bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Clinical and Psychosocial Factors Influencing Quality of Life among Medical Students
Authors: Yoon Hyung-Jun , Kim Mella Y. , Lee Jae-Hon , Ghumman Ravneet Kaur , Dickey Chandlee C. , Seo Eun Hyun , Kim Seung-Gon
Published: May 2023

Introduction: This study investigated the influence of clinical
and psychosocial factors on medical students’ quality of life (QOL).
Methods: A total of 408 medical students participated in this
study. We collected data on participants’ sociodemographic details,
symptoms of depression and Internet addiction, self-esteem, social
support, and QOL. QOL was assessed using the World Health Organization
Quality of Life-Abbreviated form (WHOQOL-BREF), which has four domains
(physical health, psychological health, social relationships, and
environment). A stepwise multiple linear regression model was
constructed to identify factors’ independent impact on QOL.
Results: Higher levels of depression and Internet addiction
were associated with lower scores in all domains of QOL, whereas higher
levels of self-esteem and social support were associated with higher
scores. Being in third year versus first-year was associated with higher
scores in the physical health and environment domains. Living alone or
in dormitories, low or middle socioeconomic status, and insufficient or
moderate pocket money were associated with lower scores in the
environment domain. Additionally, female students displayed
significantly lower scores for physical health, psychological health,
and environment than male students, but not for social relationships.
There were significant differences in certain domains of QOL due to
sociodemographic factors. Discussion: This study demonstrates
the clinical and psychosocial factors influencing medical students’ QOL.
Educational strategies focusing on strengthening self-esteem and social
support as well as preventing depression and Internet addiction may
contribute to improving medical students’ QOL.
Two-Phase Approach to Modeling the Grain-Fluid Flows with Deposition and Entrainment over Rugged Topography
Authors: Wong Hock-Kiet , Tai Yih-Chin , Tsunetaka Haruka , Hotta Norifumi
Published: May 2023

We present a grain-fluid mixture for debris flows moving on a rugged
(non-trivial) topography, where entrainment and deposition may take
place. The model equations are derived with respect to a
terrain-following coordinate system, which is constructed based on the
topographic surface. The coordinates are fixed in space, and a
“subtopography” is added on the coordinate surface to account for the
variation in the local topography when entrainment or deposition takes
place. Numerical implementation is made based on a GPU-accelerated
simulation tool, into which the entrainment-deposition mechanism is
integrated accordingly. Two numerical examples are assigned to
investigate the key features of the proposed model. One is on a
horizontal plane, on which a finite mass of grain-fluid mixture is
released from the state of rest. In this example, debris flow deposits
significantly impact the post-event} morphology and the associated flow
behaviors. The other concerns a moving mass down an inclined chute
merging into a horizontal deposition plane, where the levee formation is
reproduced. At the end, the model is validated against a debris flow
experiment to evaluate its applicability.
Mesospheric Water Vapor in 2022
Authors: Nedoluha Gerald E. , Gomez R. Michael , Boyd Ian , Neal Helen , Allen Douglas Ray , Lambert Alyn , Livesey Nathaniel J
Published: May 2023

The eruption of the Hunga Tonga undersea volcano in January 2022
injected water vapor to altitudes as high as 53 km, but also an
unprecedented and much larger amount of water vapor into the
stratosphere. Several months after the eruption, measurements from the
Aura Microwave Limb Sounder (MLS) and from three ground-based Water
Vapor Millimeter Wave (WVMS) instruments began to measure record-high
amounts of water vapor in the mesosphere over a wide range of latitudes.
While there are indications that some of this mesospheric increase in
water vapor was probably caused by the Hunga Tonga eruption, the
dynamical situation in 2022 also played an important part in
establishing the unusually large water vapor mixing ratios, both in the
upper and lower mesosphere.
Abordagens de cuidado através da telessaúde para pessoas que vivem com HIV/AIDS durante a pandemia do COVID-19: uma revisão sistemática
Authors: Alberti Fernanda , Larrosa Oliveira Helena , Gossenheimer Agnes
Published: May 2023

Objetivos: Identificar as práticas de saúde realizadas para o cuidado de pessoas vivendo com HIV/AIDS durante a pandemia de COVID-19. Métodos: Revisão sistemática de artigos publicados de março de 2020 a fevereiro de 2022 no Pubmed, Embase, Web of Science, Scielo e Lilacs. Os estudos precisam apresentar estratégias de atenção à saúde por meio do uso da telessaúde para pessoas vivendo com HIV/AIDS (PHIVAIDS) durante a pandemia de COVID-19 e ser redigidos em inglês, português ou espanhol. O programa Rayyan foi usado no processo de seleçãoe a avaliação da qualidade foi realizada utilizando o The Strengthening of the Reporting of Observational Studies in Epidemiology – STROBE para estudos observacionais e Consolidated Standards of Reporting Trials – CONSORT para ensaios clínicos randomizados. O estudo foi registrado no PROSPERO (CRD42021254602).Resultados: Foram identificadas 1.870 referências, sendo selecionadas seis que atenderam ao escopo da revisão. Todos os artigos foram desenvolvidos nos Estados Unidos e escritos em inglês. Dos seis estudos incluídos, apenas cinco apresentaram dados sobre o número de pessoas incluídas em suas pesquisas, com n=5.550. O uso da telessaúde foi direcionado principalmente a jovens adultos pertencentes apopulações-chave e prioritárias. As características clínicas antes e depois das intervenções de telessaúde também foram comparadas em estudos que coletaram achados clínicos. Conclusões: A pandemia de Covid-19 pareceu impulsionar a prática da telessaúde, garantindo uma forma de manter essa população assistida, mas as intervenções ainda são relativamente novas e seus efeitos a longo prazo na melhoriada assistência pacientes vivendo com HIV ainda precisam ser determinados.
Campanha "Farmácia vai à escola" nas escolas públicas do Rio Grande do Sul
Authors: Gossenheimer Agnes , Rigo Ana Paula , Argoud Vanessa , Alberti Fernanda , Larrosa Oliveira Helena , Schneiders Roberto
Published: May 2023

Introdução: disseminar conhecimento sobre o Uso Racional de Medicamentos e auxiliar a reflexão crítica sobre o tema na comunidade escolar são estratégias importantes para o fomento do uso e descarte adequado de medicamentos. Objetivo: descrever o planejamento e execução da campanha Farmácia vai à Escola 2021 realizada de formato remoto nas escolas públicas do Rio Grande do Sul. Métodos: O projeto foi planejado e executado por trabalhadores da saúde e da educação, que criaram e validaram conteúdo e atividades sobre o uso racional de medicamentos em formato de vídeos, jogos, podcasts, disponibilizados de forma virtual aos professores e alunos da rede estadual de ensino, mediante prévia adesão ao projeto. Realizou-se um concurso artístico sobre o uso racional de medicamentos com premiação aos melhores trabalhos. Resultados: Foram produzidos 15 vídeos, dois podcasts e seis atividades para discussão e interpretação dos conteúdos propostos organizados em Guia de Atividades da Campanha Farmácia vai à Escola. A fim de promover a adesão e participação, foram realizadas reuniões online com professores para esclarecimentos sobre a campanha e concurso artístico. Aderiram aoprojeto 532 escolas e participaram do concurso artístico 127 alunos e seu professor associado. Conclusão: O desenvolvimento da campanha de forma intersetorial possibilitou que fosse elaborada a partir das necessidades da comunidade escolar, facilitando o engajamento de estudantes e professores, demonstrando que a saúde é uma temática transversal com a educação.
Acute Pancreatitis: A Short Review
Authors: Jordan Santiago Gomez
Published: May 2023

To expose the global importance of this disease, in 2012, an American study determined an estimated and annual cost of 2,6 billion dollars for inpatient costs as well as being the most common gastrointestinal cause for hospitalization
Disputa política ou batalha espiritual?
Authors: Silva Edilson Márcio Almeida da , Silva Emanuel Freitas da , Bartel Bruno Ferraz
Published: May 2023

O artigo tem por objetivo discutir, sob uma perspectiva histórico-antropológica, as representações que, nos últimos tempos, têm perpassado o acionamento do lema “Deus, pátria e família” por uma parcela da população brasileira. Com base em conteúdos jornalísticos veiculados ao longo do ano de 2022, o intuito da discussão é pôr em relevo certos componentes da gramática moral conservadora que, em meio a uma das mais acirradas polarizações político-ideológicas da história, confere a uma disputa eleitoral os contornos de uma batalha espiritual ou, ainda, de uma guerra do Bem contra o Mal.
PENYULUHAN PEMBUATAN KERIPIK JAMBU KRISTAL SEBAGAI INOVASI OLEH-OLEH KHAS PEKON SIDOMULYO
Authors: Sumargono Sumargono , Wardani Yulia Kusuma , Kuncoro Sapto , Aristoteles Aristoteles , Pratiwi Delsya , Megasari Deska , Dwi Hilda , Al-Fahrezi M. , Sari Mutia , Wildan Razka , Wandikbo Roince
Published: May 2023

Desa Sidomulyo  merupakan desa yang terletak di Kecamatan Sumberejo, Kabupaten Tanggamus, dan salah satu hasil bumi yang menjadi unggulan dari desa Sidomulyo adalah berkebun jambu kristal Potensi desa yang melimpah menjadi salah satu tujuan utama pelaksanaan KKN (Kuliah Kerja Nyata) guna meningkatkan kualitas Sumber Daya Manusia (SDM) dalam mengolah dan mengembangkan potensi desa setempat. Hasil yang dicapai dari keseluruhan program KKN diantaranya mengembangkan keterampilan masyarakat dan ikut membantu pembangunan SDM dan SDA guna meningkatkan potensi desa setempat.  Program sosialisasi pembuatan keripik jambu kristal dan penyuluhan strategi marketing E-Commerce untuk memasarkan hasil bumi desa. Dilaksanakan untuk menumbuhkembangkan sumber daya alam yang dimiliki oleh Desa setempat. Dalam bidang lingkungan, dan ekonomi dalam melaksanakan program-program tersebut, kami mendapatkan respon dan partisipasi aktif  warga desa Sidomulyo, Kecamatan Sumberejo, Kabupaten Tanggamus .
PENYULUHAN HUKUM DAMPAK PENYALAHGUNAAN MEDIA SOSIAL MENURUT UNDANG-UNDANG INFORMASI DAN TRANSAKSI ELEKTRONIK (ITE) DI SMAN 1 GEDONGTATAAN
Authors: Adhan Sepriyadi , Tobing Torkis Lumban , Prayitno Dwi Pujo , Dwiatin Lindati , Nurhasanah Siti , Yuniati Ati
Published: May 2023

Di era globalisasi sekarang ini banyak sekali bermunculan media sosial. tidak hanya orang dewasa saja yang menggunakan media sosial, bahkan pelajar sekolah dan anak-anak yang belum cukup umur juga sudah akrab dengan media sosial yang sekarang sedang berkembang. Bagaimanapun juga arus media internet tidak bisa terbendung dan dicegah, karena hal tersebut merupakan bagian dari perkembangan arus teknologi informasi, sehingga apapun risiko positif dan negatif akibat dari dampak yang ditimbulkan merupakan sebuah akibat dari perkembangan teknologi informasi saat ini. Dari hasil  prasurvey terhadap pelajar SMA yang ditemui, fakta menunjukkan bahwa sebagian penggunaan jejaring sosial memanfaatkan jejaring sosial untuk hanya sekedar iseng belaka. Penyuluhan hukum di kalangan pelajar ini dikarenakan sejauh ini yang rawan menjadi korban dari perkembangan media sosial ini adalah kalangan pelajar. Melalui penyuluhan ini juga di harapkan peserta didik mampu menggunakan teknologi informasi maupun media sosial sesuai dengan asas kemanfaatannya dan norma-norma yang berlaku secara baik, bijak dan bertanggung jawab. Selain itu penyuluhan ini juga bertujuan untuk memberikan pengetahuan, penyadaran dan pemahaman kepada peserta didik bahwa penggunaan teknologi informasi maupun media sosial itu diatur dan dilindungi oleh negara melalai undang-undang yang mengaturnya yaitu Undang-Undang Nomor 19 Tahun 2016 Tentang Informasi dan Transaksi Elektronik (ITE).  Sasaran dalam kegiatan ini yaitu siswa dan siswi SMA serta para guru di lingkungan sekolah. Lokasi kegiatan akan dilaksanakan di aula sekolah. Setelah kegiatan ini selesai, hasil yang diharapkan dalam kegiatan ini yaitu agar mereka memiliki pengetahuan dan pemahaman yang semakin baik mengenai dampak penyalahgunaan media sosial.
Пандемія КОВІД-19, як надзвичайна ситуація територіального рівня забезпечення населення медичною допомогою
Authors: Білак-Лук’янчук В.Й , Данко М.Й.
Published: May 2023

Мета дослідження: дослідити визначення пандемії КОВІД-19 на рівні територіальної громади, як надзвичайної ситуації громадського здоров’я.Матеріали та методи. Методи: бібліосемантичний, соціологічних досліджень, статистичний, структурно-логічного аналізу. Матеріали: дані галузевої статистичної звітності, результати соціологічного дослідження яким охоплено 127 жителів Закарпатської області, 59 медичних працівників первинної медичної допомоги та 68 керівників і депутатів територіальних громад.Результати. В ході адміністративно-територіальної реформи в Закарпатській області сформовано 64 територіальних громад. Встановлено високий рівень ураженості населення Закарпатської області на КОВІД-19. До проведення карантинних профілактичних заходів керівники територіальних громад та медичні працівники первинної ланки явились не готовими, а для більшості населення пандемія КОВІД-19 стала особистою проблемою.Висновки. В ході дослідження встановлено, що пандемія КОВІД-19 виявилася надзвичайною ситуацією громадського здоров’я на рівні територіальної громади.Ключові слова: територіальні громади, КОВІД-19, пандемія, громадське здоров’я, надзвичайна ситуація.
Характеристика звернень населення за медичною допомогою у зв’язку з депресивними розладами
Authors: Миронюк В.І.
Published: May 2023

Мета: дослідити звернення населення Закарпатської області за спеціалізованою амбулаторно-поліклінічною медичною допомогою в зв’яку з депресивними розладами.Матеріали та методи. Матеріали дослідження: статистичні звіти за формою №10 (річна) «Звіт щодо надання психіатричної допомоги населенню» за період 2018-2020 рр. комунального та приватного закладів охорони здоров’я Закарпатської області. Методи дослідження: статистичний, структурно-логічного аналізу.Результати. Відмічена тенденція до зменшення кількості населення Закарпатської області, яке звертається за амбулаторно-поліклінічною допомогою з приводу депресивних розладів. Переважну частку пацієнтів складають чоловіки, які проживають в сільській місцевості. Частка хворих у яких в результаті лікування наступило одужання або стійка ремісія є нижчим ніж в цілому в Україні.Висновки. Результати дослідження вказують на необхідність оптимізації системи амбулаторної медичної допомоги при депресивних розладах.Ключові слова: депресивні розлади, амбулаторна медична допомога, звернення, населення, Закарпатська область.
The specificities of communication in the care of patients with cardiovascular diseases
Authors: Šulcová Jana , Murgová Anna
Published: May 2023

Основні досягнення медицини, зокрема фармакотерапії чи медичних технологій та пристроїв, не покращили стан серцево-судинних захворювань.Мета: шляхами підвищення якості обслуговування пацієнтів та зменшення кількості пацієнтів із ССЗ є покращення співпраці з точки зору постачальника медичної допомоги – пацієнта – медичної допомоги.Власний текст: спілкування медичного персоналу з пацієнтом без помилок.Висновок: ефективне спілкування між пацієнтом та медичним персоналом має великий вплив на задоволеність пацієнтів.Ключові слова: спілкування, освіта, медсестра, пацієнт.
Особливості реабілітаційної допомоги пацієнтам на базі багатопрофільного закладу охорони здоров’я третього рівня надання медичної допомоги (на прикладі Закарпатської області)
Authors: Гузак О.Ю.
Published: May 2023

Мета: визначенення структури та організаційних особливостей реабілітаційної допомоги пацієнтам на базі регіонального багатопрофільного закладу охорони здоров’я третього рівня надання медичної допомоги населенню.Методи. Методи дослідження: бібліосемантичний, статистичний, структурно-логічного аналізу та узагальнення. Матеріалами дослідження виступили офіційні звітні та облікові форми медичної документації закладу охорони здоров’я.Результати. Реабілітаційні послуги в КНП «ЗОКЛ ім. А.Новака» ЗОР сконцентровані на наданні реабілітаційної допомоги в основному пацієнтам з хворобами і порушеннями двох систем між якими є кардинальні відмінності в переважних режимах надання реабілітаційної допомоги (стаціонарний чи амбулаторний). У березні 2022 року в структурі реабілітаційних послуг стаціонарного та амбулаторного характеру переважну більшість складали послуги пацієнтам з порушеннями кістково-м’язевої системи та сполучної тканини (78,4% загальної кількості) та пацієнти із захворюваннями нервової системи (11,1% загальної кількості). При цьому пацієнти з порушеннями кістково-м’язевої системи та сполучної тканини у переважній більшості (97,5%) отримували реабілітаційні послуги в амбулаторному режимі, а пацієнти з хворобами нервової системи навпаки – 70,6% отримували реабілітаційні послуги в стаціонарному режимі.Висновки. Можливості надання реабілітаційних послуг в стаціонарному режимі за принципом раннього початку реабілітації в закладі використовуються не в повному режимі. Низькою є залучення до реабілітаційної допомоги пацієнтів з іншими групами захворювань чи патологічними змінами інших органів та систем.Ключові слова: структура реабілітаційних послуг, багатопрофільна заклад охорони здоров’я, Закарпатська область.
Морфологічні фенотипові зміни стану опорно-рухового апарату у дітей 4–6 років із різними ступенями гіпермобільності суглобів
Authors: Тонкопей Ю.Л. , Скиба О.О.
Published: May 2023

Мета дослідження. Виявлення морфологічних фенотипових змін стану опорно-рухового апарату у дітей 4-6 років із різними ступенями гіпермобільності суглобів.Матеріали та методи. Обстежено 446 дітей від чотирьох до шести років. Було включено викопіювання даних комплексного медичного огляду, визначення гіпермобільності суглобів, антропометричне обстеження дітей та оцінка морфологічних проявів доліхостеномілії. Для контролю стану склепіння ступні дітей з гіпермобільністю суглобів було застосовано метод подометрії.Результати. У дітей із проявами гіпермобільності спостерігалася диспропорційність росту та дозрівання організму у цілому. Кіфотична постава діагностована у 46% дітей, сколіотична постава виявлена у 36% дітей із вираженим ступенем гіпермобільності. Визначено, що сплощення склепіння ступні та плоскостопість проявляється із вираженістю ступенів гіпермобільності, а зубо-щелепні аномалії зафіксовано у 59% обстеженого дитячого контингенту.Щодо фенотипових проявів доліхостеномілії найбільшу кількість випадків – 12% становили дисгармонійні співвідношення довжини кистей та 13% стопи відносно довжини тіла. 5% дітей із суглобовими проявами мали порушення пропорційності верхнього та нижнього сегмента тіла.Висновки. Встановлено характерні фенотипові ознаки, що підтверджують детерміновану схильність дітей до диспропорційного розвитку опорно-рухового апарату на тлі гіпермобільності суглобів. Вказані факти є підґрунтям для розробки методик оздоровчо-профілактичних заходів.Ключові слова: діти, гіпермобільність суглобів, опорно-руховий апарат, порушення постави, плоскостопість, доліхостеномілія.
ОЙКОНІМИ НА -ІВК-А ЯК РЕЗУЛЬТАТ ПЕРЕЙМЕНУВАННЯ ПОСЕЛЕНЬ
Authors: Висоцька Марія
Published: May 2023

Стаття присвячена аналізу перейменувань назв населених пунктів у ХХ столітті (у післявоєнний пері- од) та змін у топонімному ландшафті України внаслідок утворення нових географічних назв на -івк-а. Наслідком Указу Президії Верховної Ради УРСР (від 7.09.1946 р.) «Про збереження історичних та уточнення і впорядкування існуючих назв сільських рад і населених пунктів» є численні перейменування населених пунктів на всій території України. Це спричинило масштабні деформаційні зміни в ойконімній системі України. Замість старих, часто давніх назв, у яких увіковічена історична та культурна пам’ять народу, постали нові штучні оніми з формантом -івк-а.

Мета нашого дослідження – зафіксувати всі назви поселень на -івк-а, які виникли внаслідок перейменувань 1946 р., встановити екстра- та інтралінгвальні чинники, що вплинули на зміни в ойконімній системі України.

Аналізуючи суть політики перейменувань населених пунктів, потрібно враховувати, що, по-перше, ойконіми

– яскравий компонент історичної пам’яті народу, який формує та передає важливу інформацію між поколіннями, по-друге, важливим є політичний контекст: процеси найменування та перейменування населених пунктів є засобами втілення ідеологічних тенденцій.

У повоєнний період було введено в ойконімний простір України 761 нову назву з формантом -івк-а. Найбільше таких онімів зафіксовано в Одеській, Львівській, Волинській, Житомирській та Запорізькій областях. Унаслідок політики перейменування були замінені: 1) назви іномовного походження (Клейнендорф, Бургуджи, Малінешти); 2) польські відповідники антропонімів у твірних основах (Янівка); 3) ойконіми з асоціативно-негативною семантикою (Дурняки); 4) назви поселень, твірними основами яких виступають етноніми (Лашки); 5) ойконіми, в основах яких містилася згадка інших країн (Литва) 6) ойконіми, які мали стосунок до релігії (Святий Станіслав); 7) описові та прийменникові конструкції (Чума за Тисою). Також зафіксовані перейменування, пов’язані з об’єднанням кількох поселень. Проаналізовані зміни атрибутів у складених назвах (Петрівка № 1). Більшість новотворів є невмотивованими, тому й потребують повторного перегляду.
ЛЕКСИЧНА ВЗАЄМОДІЯ В ОЙКОНІМІЇ ТА ГІДРОНІМІЇ ГАЛИЦЬКОЇ ГУЦУЛЬЩИНИ
Authors: Габорак Мирослав
Published: May 2023

У статті проаналізовано взаємодію лексичних одиниць при творенні назв водних об’єктів, населених пунктів та їх частин, що функціонують на території Галицької Гуцульщини, визначено їх кількісні параметри і при- чини, які зумовили появу генетично споріднених утворень різних класів топонімної системи краю. Питання про гідро- німно-ойконімні паралелі в топонімії різних регіонів України досліджували такі ономасти, як Є.С. Отін, Л.Т. Масенко, Н.Є Михайличенко, Є.М. Черняхівська, М.М. Юрків та інші, проте такому аналізу не піддавалися власні географічні назви Галицької Гуцульщини, що й зумовило актуальність нашої статті. Мета дослідження ‒ з’ясувати лексичну вза- ємодію в ойконімії та гідронімії Галицької Гуцульщини (Верховинський, Косівський, Надвірнянський райони Івано- Франківської області). З᾽ясовано, що у процесі творення гуцульських назв населених пунктів і водних об’єктів відбува- лося активне використання в ролі їх твірних основ лексичних одиниць обох класів онімів. Це було зумовлене, з одного боку, тим, що, заселяючи ту чи іншу територію, люди давали спочатку найменування поселенням, а вже потім іншим географічним об’єктам, розташованим на їх територіях, у тому числі й невеличким річкам, потокам, струмкам, боло- там. При цьому вони часто використовували не нові лексеми, а вже звичні для себе найменування, підкреслюючи цим самим локалізацію того чи іншого об’єкта. Водночас люди завжди селилися біля водних об’єктів і нерідко, особливо на пізно заселюваних територіях, називали свої нові поселення найменуваннями цих об’єктів. Усе це породжувало тісну лексичну взаємодію між ойконімами та гідронімами. Визначено, що основними способами творення аналізованих одиниць були трансонімізація гідронімів, ойконів, суфіксація, лексикалізація та онімізація прийменниково-онімних комплексів. Словотвір ойконімів і гідронімів здійснювався за моделями і способами, характерними й для інших тери- торій України. Локальна особливість аналізованих одиниць знаходить свій вияв у наборі базових основ, зокрема тих, що повязані з гірською термінологією та діалектною здиференційованістю.
K TERMÍNOM proprializácia, deapelativizácia a transonymizácia
Authors: Імріхова Марія
Published: May 2023

Автор дослідження зосереджується на деяких базових лінгвістичних концепціях (пропріалізації, апелятивизації, депропріалізації та деапелятивізації, онімізації, деонімізації, трансонімізації) та представляє їхні концептуальні обмеження. Вихідним пунктом є а) теорія власного імені, згідно з якою онімічний зміст складається з окремих сегментів інформаційно-енциклопедичного характеру та оформлення; б) визначення апелятивів та пропріативів як іменників певних лексико-граматичних груп. Представляючи визначення термінів у лінгвістиці, необхідно гармонізу- вати термінологію процесів в апелятивній та пропріальній сфері мови. Процеси, які відбуваються аналогічно в обох підсистемах, не потребують термінологічного розрізнення, але, з іншого боку, необхідно конкретизувати, зокрема, перехід з однієї підсистеми в іншу, до чого прагне ономастика.

Терміни онімізація, деонімізація, трансонімізація перебувають у взаємодоповнювальних відносинах, якщо від- правною точкою є передавання форм і водночас наявне формальне співвіднесення обох полюсів ономасіологічного процесу. Якщо форма мотивації змінюється, – це не перехід / перенесення оніма на інший рівень, а явище словотво- рення в онімічній системі. Якщо мотиватором формально похідного пропріума є інший пропріум, ми можемо гово- рити про (транс) онімічне утворення. Про трансонімізацію також слід говорити у разі перенесення на найменування нового унікального явища в межах одного онімічного підкласу, від одного унікального об’єкта до іншого. Якщо між мотивувальним і мотивованим пропріумом існує чіткий зв’язок та спільна онімічна сема, ми вважаємо таке явище в трансонімізації онімічною полісемією.

Словацька ономастична термінологія знаходиться в процесі порівняння та узгодження зі слов’янською та між- народною ономастичною термінологією.

Словацька ономастична теорія перебуває також під впливом інтернаціоналізації, але вона зберігає внутрішню усталену функціональну еквівалентність, яку, однак, треба перевіряти, на що спрямоване наше дослідження.
МІКРОТОПОНІМИ КІНЦЯ XVIII – ПОЧАТКУ ХІХ СТОЛІТТЯ, МОТИВОВАНІ НАЗВАМИ РОСЛИН (на матеріалі онімів Самбірського циркулу)
Authors: Мосур Оксана
Published: May 2023

Актуальність дослідження полягає у недостатньому опрацюванні історичних мікротопонімів Украї- ни. У статті проаналізовано пропріативи Самбірського циркулу – історичної адміністративно-територіальної одиниці Галичини кінця XVIII – початку ХІХ ст. Він об’єднував 412 населених пунктів (міст, сіл, передмість, присілків, хуторів). За сучасним адміністративно-територіальним поділом це частина поселень Самбірського, Старосамбірського, Дрогобицького, Турківського, Городоцького, Мостиського, Пустомитівського, Миколаївського, Стрийського та Ско- лівського районів Львівської області та 5 поселень на території Польщі. Мікротопоніми зафіксовані на сторінках двох писемних пам’яток: Йосифінської (1785–1788) та Францисканської (1819–1820) метрик. Вони зберігаються у Центральному державному історичному архіві у м. Львові (фонд 19 опис XIV і фонд 20 опис XIV відповідно). Це перші поземельні кадастри Галичини, які містять деталізований опис земель краю та економічну оцінку їхньої вартості. Для виокремлення власних назв мікрооб’єктів із контексту метрик застосовано метод текстологічного аналізу. За семанти- кою мотивувальних баз історичні мікротопоніми Самбірського циркулу поділено на відапелятивні (56%) та відонімні (44%). Відапелятивні утворення – це похідні від географічної термінології та лексем, пов’язаних із антропогенним чинником. Географічна термінологія об’єднує назви рельєфу, ґрунтів, гідрооб’єктів, фіто- та зоолексеми. Мета статті – здійснити аналіз мікротопонімів Самбірського циркулу, зафіксованих у кадастрах і утворених від апелятивної лексики на позначення рослин. Основні завдання статті: зібрати мікротопоніми регіону, похідні від найменувань рослин; здійснити лексико-семантичний аналіз твірних баз власних назв; провести кількісні підрахунки фітомікротопонімів. Короткі результати і висновки. До фітолексем зараховано найменування дерев, кущів, трав’янистих рослин

– окультурених (злакових, городніх) і дикорослих, назви сукупності рослин. Ця апелятивна лексика була продуктив-

ною у творенні мікротопонімів Самбірського циркулу на зламі XVIII–ХІХ ст. і мотивувала 7,1% пропріативів від усієї кількості власних назв малих географічних об’єктів регіону.
НАЗВИ ЗОРЯНОГО НЕБА В АСОЦІАТИВНО-МЕМЕТИЧНОМУ ОСМИСЛЕННІ (на матеріалі вільного асоціативного онімного експерименту)
Authors: Неклесова Валерія
Published: May 2023

Дослідження присвячено окресленню космонімної частини онімного ландшафту як онімного аспекту буття національно-мовної картини світу (НМКС). Онімний ландшафт є реалізацією соціокультурної сукупності власних назв та меметичних комплексів, що створюють інформаційний ландшафт епохи у неподільній єдності культурних, мовних та емоційно-асоціативних компонентів. Колективна рефлексія суспільства народжує власну назву, яку втілено у меметичному комплексі як культурний та соціальний артефакт, при цьому основними принципами співіснування ста- ють народження ідей, виникнення й поширення інформації, реалізація даних як один із центральних видів діяльності, створення впливових акторів багатьох видів дискурсу. Спираючись на аналіз даних вільного асоціативного онімного експерименту (ВАОЕ) за методикою семантичного гештальту асоціативного онімного поля (СГАОП), ми окреслили універсальні та етномеметичні аспекти асоціативного репертуару деяких космонімів. Проведено ВАОЕ з інформан- тами – носіями трьох неспоріднених мов (української, іспанської, англійської) скеровані на виявлення емотивного компонента НМКС та висвітлення його меметичного підґрунтя.

Космоніми є мемоплексами, які є структурними одиницями культурних етнічних систем, що передаються від од- нієї людини до іншої неконтрольовано, вони слугують засобом транслювання інформації та формують цивілізаційну ідентифікацію носія.

В основі розповсюдження мемоплексів-онімів – спроба поширення інформації та передачі досвіду у «вертикальному» напрямі (серед покоління) та «горизонтальному» (від пращурів до нащадків). Потенція космоніма-мемоплекса маніфестується як соціальний артефакт, який актуалізує усталені практики суспільної взаємодії, що еволюціонували як необхідні параметри соціальної поведінки. Інформаційний канал, яким здійснюється актуалізація мемного космоніма, має комплексну структуру, у якій містяться культурні, соціальні, етнічно-марковані аспекти. У такий спосіб акту- алізуються властивості мемоплексу-оніма як культурного та соціального артефакту.
«ЕПОХА ЗЕЛЕНСЬКОГО» В ОНОМАСТИЧНОМУ СЛОВОТВІРНОМУ ВИМІРІ (спостереження тимчасово аполітичного мовознавця)
Authors: Нелюба Анатолій
Published: May 2023

Інноваційні процеси в українській мові відзначаються різноманіттям своїх виявів і наслідків. Особливо помітними і несподіваними з-поміж них є словотвірні явища і результати. Статтю присвячено дослідженню де- риваційних інновацій невеликого часового проміжку – президентство В. Зеленського і його допрезидентські перегони. Основним завданням статті є з’ясування ролі ономастикону в мовному відображенні ‘поточної української політики’ у найрізноманітніших її аспектах. Предметом дослідження є інноваційні онімні й відонімні деривати (способи, засоби й результати їхнього творення), що позначають реалії політичного й навколополітичного життя України.

Як свідчить зібраний матеріал, для сучасника важливими є лише деякі складники українського політичного життя, що відобразилося у відповідних групах номенів: президент і його іпостасі-амплуа, президентська свита (оточення) і масовка, антураж, атрибути, ознаки і властивості, дії і наслідки, підконтрольна територія. Деривати кожної з груп різняться між собою кількісними параметрами, використовуваними способами і засобами творення, отриманими на- слідками; більшість із них має яскраво виражені стилістико-конотаційні властивості (інколи на межі допустимого, пристойного).

Уперше в дериваційному просторі онім (у цьому разі прізвище президента) виявив приховані, не відомі й не реалізовані до цього часу мінливість статусу і форми відпрізвищевого елемента: утинок, префікс, префіксоїд, інфікс; сам елемент набув ознак універсальної приєднуваності. Частину словотворчих засобів використано у не властивому їм значенні (закінчення множини -и, форманти оцінно-розмірного порівняння -енят(а), -ик/ік). Про декі зміни у традицій- ному словотворенні свідчить і явище невідповідності семантики деривата семантиці складників словотвірної моделі, що з-поміж іншого унаочнює експериментальність інноваційного словотворення і його ігрову стихію.

Більшість дериватів має онімну природу – твірними основами є оніми чи наслідком є онім, звідси й неабиякий ступінь персоніфікації досліджуваної епохи.
ПОСЕСИВНИЙ КОМПОНЕНТ У СКЛАДІ ЧЕСЬКИХ АНТРОПОНІМНИХ ФОРМУЛ XIV–XVIII СТОЛІТЬ
Authors: Петріца Наталія
Published: May 2023

У статті проаналізовано продуктивність, словотворчі та морфологічні особливості посесивів у складі чеських антропонімних формул допрізвищевого періоду. У чеських писемних пам’ятках допрізвищевого періоду посесивні назви представлені меншою кількістю фіксацій, ніж індивідуальні чи відтопонімні. З відходом західних слов’ян від давніх патріархальних традицій і відносно раннім утвердженням права приватної власності іменування за главою сім’ї в чехів втрачає актуальність. Цим чеська антропонімосистема помітно відрізняється від східно- і південнослов’янської, де патронімічні назви були надзвичайно актуальними.

Еволюція чеської АФ особове ім’я + посесивний компонент відбувався в тому ж напрямку, що й у всіх слов’янських мовах: від аналітичних до синтетичних патронімів. Описова посесивна назва реалізована у вигляді ад’єктивного патро- німа, андроніма, назви за іншим родичем, назви за іншою особою (часто підданого за його паном). Синтетично виражений посесив у чеських дволексемних іменуваннях XV–XVIII ст. реалізується у вигляді двох морфологічних варіантів: субстантивного та ад’єктивного. Ад’єктивний варіант чоловічих іменувань утворювався за допомогою суфіксів -ův/-ov, рідше -ů, -in, субстантивний варіант суфіксів – -ic, -ec, -ovic. До ХIV ст. продуктивністю вирізнявся патронімічний фор- мант -ovic, згодом -ův. Часто чеські пам’ятки фіксують і десуфіксовані патроніми, коли у функції допрізвищевої назви вжито ім’я батька без присвійних формантів.

З огляду на те, що чехи рано відмовилися від патронімічних формантів, використовуючи десуфіксовані патроніми, функцію посесивів виконували також демінутивні суфікси -ek, -ес, -ík, приєднані до особового імені батька. Сімейна пов’язаність осіб у представників шляхти виражалася не словотворчими формантами, а на лексичному рівні, до прикладу, відтопонімним означенням, котре вказувало одночасно і на рід, вихідцем з якого був денотат, і на місце, де цей рід проживав. Це була опосередкована вказівка. Крім того, чеська шляхта досить рано почала використовувати індивідувальне прізвисько якогось предка у ролі допрізвищевого родинного означення.
КОНОТОНІМИ У ТВОРАХ ВАСИЛЯ ШКЛЯРА
Authors: Пискач Ольга
Published: May 2023

Художній текст виявляє широкі можливості для конотонімізації, вивчення якої є актуальним і спри- ятиме не тільки поповненню емпіричної бази української конотонімії, а й поглибленню цілісної концепції розвитку національної ономастики та лінгвостилістики.

Мову художніх творів В. Шкляра в різних аспектах досліджували Л. Томіленко, В. Буда, Л. Старовойт, В. Семиряк, Н. Венжинович, І. Глуховцева, Н. Митько, А. Вегеш, О. Мороз, О. Іонова, К. Олар, М. Доценко, Н. Свистун, В. Тихоша, Т. Шевченко, В. Лисенко та ін. Проте вторинне значення онімів, що виявляється у зміні їх конотативних образів і роз- ширенні семантичного діапазону, у художньому ідіостилі В. Шкляра вивчено ще недостатньо.

Мета статті – семантичний і функціональний аналіз конотонімів у художній мові В. Шкляра. Джерелом для дослідження послужив мовний матеріал романів «Ключ», «Залишенець. Чорний Ворон» і «Маруся». Для досягнення мети заплановано вирішити такі завдання: вилучити з художнього тексту власні назви зі вторинним конотативним змістом; здійснити їх класифікацію за референтною основою; дослідити механізм семантичного розширення пропріативів; простежити функціонально-стилістичне навантаження конотонімів.

В аналізованих романах В. Шкляра зафіксовано переважно конотонімні антропоніми, топоніми, ергоніми, що виникли шляхом метафоризації та метонімізації. Домінантою художнього почерку митця є вживання конотонімних інтерлінгвальних міфоантропонімів та інтралінгвальних топонімів.

Виразна експресивність притаманна конотонімам, що виникли на базі метафоризації. Конотоніми ж метонімічного типу виявляють послаблену образність і мають здебільшого узуальний інтралінгвальний характер.

Характер конотонімів художнього тексту частково залежить від жанрових особливостей, ідейно-тематичного змісту і проблематики твору: якщо в гостросюжетному романі «Ключ» переважають метафоричні конотативні антро- поніми, то в історичному творі «Маруся» превалюють метонімічні топоніми й ергоніми. Найпродуктивнішою є коно- тонімізація онімів у мові роману «Ключ», а найменш продуктивна – в романі «Залишенець. Чорний Ворон».
МОРФОЛОГІЧНА ПАРАДИГМАТИКА УКРАЇНСЬКИХ ЧОЛОВІЧИХ ІМЕН ПЕРШОЇ ВІДМІНИ М’ЯКОЇ ГРУПИ
Authors: Ахмедова Юлія
Published: May 2023

У статті висвітлено основні чинники, що впливають на морфологічну парадигматику антропонімів

– чоловічих імен, які в українській мові відмінюють за зразком першої відміни м’якої групи, оскільки відмінкові парадигми українських особових імен описано фрагментарно, зокрема не досліджено їхню специфіку в контексті сучасної мовознавчої науки. До іменників першої відміни м’якої групи зараховано українські власні чоловічі імена з м’якою приголосною фонемою основи, відмінкові форми яких визначають морфологічні (маркованість категорією чоловічого роду; однотипність відмінкових форм; наявність варіантних форм (у знахідному відмінку множини); акцентуаційні (однотипне наголошування); різна графічна презентація флексій (генітив, датив, інструменталь, локатив, вокатив од- нини й номінатив, генітив, акузатив, вокатив множини); морфонологічні (чергування твердих і м’яких приголосних фонем) релевантні фактори. Проаналізовано акцентуаційні особливості особових чоловічих імен, які відмінюють за зразком іменників першої відміни м’якої групи, зокрема обґрунтовано вибір наголосу у вокативі однини й множини словоформи Ілл-я́; розглянуто особливо складні випадки вибору відмінкових закінчень зазначеної групи антропоназв, а саме пояснено форму кличного відмінка однини чоловічих імен першої відміни м’якої групи. У процесі дослідження використано комплексну методику, що об’єднує різні методи та прийоми, основними з яких є описовий, зіставний і метод кількісних підрахунків. Для виокремлення відмінкових схем і вивчення явищ, притаманних словозмінній парадигматиці українських власних чоловічих імен першої відміни м’якої групи, застосовано граматичний аналіз антропонімів – власних чоловічих імен – і дистрибутивний аналіз морфем досліджуваних іменників. Для визначення ролі кінцевої фонеми основи або словотворчого афікса під час вибору відмінкової флексії застосовано формантний аналіз лексем. Морфологічна парадигматика антропонімів на позначення українських власних чоловічих і жіночих імен по- требує комплексного аналізу та системного опису, ураховуючи сучасні підходи, екстра- та інтралінгвальні чинники.
К ЭТИМОЛОГИИ ИСЧЕЗНУВШИХ ОЙКОНИМОВ ВОРОНЕЖСКОГО КРАЯ УКРАИНСКОГО ПРОИСХОЖДЕНИЯ
Authors: Попов Сергій
Published: May 2023

Сучасний топонімікон Воронезької області Російської Федерації містить десятки ойконімів, що мають українське походження. За останні шістдесят років у регіоні офіційно зникло більше однієї тисячі найменувань населених пунктів. Зниклі ойконіми українського походження є великою історико-культурною цінністю для Воронезького краю, оскільки в них були зафіксовані основні етапи заселення та господарського освоєння регіону. Актуальність дослідження зумовлена однаковою важливістю ономастичних даних південноруських та українських говірок на тери- торії краю й необхідністю складання та публікації «Словника зниклих ойконімів Воронезького краю». Нині в картотеці словника – більше однієї тисячі назв. Мета статті – дослідивши масивний пласт зниклих воронезьких ойконімів, виявити серед них найменування населених пунктів українського походження, що дозволить проілюструвати історію заселення та господарського освоєння регіону яскравими топонімічними прикладами. Об’єктом дослідження стали Воронезькі ойконіми українського походження, що зникли у 1950-ті – 2000-ні роки. Серед основних причин зникнення ойконімів автор виділяє реорганізацію населених пунктів (у формі злиття, приєднання, виділення, поділу), їх скасування і перейменування. У статті наведено приклади зниклих ойконімів Воронезької області українського походження, яке виявляється на різних рівнях мови: фонетичному, лексичному та словотвірному. Особливе місце в регіональному топонімоконі займають етноойконіми, що вказуть на українське населення окремих населених пунктів. Автор доходить висновку, що багатовікові мовні контакти двох споріднених східнослов’янських народів призвели до міцної фіксації українських ойконімів у досліджуваному російськомовному регіоні і зробили їх частиною російської національної культури. Підготовка і видання «Словника зниклих ойконімів Воронезького краю» дозволить зберегти для нащадків найменування населених пунктів регіону, зокрема й тих, що мають українське походження.
СВІТОГЛЯДНО-МОВНА КОНЦЕПЦІЯ ФЕДОРА ПОТУШНЯКА
Authors: Сньозик Ганна
Published: May 2023

У статті розглядається світоглядно-мовна концепція Федора Потушняка. Мова художніх творів пись- менника становить великий науковий інтерес для мовознавчих досліджень передусім тому, що вона належить до кон- кретної національної культури, що охоплює національні традиції, мову, історію, літературу. Мовотворчість письменни- ка є зразком живого та різнобічного відтворення подій у сфері української культури та мови 30–50-х років ХХ століття.

Внесок Федора Потушняка у розвиток літератури та науки на Закарпатті важко переоцінити. Його художніми творами та науковими роботами захоплюються в Україні та за кордоном.

Федір Потушняк ішов у ногу з європейським культурно-мистецьким розвитком, якого сучасники не розуміли або не хотіли розуміти. Його творчість явно модерністська. Дослідники відзначали риси символізму, імпресіонізму, сюр- реалізму тощо, що не вписувалося в програму соцреалізму та викликало тиск на життя Ф. Потушняка. Отже, за життя письменника не лише недооцінили, а й намагалися знищити морально, адже, як людина з європейським мисленням, феноменальними здібностями, він не вписувався в тодішню тоталітарну систему.

Уточнено поняття мовна особистість відповідно до сучасних концепцій лінгвокультурології; виявлено домінантні риси особистості Федора Потушняка; проаналізовано екстралінгвальні чинники: навчання, місце проживання, період життя і творчості тощо; доведено, що такі фактори здійснюють вагомий вплив на індивідуально-художнє мовомислення, формування соціально-культурної концептосфери й способів її вербальної репрезентації у творчості митця. Позамовна складова мовної особистості письменника мотивує вибір автором засобів, методів та форм словесного вираження внутрішнього світу у своїй творчості. З’ясувати домінанти мовної особистості Федора Потушняка є актуальним завданням, оскільки творчість письменника має велике значення для розвитку української мови. Хоча письменник і призабутий, і був вилучений з культурного контексту епохи, але сьогодні відбувається нове відкриття та дослідження його художньої спадщини.
АДЭТНАНІМІЧНЫЯ ЎТВАРЭННІ Ў АНАМАСТЫЧНАЙ ПРАСТОРЫ БЕЛАРУСІ
Authors: Тачыла Наталля
Published: May 2023

Стаття присвячена опису найменувань, що мають у своєму складі етноніми білорус, гот, жамойд, кацап, мадяр, монгол, пшек, фін, француз, черкес, єврей, американець і функціонують у говорах Білорусі.

Метою статті є виявлення етнонімів і відетнонімічних утворень, зафіксованих у говірках Білорусі, визначення їх лінгвістичного статусу, проведення лексико-семантичного і структурно-словотвірного аналізу, встановлення зв’язків власне етнонімічного матеріалу з мікротопонімами й антропонімами. Реалізація мети вимагає вирішення таких за- вдань: виявити одиниці, що мають у своєму складі етнонім, дати їм коротку характеристику; зібрати і систематизувати фактичний матеріал (мікротопоніми й антропоніми, утворені від етнонімів) методом суцільної вибірки з ономастичних та інших словників, монографій, наукових праць, серії книг-хронік «Пам’ять»; запропонувати класифікацію відет- нонімічних мікротопонімів і антропонімів, описати їх структурно-словотвірні, лексико-семантичні особливості; про- аналізувати основні роботи, дослідження відомих учених Білорусі (М. Бірілло, Ю. Гурська, Г. Мезенко, А. Рогальов, В. Шур та ін.).

Представлено підходи до вивчення онімів; виявлено проблемні ономастичні одиниці, аналіз яких не знайшов детального опису і залишився поза увагою дослідників. Усього зафіксовано 66 назв, виявлені одиниці були розподілені за їх значенням у групи: антропоніми (32), ороніми (8), агрооніми (3), мікротопоніми (6), дромоніми (4), годоніми (10), некроніми (2), дремонім (1). Більшість відетнонімічних мікротопонімів ‒ це складні, двослівні одиниці (20 фіксацій), для яких характерна лексикалізація поєднань із двох компонентів (суб’єктів і атрибутів).
ОНІМНИЙ ПРОСТІР ІНТЕЛЕКТУАЛЬНИХ РОМАНІВ В. ДОМОНТОВИЧА
Authors: Федурко Марія
Published: May 2023

У статті йдеться про оніми в інтелектуальних романах В. Домонтовича (Віктора Петрова) «Дівчина з ведмедиком», «Доктор Серафікус», «Без ґрунту». Автор виходить із настанови, що власні назви – це особливий тип словесних знаків, які виділяють і ідентифікують одиничні об’єкти та яким належить суттєва роль у реалізації авторського задуму, презентації його філософських і морально-етичних узагальнень. Оніми – потужний засіб образотворен- ня, кодування декодування смислів; вони орієнтують читача в текстовому просторі, допомагаючи проникнути в задум автора, осягнути його культурно-філософські й життєві пріоритети та цілі.

Установлено, що онімний простір кожного з аналізованих творів складається з різних онімних полів – антропонімного, топонімного, ідеонімного, побудованих специфічно, що корелює з їхньою ідейно-тематичною своєрідністю. Показано, що в кожному з текстів ядро онімного простору становлять антропоніми – реальні (міфоніми й теоніми, іме- на, прізвища, часом по батькові філософів, правителів, політичних діячів, письменників, художників, учених, композито- рів, артистів, літературних героїв (Ахілл, Богоматір, Макіявеллі, Фрідріх Великий, Олаф, Менделєєв, Максим Рильський, Ілля Рєпін, Дункан, Салявен) і вигадані (Василь Хрисанфович Комаха, Корвин, Вер, Зина Тихменєва, Іполіт Миколайович Варецький, Ростислав Михайлович, Степан Линник). Підтверджено, що в аналізованих текстах топонімне поле – ядер- но-периферійне; його домінанти – урбаноніми (Хрещатик, Пуща-Водиця, Горохова, Мойка) й ергоніми (Міська Дума,

«Сяйво», Академія мистецтв, «Молодий театр», «Асторія»), тоді як ойконіми та хороніми порівняно нечисленні. Ідеоніми як периферія онімного простору найбагатше представлені в «Докторі Серафікусі». Усі згадані одиниці проаналізовано також у структурному плані й підтверджено їхню вагому роль у витворенні жанрової своєрідності аналізованих творів, автор яких орієнтований на зображення духовного єства людини в часі ворожих до неї суспільних катаклізмів, тотального науково-технічного прогресу, руйнування ідеалів і втрати національно-культурних коренів.