, спричиненого явищем імпліцитності. Отже, гумор віддзеркалює злам стереотипів, трансформацію уявлень про навколишню дійсність і моделі мови, що породжує протиріччя образів і сенсів. Перспективи подальших досліджень полягають у більш ґрунтовному вивченні специфіки чорного гумору як складника медіапростору, а також його впливу на реципієнта; вивченні мовних особливостей чорного гумору як особливої форми комічного.
ІНСТИТУЦІЙНІ ОСОБЛИВОСТІ СУДОВОГО ДИСКУРСУ (НА МАТЕРІАЛІ АМЕРИКАНСЬКОЇ ЗАХИСНОЇ ПРОМОВИ)
Authors: Куковська В. І.
Published: June 2021

Стаття присвячена вивченню інституційних ознак американської адвокатської промови, яка є одним із прикладів функціонування судового дискурсу. Проблема визначення дискурсу як лінгвістичного поняття невід’ємно пов’язана із проблемою тексту, його творення і наративних особливостей. Набуваючи індивідуального змісту разом із фоновими знаннями й екстралінгвістичними чинниками, що з’являються внаслідок інтерпретативної діяльності суб’єкта, текст перетворюється на дискурс. Захисний виступ адвоката функціонує у межах судового дискурсу, який характеризується високим рівнем організованості та контрольованими мовленнєвими подіями, що регулюють соціальні відносини у межах судового засідання. Зазначимо, що судовому спілкуванню властиві чіткий розподіл комунікативних ролей, типовість презентації інформації та властивість переконання. Учасниками судового дискурсу є як професіонали, так і прості громадяни, проте кількість ролей і функції учасників судової дискусії чітко визначені на законодавчому рівні. Незважаючи на регламентованість і ритуалізованість судового комунікативного процесу, судовому дискурсу притаманний інтерактивний характер, який проявляється навіть у монологічних відрізках судового засідання, де задля підтримки кооперації з іншими комунікантами судового обговорення учасниками дискурсу обираються стратегічні та тактичні мовленнєві засоби, що відповідають їхнім власним комунікативним завданням. Судовому дискурсу характерна варіативність мисленнєвої діяльності учасників судового засідання, на яку мають неабиякий вплив національні ментальні особливості. Під час судового процесу у разі зміни комунікативної ситуації професійні учасники судового засідання адаптують обрані ними стратегії та тактики мовленнєвої поведінки задля влучного відображення своїх переконань у чітко структурованому комунікативному просторі. Фукціонування промови адвоката як складової частини судового дискурсу характеризується одночасним поєднанням рис персонального (як публічна промова) й інституційного дискурсу. Інституційність захисної промови виявляється у її зовнішніх процедурних ознаках, статусній орієнтованості, адресованості, чіткій ритуалізованості побудови та місця її проголошення під час судового засідання.
ВЕРБАЛЬНА ЕКСПЛІКАЦІЯ МЕНТАЛЬНИХ ФЕНОМЕНІВ ЯК ФОРМА МЕТАЕКФРАЗИСУ В ЕСЕ ДЖОНА БЕРДЖЕРА ПРО ОБРАЗОТВОРЧЕ МИСТЕЦТВО: КОГНІТИВНО-ПОЕТОЛОГІЧНИЙ АНАЛІЗ
Authors: Луньова Т. В.
Published: June 2021

У статті, що методологічно ґрунтується на когнітивно-поетологічних студіях екфразису, з’ясовано когнітивно-поетологічні особливості метаекфрастичних контекстів вербальної експлікації ментальних феноменів в есе Джона Берджера про образотворче мистецтво, котрі визначено як такі есеїстичні фрагменти, у яких розкривається зміст чи / і походження поглядів, вірувань, переконань певних осіб чи груп осіб або виявляються принципи функціонування людської психіки. Розуміння таких контекстів є важливим для інтерпретації розглядуваної в есе картини, малюнка чи скульптури. Розкрито принцип зв’язку між екфрастичними контекстами та метаекфрастичними контекстами вербальної експлікації ментальних феноменів в есе Берджера, який полягає у смисловій взаємозалежності цих контекстів, внаслідок якої вони потребують один одного для формування цілісного смислу есе. Укладено типологію аспектів ментальних феноменів, вербально репрезентованих в есе, що включає розкриття різних проявів людської психіки, розкриття змісту певних переконань, визначення ролі фізичного середовища у формуванні певних поглядів та уявлень, демонстрацію історичної зміни змісту поглядів, експлікацію впливу певних переконань на художню творчість, розкриття принципів впливу переконань і психологічних установок на інтерпретацію мистецьких творів. Ідентифіковано спектр лінгвокогнітивних засобів, використаних автором есе для вербальної експлікації ментальних феноменів, до яких входять концептуальна метафора, поняття і текст іншого автора як певна лінгвокогнітивна дискурсивна цілісність. Простежено подвійну роль есеїстичних метаекфрастичних контекстів вербальної експлікації ментальних феноменів у потенційній взаємодії з читачами есе, яка полягає в інформуванні (поглибленні чи / і коригуванні наявного знання читачів про певні історичні й культурні явища та сучасне політичне й економічне становище у світі) та спонуканні до більш усвідомленого сприйняття мистецьких творів і до розуміння релевантності мистецтва для реального життя.
ЕМОТИВНІ ПРИКМЕТНИКИ У ПРОСТОРІ ХУДОЖНІХ ТЕКСТІВ
Authors: Мельничук Н. О.
Published: June 2021

Системний підхід до вивчення лексики англійської мови викликає необхідність виявлення закономірностей функціонування її окремих компонентів. У сучасних дослідженнях із лексичної семантики застосування системного підходу у вивченні певних явищ надає особливої цінності результатам конкретних наукових розвідок у лінгвістиці. Власне врахування системності мови дозволяє проводити вивчення кожного семантичного об’єднання слів як невід’ємної частини загальної системи мови, що допускає можливість моделювання семантичних відношень у лексиці. У свою чергу, контрастивне дослідження елементів мови сприяє виявленню таких властивостей лексичної семантики, які відображають специфіку світобачення лінгвосоціумів, адже зміна парадигм окремих мовних одиниць уможливлює розгляд деяких лексичних і семантичних явищ у новому світлі, а також пояснення особливостей їх функціонування у мові. Сучасна лінгвістична наука характеризується пожвавленим інтересом до вивчення мови як соціокультурного феномену, а тому у центрі уваги багатьох лінгвістичних досліджень є людина та її роль в організації та використанні мови як засобу спілкування. Саме тут дедалі більше уваги приділяють емоційному фактору людини у мові, адже буття людини неможливо уявити без вираження нею емоцій у повсякденному житті засобами мови. У дослідженні особливостей функціонування ЛСП ад’єктивних емосемізмів як фрагмента англійськомовної картини світу цікавим видається спостереження за його спільними та відмінними рисами порівняно з індивідуально-авторською картиною світу письменника, яка відіграє важливу роль в антропоцентрично спрямованих лінгвістичних дослідженнях, адже її вивчення дає можливість розглянути світобачення народу – носія мови та його безпосереднього представника – людини. Аналіз особливостей художнього тексту, семантичний процес утворення якого є досить складним і неоднорідним за своєю природою, дозволяє виявити закономірності художнього мислення автора, яке розкривається через мову його текстів, відбір і художнє осмислення лексичних засобів із загальнонаціонального мовного фонду. Проблема є важливою для дослідження, адже емотивний прикметник характеризується складною семантичною структурою та виконує прагматичну функцію в мовленні.
ТЕМАТИЧНА СТРАТИФІКАЦІЯ НЕОЛОГІЧНОГО КОРОНАВІРУСНОГО ЛЕКСИКОНУ СУЧАСНОЇ НІМЕЦЬКОЇ МОВИ
Authors: Моісєєва Н. О.
Published: June 2021

Статтю присвячено дослідженню актуальних змін у лексичному складі німецької мови, а саме неологічних одиниць, які з’явилися у зв’язку зі всесвітньою пандемією коронавірусу. Актуальність дослідження зумовлена самою постановкою проблеми, оскільки питання впливу сьогоднішньої всесвітньої епідемії на лексичний склад різних мов очевидні як носіям, так і дослідникам цієї сфери. Методологічну основу дослідження становить системно-функціональний підхід. У роботі диференціюються терміни «неологізм», «оказіоналізм», «лексична інновація», «неологічна одиниця», аналізуються релевантні для опису нової коронавірусної реальності лексеми. Джерелом матеріалу слугував онлайн-словник неологічної короналексики Інституту німецької мови ім. Лейбніца, який збирає та документує лексичні інновації «нової реальності», а також наводить приклади вживання, відібрані з автентичних німецьких ЗМІ. Автор розглядає окремі позамовні чинники, серед яких запроваджені санітарно-епідеміологічні правила, превалюючі настрої у суспільстві, зміна моделей міжособистісної приватної комунікації, форматів роботи та навчання, організації відпочинку та дозвілля, а також галузі суспільного життя, яких зміни торкнулися найгостріше. Окрема увага звертається на медикалізацію мовлення загалом та її роль у поповненні неологічного лексикону сучасної німецької мови. У фокус дослідження потрапляють терміни Corona, Covid, COVID-19 і їхні словотвірні похідні, які утворюють найчисельнішу групу неологічних одиниць коронавірусної епохи. Наводяться роздуми про внутрішню мотивацію запозиченого з англійської мови та поширеного у багатьох лінгвокультурах неосемантизма Social Distancing, а також його альтернативних форм soziale Distanz і soziale Distanzierung, утворених у німецькій мові шляхом калькування. Німецька мова як соціальне явище дуже продуктивно реагує на переформатування життя та свідомості мовців у зв’язку з пандемією, активно генеруючи нову лексику, яку в запропонованій науковій розвідці класифіковано за найпоширенішими лексико-тематичними групами.
СТРУКТУРНА ОРГАНІЗАЦІЯ ПОЛІТИЧНИХ ПРОМОВ АМЕРИКАНСЬКОГО ЕКСПРЕЗИДЕНТА БАРАКА ОБАМИ
Authors: Білецька І. О. , Гурський І. Ю.
Published: June 2021

Детальне вивчення лінгвістичних особливостей політичних текстів уможливлює відстеження тенденцій мовних змін, окреслення лінгвістичних засобів моделювання комунікативного портрету політика у світлі динамічних викликів досліджуваного періоду. Для комплексного вивчення політичної реальності, яка моделюється певним політиком, важливим є звернення до його політичного дискурсу. Політична промова є формою публічного виступу, процесом комунікації та одним із видів соціальної дії. Це заздалегідь підготовлений гострополітичний виступ із позитивними чи негативними оцінками, обґрунтуванням, конкретними фактами, з накресленими планами, перспективою політичних змін. Однією з ключових постатей є американський політик, 44-й Президент США – Барак Хусейн Обама. У фокусі наших лінгвістичних пошуків – дослідити структурні особливості його політичних промов, виголошених у період з 1 червня по 13 липня 2015 року. На нашу думку, політична промова є «живим організмом», повноцінне функціонування якого забезпечується завдяки злагодженій роботі «органів», тобто структурних частин, кожна з яких виконує певну функцію. У ході проведеного структурного аналізу ми використовували структурну модель організації політичної промови, до складу якої входили вступний (має на меті підготувати аудиторію до сприйняття й осмислення ключових ідей виступу, які будуть висловлені в основній частині), основний (у його межах здійснюється виклад матеріалу з використанням системи аргументів із метою обґрунтовування заявлених ідей) і заключний (призначений для того, щоб спонукати слухачів утілити почуте) блоки. У результаті нами з’ясовано, що змістове наповнення та форми реалізації задумів американського політика варіюються в кожній промові. У вступній частині промовець готує слухачів до сприйняття основної теми, прагне зацікавити їх. Саме від майстерності промовця залежить успіх майбутнього виступу. В основній частині він удається до розкриття теми з використанням різних методів аргументації. Заключна частина – «майданчик» для підбиття підсумків і стимулювання до дій, спрямованих на покращення стану речей.