bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Gør medbestemmelse en forskel? — jobplaner, medbestemmelse og aktiveringspolitikkens potentielle gavnlige virkninger
Authors: Breidahl Karen Nielsen , Clement Sanne Lund
Published: October 2018

Objektive effektmålinger viser ingen, i bedste fald sporadiske og svage effekter af aktivering på chancen for at opnå beskæftigelse. Studier af effekten på sociale faktorer som eksempelvis selvtillid er heller ikke entydige, enkelte finder her ligefrem negative effekter. Kigger vi på processen i stedet for blot at se på outcome-eller mere præcist: på deltagernes egen vurdering af processen og på deres egen vurdering af outcome-så tegner der sig imidlertidet noget andet billede. Vores analyser viser nemlig, at de ledige, der har den opfattelse, at de selv har været inddraget i processen og selv har haft et medansvar for indholdet i deres individuelle jobplan og dermed også i deres aktiveringsforløb, også i betydelig grad har et mere positivt syn på effekterne af aktiveringsdeltagelsen, uanset hvilken type aktivering, de har deltaget i.
Velkommen til ledighedsstress
Authors: Alsted Helle
Published: October 2018

Denne kronik sætter fokus på et stort, men desværre særdeles overset problem i vores samfund, nemlig ledighedsstress. Min hensigt er at sætte problematikken i centrum i håbet om, at den vil blive løst fra flere vinkler. Der er bestemt noget, den ledige kan gøre for at undgå ledighedsstress, men resultaterne vil især vise sig, hvis de respektive aktører omkring de ledige tager ansvar for problemet og hjælper dem. Et fælles ansvar vil være til gavn for alle parter.
arbejdsgivere i Danmark og Storbritannien — en sammenlignende analyse af decentraliseringstendenser på arbejdsmarkedet
Authors: Jensen Carsten Strøby
Published: October 2018

arbejdsgiverne og arbejdsgiverorganisationerne er sjældent direkte genstand for analyse i arbejdsmarkedsforskningen. Alligevel er der tale om helt centrale aktører på arbejdsmarkedet, hvis interesser og strategier har stor betydning for arbejdsmarkedets regulering og for de nationale arbejdsmarkedsrelations systemer. Artiklen analyserer henholdsvis danske og britiske arbejdsgiverorganisationers bidrag til og interesse i udviklingen af de mere decentraliserede og deregulerede relationer mellem arbejdsgivere og lønmodtagere, som har kunnet iagttages i Danmark og Storbritannien de seneste tyve år.
Rammes indvandrere hårdere af den økonomiske krise?
Authors: Ejrnæs Anders
Published: October 2018

Rammer lavkonjunkturen etniske minoritetsgrupper hårdere endetniske danskere? Traditionelle teorier om den etniske opdeling på arbejdsmarkedet sandsynliggør, at indvandrere bliver ramt hårdere af en lavkonjunktur endetniske danskere på grund af deres placering i arbejdsmarkedets randområder. Artiklens empiri viser, at faldet i indvandreres beskæftigelse sammenlignet med danskeres er mindre markant end gængse teorier forudsiger. Artiklen viser samtidig, at indvandrere generelt har sværere ved at komme tilbage på arbejdsmarkedet efter afskedigelse end danskere. Tendensen ser dog ikke ud til at blive mere udpræget under lavkonjunkturen. Et centralt argument i artiklen er, at den etniske opdeling på arbejdsmarkedet ikke beror på en høj risiko for afskedigelse, men derimod på dårlige muligheder for hurtigt at komme ind på eller tilbage på arbejdsmarkedet efter afskedigelse.
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

T ønmodtagere, der frivilligt eller ufrivil- Lligt fravælger faste fuldtidsstillinger og traditionelle ansættelseskontrakter og i ste- det vælger de mere atypiske beskæftigelses- former, udgør en stadig større gruppe på det danske arbejdsmarked.
Den danske model til eksamen — et casestudie af CSC-konflikten
Authors: Ilsøe Anna
Published: October 2018

Antallet af konflikter på det danske arbejdsmarked har vist en faldende tendens over de seneste 15 år. Imidlertid begynder vi nu at se et større pres på danske lønninger som følge af øget international konkurrence og et højere uddannelsesniveau i ikke-vestlige lande. Det betyder også, at vi ser konflikter, der har deres rod i arbejdsgivernes ønske om en væsentlig lønnedgang blandt deres medarbejdere. Her er et af de tydeligste eksempler den langvarige konflikt mellem IT-virksomheden CSC og fagforeningen PROSA. På baggrund af dokumentstudier og interview med de implicerede parter undersøger denne artikel, hvor CSC-konflikten kan siges at afvige fra den danske model for regulering af arbejdsmarkedet. I forlængelse heraf diskuteres, om konflikten peger på nogle generelle problemer i den danske models tilpasningsdygtighed på et globaliseret arbejdsmarked.
Den danske model i knibe — også for analytisk potentiale?
Authors: Borchorst Anette , Caraker Emmett , Jørgensen Henning , Borchorst Anette , Caraker Emmett , Jørgensen Henning
Published: October 2018

Den danske model er historisk efterfølger til begrebet 'det faglige selvstyre' som udtryk for arbejdsmarkedets parters ønsker om selv at regulere aftaleforhold uden politisk indblanding. 'Modellen' er kommet til at stå for alt det gode i en sådan voluntaristisk arbejdsmarkedsregulering. Artiklen viser, at der analytisk er problemer forbundet med begrebet, og at historiske udviklinger ikke svarer til 'model'-begrebets idealisering. Artiklen konkluderer, at der må udvikles en alternativ forståelsesramme, der analyserer skiftende balancer mellem en flerhed af magtformer og reguleringsformer.
Almengørelse af overenskomster— lovsikret almengørelse kan være et redskab i kampen mod løndumping
Authors: Moos Bent , Nielsen Kent J.
Published: October 2018

D enne kronik vil argumentere for, at en lovsikret mulighed for almengørelse af overenskomster i konkrete brancher er et nødvendigt supplement i kampen for at sikre overenskomstdækningen på det private arbejdsmarked. Almengørelse betyder, at Folketinget vedtager en generel lov, hvorefter arbejdsmarkedets parter opnår ret til at almengøre den dominerende overenskomst i en branche.
Virke i værknet — digitalt byggeri i Danmark 2007-09
Authors: Hundebøl Jesper , Hundebøl Jesper
Published: October 2018

I denne artikel udforskes arkitekters og ingeniørers praksis i bygge branchen, hvor man i disse år introducerer avancerede digitale værktøjer udviklet med henblik på at skabe 3D informationsmodeller til visualisering, simulering og opførelse af fremtidige bygninger. I en analyse af en empirisk undersøgelse af arbejdsrelationer i byggebranchen undersøger artiklen situationer kendetegnet ved modstand, sammenbrud og høj kompleksitet. Herudfra reflekteres over, hvordan og med hvilke konsekvenser arkitekter, ingeniører og digitale redskaber bliver hinandens forudsætning og dermed får betydning for, hvordan og under hvilke betingelser det er muligt at arbejde som arkitekt eller ingeniør. Tager brugere af de digitale værktøjer teknologiernes logikker og begrænsninger på sig, og leder det dem til at fungere på teknologiens betingelser? Bringes man i en mangeltilstand når informationsmodeller og de tilhørende objekter og teknologier kalder på en perfektion, der formentlig aldrig vil kunne indfries?
Ingeniørpraksis og normativiteter i STS forskningen
Authors: Buch Anders
Published: October 2018

Med udgangspunkt i et empirisk studium af en ingeniørpraksis i en rådgivende ingeniørvirksomhed reflekterer denne artikel med afsæt i en grundlæggende STS-argumentationsfigur over, hvilken rolle studiet kan have i forhold til reforminitiativer af ingeniøruddannelserne. Stu-diet er tilrettelagt som en etnografi og tolket på baggrund af en situationsanalyse-model, der er udviklet i STS-traditionen. Artiklen reflekterer over de normativiteter, der er indlejret i STSanalysen og den diskuterer hvilken status en sådan analyse kan tilskrives vis-‡-vis andre bud på, hvad ingeniørfagets udfordringer er.
Hvor ska" vi hen, du? — et kig i velfærdssamfundets krystalkugle frem mod 2030
Authors: Kristensen Dennis , Kristensen Dennis
Published: October 2018

Der sker noget med velfærdsdebatten i disse år. Det er ikke alene de økonomiske bølgegange, der forventeligt bestemmer debattens kurs. Det er mere end det. Og det er heller ikke alene velstandsudviklingen, der naturligt sætter en ny dagsorden. Det er også mere end det.
Hvor kommer det gode arbejdsmiljø fra? Fokus på deltagelse og demokrati
Authors: Knudsen Herman , Busck Ole , Lind Jens
Published: October 2018

Artiklen bringer hovedresultater fra Medea-projektet, et forskningsprojekt med fokus på sammenhængen mellem medarbejderdeltagelse og arbejdsmiljø. Projektet omfattede case-studier af 11 arbejdspladser fordelt på seks brancher. Projektet fandt som forventet en positiv sammenhæng mellem deltagelse og arbejdsmiljø, men dog også eksempler på, at deltagelse kan være konstrueret på måder, der belaster arbejdsmiljøet. Blandt de forskellige modeller for deltagelse, der blev identificeret, viste den demokratiske model sig at være den som mest utvetydigt har en positiv indvirkning på arbejdsmiljøet.
Sygefravær i Danmark — en vedholdende udfordring for alle involverede aktører
Authors: Andersen Pernille Tanggaard , Holt Helle , Larsen Trine P.
Published: October 2018

Dette temanummer sætter fokus på sygefravær. Sygefravær kan defineres forskelligt, men en velkendt og anvendt definition er bundet op på antal sygedage. Hvor alt sygefravær op til 21 kalenderdage defineres som korttids-sygdom og sygefravær længere end 21 dage er langtidsfravær. Sygefraværsproblematikken har været udsat for forskellige reformbølger i de sidste årtier, og problematikken relaterer sig ofte til diskussioner om, hvad er sygdom, hvad er arbejdsliv, hvordan kan virksomheder agere social ansvarligt og hvordan kan staten? I den sammenhæng er det også relevant at spørge sig selv, hvordan påvirker den økonomiske krise og lavere sikkerhed i ansættelsen (flexicurity) sygefraværs problematikken? Spørgsmålet er i det hele taget hvordan lovgivning og forskellige politikker udstikker rammer og udfordrer praksis om sygefravær i DK.
Overenskomst for dovne wannabe reality tv-stars?
Authors: Andersen Katrine Jo , Klinken Jens Anton Tingstrøm
Published: October 2018

I 2011 og 2012 skrev Politiken en række artikler om unges kritisable arbejdsforhold i kæder som Agnes Cupcakes, Abercrombie & Fitch, Bagel Co. og Meyers Bageri. Artiklerne førte til foragt og debat, men fik også masser af unge medarbejdere til tasterne, fordi de oplevede samme dårlige vilkår.
Hvad tæller, og hvem tæller? — standardisering og emotionelt arbejde i psykiatrien
Authors: Kamp Annette , Dybbroe Betina
Published: October 2018

arbejdet i sundhedssektoren i Danmark-såvel som i andre europæiske lande - har i de sidste årtier undergået store forandringer som led i en stadig effektivisering og rationalisering, først og fremmest med 'New Public Management' som overskrift. Standardisering indgår i forskellige udformninger som et værktøj til at gennemsætte de nye styringsprincipper. I denne artikel undersøger vi de komplekse måder, forskellige former for standardisering påvirker arbejdet på et specifikt felt, nemlig psykiatrien. Vi retter her fokus mod, hvordan standardisering er med til at forandre opfattelsen af, hvad arbejdet handler om, og hvordan de etablerede hierarkier i det tværfaglige samarbejde udfordres. Samtidig usynliggøres det emotionelle arbejde, som er en vigtig del af at få arbejdet til at lykkes.
Anerkendelse i professionsfaglig ledelse
Authors: Skjødt Ulla , Sprogøe Jonas
Published: October 2018

Der er i disse år vældig opmærksomhed på at sikre kvaliteten i den offentlige sektor. Akkreditering udtrykker en sådan bestræbelse på at sikre og udvikle kvalitet gennem en stadigt mere standardiseret praksis. Samtidigt fordres i Bekendtgørelsen om uddannelse til professionsbachelor i sygepleje etisk og humanvidenskabelig viden og forståelse, der kan bidrage med, at den færdiguddannede sygeplejerske kan håndtere en situationsorienteret praksis i samspil med erfaringsbaseret viden. Ved hjælp af Axel Honneths teori om anerkendelse, viser vi hvordan disse to modsatrettede organisatoriske stemmer tillader og understøtter bestemte anerkendelsesformer, og vi diskuterer hvilke konsekvenser dette har for den offentlige mellemleder.
Professionshøjskolernes paradigmeskifte i vilkår og kerneopgave — men hvad med ledelsesopgaven?
Authors: Sanderhage Tue
Published: October 2018

Professionshøjskolesektoren oplever i disse år store og grundlæggende forandringer, der blandt andet handler om nye kerneopgaver, stram økonomi og nye retningslinjer for tilrettelæggelsen af undervisernes arbejdstid. Det stiller nye krav til ledelse og til medarbejdere og ikke mindst til relationen mellem disse. Dialogstyring omkring kerneopgaven og kontinuerlige organisatoriske samtaler er en mulig vej videre i ledelsen af en organisation, der står midt i et paradigmeskifte.
Workspace design — arbejdsrummet og brugerinvolvering i dets tilblivelse
Authors: Grex Sara , Hagedorn-Rasmussen Peter , Broberg Ole
Published: October 2018

W orkspace design er ikke en tydelig afgrænset videnskabelig disciplin, lige så lidt som det er et veldefineret praksisfelt. Den forskningsmæssige tilgang til at undersøge workspace design er multidisciplinær. Som et praksisfelt befolkes workspace design af både arkitekter, ingeniører, proceskonsulenter og arbejdsmiljørådgivere. I en første tilnærmelse kan workspace design siges at fokusere på tilblivelse og udformning af vores arbejdspladser. Begrebet 'workspace' (arbejdsrum) kan forstås som den dynamiske sammenhæng mellem den fysiske udformning, de teknologier, der bruges i arbejdet, og den organisering arbejdet er indlejret i (Horgen et al. 1999). Disse elementer påvirker gensidigt hinanden, og det er derfor en kompleks opgave at designe et arbejdsrum, som understøtter givne mål i en organisation, herunder at fremme medarbejdernes trivsel og arbejdsforhold.
Brugerinddragelse i arkitektoniske og organisatoriske designprocesser
Authors: Våland Marianne Stang , Georg Susse
Published: October 2018

Brugerinddragelse i arkitektoniske
Designdialoger om rum og arbejde
Authors: Binder Thomas , Lundsgaard Christina
Published: October 2018

arbejdspladsarkitektur og arbejdspladsdesign følger ikke længere få faste skabeloner for det gode eller effektive arbejde. I stedet bruger virksomheder i dag arkitektur og design til at vise, hvordan de er særlige, både i det de leverer og i den måde, de arbejder på. Selvom denne udvikling har givet en øget opmærksomhed på arbejdets konkrete hverdagspraksis, som det feks. kommer til udtryk gennem brugerundersøgelser i forbindelse med byggeprojekter, er medarbejderinvolvering, der går tæt på samspillet mellem rum og arbejde, fortsat ikke særlig udbredt. I den første del af denne artikel diskuterer vi med udgangspunkt i en konkret case, hvordan en sådan involvering kan styrkes gennem etableringen af såkaldte designdialoger, der tager udgangspunkt i en inddragende kortlægning af medarbejdernes eksisterende arbejdspraksis. I anden del af artiklen rejser vi spørgsmålet, hvordan designdialoger om rum og arbejde kan få større betydning for det konkrete byggeprojekt.
Smidt ud og brændt af — to historier om sammenbrudsdrevet arbejdslivsforskning
Authors: Wegener Charlotte , Aakjær Marie
Published: October 2018

Mange metoder i arbejdslivsforskning indebærer at man som forsker får adgang til det empiriske felt og kommer tæt på de mennesker, ting og steder man studerer. Men hvad stiller man op når kontakten til feltet bliver afbrudt, ændret radikalt eller når man slet ikke kan komme i gang som planlagt? Når man som forsker bliver smidt ud eller brændt af? Artiklens pointe er at manglende adgang til feltet kan forstås som sammenbrud. Men sammenbrud er ikke nødvendigvis fejl der skal rettes og forlades hurtigst muligt for at genoprette en sammenhængende og 'pæn' forskningsproces. Sammenbruddet giver en unik mulighed for at udfordre forskerens forforståelser og teoretiske frameworks. Når sammenbrud fungerer som udgangspunkt for refleksiv praksis åbnes for nye perspektiver på det empiriske felt, men også for nye teoretiske perspektiver og dermed mulighed for teoriudvikling.
Relationel koordinering — kan ændringer i samarbejde og relationer måles?
Authors: Edwards Kasper , Lundstrøm Sanne Lykke
Published: October 2018

Relationel koordinering har tiltrukket sig betydelig opmærksomhed på sundhedsområdet. Relationel koordinering appellerer til både det medicinskfaglige perspektiv og arbejdslivsperspektivet, idet relationel koordinering tilbyder en teori og et måleredskab, der kan afdække produktivitet, behandlingskvalitet og trivsel på samme tid. Dette er ideelt i forbindelse med organisatorisk forandring, da man med udgangspunkt i relationel koordinering-og arbejde med relationer og kommunikation i arbejdet-vil kunne øge både trivsel og kvaliteten i arbejdet. Denne artikel rejser spørgsmålet om, det gennem et forandringsprojekt reelt er muligt at måle ændringer i samarbejde og relationer. Artiklen belyser teorien og præsenterer data fra 11 forandringsprojekter, som udviser meget små ændringer i relationel koordinering. Ændringerne står i kontrast til interviews i projekterne, som peger på betydelige ændringer i samarbejde og relationer. Det er dermed tvivlsomt, hvad måling af relationel koordinering faktisk betyder, og disse målinger skal dermed behandles med varsomhed i konkrete forandringsaktiviteter.
Indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Dette nummer af Tidsskrift for arbejdsliv var annonceret uden tema. Så meget mere overraskende er det, at hovedparten af artiklerne omhandler beskæftigelsesindsatsen, herunder hvordan faglige, organisatoriske og styringsmæssige kontekster påvirker den aktive beskæftigelsespolitik, hvilke antagelser der ligger under indsatsen for at få sygemeldte tilbage til arbejde, samt hvordan kategoriseringer i beskæftigelsesindsatsen domineres af en tænkning om mennesket som aktivt og potentielt ressourcefuldt. Vi har derfor valgt at kalde temanummeret for Beskæftigelsesindsatsen: antagelser, kontekster og kategoriseringer. Vi fik dog også artikler ind med helt andre temaer.
Byggeriets partssamarbejde i skyggen af udenlandsk arbejdskraft
Authors: Arnholtz Jens , Andersen Søren Kaj
Published: October 2018

Partssamarbejdet i bygge-og anlægssektoren har i mange år været præget af gode samarbejdsrelationer. Siden EU-udvidelserne i 2004 og 2007 har udenlandsk arbejdskraft fra de nye øst- og centraleuropæiske medlemslande dog skabt debat om underbetaling og unfair konkurrence-ofte under overskriften social dumping. Ved overenskomstfornyelserne i byggeriet i 2007, 2010, 2012 og 2014 har udenlandsk arbejdskraft og social dumping været de helt dominerende temaer. Analysen af disse overenskomstrunder viser, at parterne faktisk har formået at skabe en aktørdrevet udvikling af overenskomsterne, der tager fat i sektorspecifikke problemstillinger, som tilstedeværelsen af udenlandske arbejdskraft rejser. Samtidig viser analysen, at temaet om den udenlandske arbejdskraft har skabt spændinger i partssamarbejdet, og at EU-domme, den økonomiske krise samt presset fra baglandet og fra politikerne både har indskrænket parternes handlerum og samtidig stillet større krav om, at de handler.
Mellem arbejde og "off-day" — tvetydighedens muligheder i sociale virksomheder
Authors: Jørgensen Rikke Egaa , Sievers Silla Marie Mørch
Published: October 2018

Den økonomiske krise kalder på et øget fokus på arbejdsintegration af udsatte borgere-et fokus, der bla. adresseres af de sociale virksomheder. I denne artikel undersøger vi arbejde i to sådanne sociale virksomheder: Hvordan det praktiseres og forstås blandt deltagerne. I grænselandet mellem forretning og socialt projekt opstår nogle særlige muligheder for deltagelse og for at overskride dikotomien mellem at være indenfor og udenfor arbejdsmarkedet, men samtidig er organisationerne pressede af selvsamme krise, som de forsøger at afbøde konsekvenserne af.
Arbejdsmarkedet og krisen — en indledning
Authors: Rasmussen Stine , Larsen Trine P. , Sørensen Ole H. , Rasmussen Stine , Larsen Trine P. , Sørensen Ole H.
Published: October 2018

Dette nummer af Tidsskrift for arbejdsliv bærer temaet "arbejdsmarkedet og krisen", som henviser til perioden fra og med efteråret 2008, hvor Danmark blev ramt af den internationale, finansielle og økonomiske krise. Med termen finanskrise forstås en krise på de finansielle markeder, mens økonomisk krise henviser til, når den finansielle krise får økonomiske implikationer som fx et fald i efterspørgslen eller væksten eller en stigende ledighed (Madsen 2010, 35). Krisen havde som bekendt sin oprindelse i USA og kobles til uroen omkring de såkaldte 'subprime-lån', hvor der var blevet givet for mange lån til låntagere uden tilstrækkeligt indkomstgrundlag til at tilbagebetale dem (Andersen 2013, 48; Berg & Bech 2009, 95-96). Krisens begyndelse tidsfæstes i den brede offentlighed til investeringsbanken Lehman Brothers' konkurs d. 15. september 2008, selvom finansøkonomer peger på, at den tog sin begyndelse allerede i sommeren 2007 (Berg 2010, 5). Efter Lehman Brothers' konkurs fulgte hvad Jørgen Goul Andersen betegner som en 'finansiel tsunami', hvor regeringerne i en række lande iværksatte forskellige krisepakker og bankredninger for at undgå nedsmeltning i den internationale økonomi (Andersen 2013, 45). Selvom det lykkedes for flere lande at få stimuleret økonomien, faldt verdenshandlen alligevel drastisk i 2009, og derfor blev både USA og Europa kastet ud i en alvorlig økonomisk krise (Andersen 2013, 46). Der er generel enighed om, at krisen ramte hårdt i Danmark. Det ses eksempelvis ved, at det danske bruttonationalprodukt faldt med sammenlagt 6,4 % i 2008 og 2009, hvilket er et markant større fald end under tidligere kriser (Andersen 2013, 46). Også privatforbruget faldt med 3,2 % i årene fra 2007 til 2011, hvilket er et fald, som kun var set større i få andre lande, bla. de sydeuropæiske (Andersen 2013, 50). Og på arbejdsmarkedet var der en betydelig stigning i ledigheden fra og med an-den halvdel af 2008 og fortsat ind i 2009. I 2009 nåede den registrerede ledighed op på knap 100.000 fuldtidsledige, hvilket var en fordobling i forhold til den historisk lave ledighed, der var i 2008 før krisen ramte (Danmarks Statistik 2011, 98). Den forklaring, der ofte gives på, at krisen ramte Danmark så hårdt, er, at der i den forudgående periode var blevet ført en politik, som havde ledt til en overophedning af økonomien og som dermed forstærkede den økonomiske nedtur, der fulgte af den internationale finansielle krise (Sørensen 2010). Et element af dette er, at der over tid var blevet opbygget en bolig- og kreditboble bla. som følge af indførelsen af afdragsfrie lån, som var ved at briste, da den internationale krise gjorde sit indtog (Andersen 2013, 46;48).
Diskurser om lærerteam på erhvervsuddannelserne
Authors: Juul Ida
Published: October 2018

Teamet er i de sidste 20 år blevet fremhævet som den eneste legitime måde at organisere undervisere på i bla. folkeskolen og gymnasiet. Ikke mindst er teamet blevet fremhævet som et positivt alternativ til den fagprofessionelle lærer. Sidstnævnte er søgt delegitimeret under betegnelsen 'den privatpraktiserende lærer'. Men idealtypen 'den privatpraktiserende lærer' er ikke genkendelig på erhvervsuddannelsesområdet i samme omfang som i folkeskolen og i gymnasiet. Erhvervsuddannelserne-især de tekniske-er rundet af en anden pædagogisk tradition, og lærerne har en anden uddannelsesmæssig
Universitet og arbejdsliv — en indledning
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

U niversiteternes aktuelle tilstand og mulige fremtidige skrækscenarier er for alvor blevet et hot emne blandt forskere, politikere og diverse interessegrupper. Vi har set en stærkt voksende politisk interesse for universiteternes samfundsmæssige nytteværdi i de seneste 15 år. Forklaringen skal blandt andet findes i universitetets udvikling fra elite- til masseuniversitet samt i forestillingen om, at vi i dag befinder os i en vidensøkonomi, hvor styring af uddannelse, forskning og innovation betragtes som en afgørende forudsætning for Danmarks overlevelse i en stadig mere globaliseret og konkurrencepræget verden. Denne udvikling er et brud med den model, som det moderne universitet fra starten af 1800-tallet byggede på. Udgangspunktet for denne var Immanuel Kants og Wilhelm von Humboldts idealforestillinger om universitetet som videnskabelig institution, hvor staten betalte for universiteternes drift og derudover overlod resten til universiteterne. Intentionen var at skærme universiteterne fra eksternt pres og indblanding (Humboldt 1809/2007). Modellen inspirerede en række europæiske universiteter, herunder Københavns Universitet og senere resten af de danske universiteter. Blandt forskere (se fx Kristensen 2007; Emmeche 2012), der beskæftiger sig med de danske universiteters historie, betragtes Universitetsreformen af 2003 som et opgør med ovennævnte universitetsideal. Loven medførte, at universiteternes valgte ledelse og organer blev afskaffet. Nu var det en bestyrelse, der var universitetets øverste myndighed. Bestyrelsen udnævner på samme måde som i et aktieselskab rektor som en slags administrerende direktør, og han udnævner på sin side dekaner, som igen udpeger institutledere. I dette system står ledere til regnskab opad og ikke som i det tidligere system, hvor de først og fremmest stod til ansvar over for de mennesker, som de ledte. I 2005, hvor regeringen under Anders Fogh Rasmussens ledelse nedsatte Globaliseringsrådet, blev universiteterne koblet til forestillingen om 'videnssamfundet' og antagelsen om, at jo højere en befolknings gennemsnitlige uddannelsesniveau var, jo stærkere var også nationens konkurrenceevne. I dag er universitetets autonomi blevet undermineret på mange forskellige fronter i takt med, at kravene til universiteterne bestemmes af uddannelsespolitiske målsætninger, som har til formål at styrke den nationale konkurrenceevne på et globaliseret marked. For få år siden handlede det om at få flest mulige til at uddanne sig længst muligt. Konkret var målsætningen, at 25 % af en ungdomsårgang skulle have en lang videregående uddannelse i 2020. Det betød vækst i antallet af ansatte i universitetssektoren. Målsætningen er allerede nu realiseret-godt og vel endda, hvilket nu problematiseres fra politisk hold.
Kollektive hemmeligheder— om det psykiske arbejdsmiljø på universitetet
Authors: Oberländer Teresa Rousing , Kjeldgaard Hanne Hvass
Published: October 2018

N år forskere spørges til deres oplevelse af det psykiske arbejdsmiljø, der karakteriserer universitetet som arbejdsplads, er udsagn som ovenstående hyppigt forekommende. Udsagnene stammer fra en række interviews foretaget i forbindelse med udarbejdelsen af et speciale med titlen Under overfladen-oplevelsen af det psykiske arbejdsmiljø blandt forskere på et universitet i Danmark (Oberländer & Kjeldgaard 2015). Specialet konkluderer, at det psykiske arbejdsmiljø på universitetet er præget af 'performance', utydelige og høje krav samt en udpræget tendens til individuel håndtering af alt fra planlægning til mentale sammenbrud. Der er ikke plads til at føle sig presset, ytre kritik af forholdene eller blive syg-i hvert fald ikke, hvis man vil beholde sit job og sin selvforståelse som rigtig forsker.
Fra arbejdsmiljøindsats til daglig praksis i små virksomheder
Authors: Kvorning Laura Veng , Grøn Sisse , Limborg Hans Jørgen
Published: October 2018

Små bygge- og anlægsvirksomheder har en række udfordringer med at gennemføre arbejdsmiljøindsatser på egen hånd. Derfor oprettede Forebyggelsesfonden i 2011 en særlig indsats kaldet Forebyggelsespakker (FP), som går ud på, at små virksomheder gennemfører et på forhånd fastlagt forløb beskrevet i en drejebog, og til det får de økonomisk kompensation og en vejleder. Med udgangspunkt i en realistisk evalueringstilgang og ud fra et motivationsteoretisk perspektiv, analyserer vi implementeringsprocessen i 12 små bygge- og anlægsvirksomheder, som har gennemført en FP. Formålet med artiklen er at pege på de virkningsmekanismer, der gjorde virksomhederne i stand til at forbedre deres arbejdsmiljøarbejde. Vi finder, at der både er virksomheder som implementerer FP som antaget og anderledes end antaget, og at der er tre overordnede virkningsmekanismer, som i den rette kontekst får programmet til at virke som antaget.
Faglige miljøer skal styrke den tværprofessionelle professionshøjskole
Authors: Jakobsen Laust Joen
Published: October 2018

En stærk sammenhæng mellem forskning, videreuddannelse og grunduddannelse er helt central for professionshøjskolerne. Hverdagen i professionerne er i høj grad tværprofessionel. Med organisering af medarbejderne i faglige miljøer er der mulighed for at styrke både sammenhængen på tværs og professionernes tværprofessionelle kapacitet.
Fagre nye arbejdsliv?
Authors: Jacobsen Michael Hviid , Petersen Anders
Published: October 2018

`Prekarisering` er et begreb, der i disse år er på mange sociologers læber, fordi det tilsyneladende indfanger den nye form for usikkerhed, der karakteriserer nutidens samfund i almindelighed og arbejdsmarked og arbejdsliv i særdeleshed. Imidlertid er det langt fra første gang, at sociologer kritisk dissekerer, diagnosticerer og tilbyder farverige kritiske begreber til at beskrive tingenes tilstand i relation til arbejdslivet. Denne artikel introducerer til fire forskellige kritisk-sociologiske samtidsdiagnoser over nutidens arbejdsliv: `fleksibiliseringsdiagnosen '(f.eks. ved Richard Sennett), `brasilianiserings/balkaniseringsdiagnosen' (f.eks. ved Ulrich Beck og Zygmunt Bauman), 'kommercialiseringsdiagnosen' (f.eks. ved Arlie R. Hochchild) og 'prekariseringsdiagnosen' (f.eks ved Guy Standing). Alle disse samtidsdiagnoser tilbyder et særligt kritisk blik både på de strukturelle, de kulturelle og de individuelle forhold, der tilsyneladende i stigende grad karakteriserer nutidens arbejdsmarked og arbejdsliv. Aflutningsvis diskuterer artiklen, hvorvidt disse fire samtidsdiagnoser tilbyder noget nyt i forhold til eksisterende sociologisk viden, hvorvidt de rammer plet i deres kritik, og særligt hvorvidt og hvordan den nyere 'prekariseringsdiagnose' adskiller sig fra de andre omtalte samtidsdiagnoser.
Uden sikkerhedsnet
Authors: Nielsen Mette Lykke , Görlich Anne , Grytnes Regine , Dyreborg Johnny
Published: October 2018

Begreberne ’prekært arbejde’, ’prekarisering’ og ’Prekariatet’ konceptualiserer, hvordan aktuelle neoliberale politikker og ændrede økonomiske forhold producerer nye former for marginalisering på arbejdsmarkedet. Gennem detaljerede analyser af tre etnografiske fortællinger om unge på kanten af arbejdslivet viser denne artikel blandt andet, hvordan det at blive betragtet som en let erstattelig arbejdskraft er med til at forme de unges subjektiveringsprocesser.
Kerneopgaven på dagsordenen
Authors: Sasser Maja , Sørensen Ole H.
Published: October 2018

Kerneopgaven er blevet et populært begreb blandt danske arbejdsmiljøforskere og – praktikere. Begrebet er i Danmark blandt andet blevet konceptualiseret som en del af teoretiseringen af virksomhedens sociale kapital. Dele af konsulent- og ledelseslitteraturen beskriver, hvordan forskellige forståelser af kerneopgaven kan være årsag til samarbejdsproblemer, og arbejdspladser tilbydes derfor værktøjer og metoder til at skabe fælles forståelse af kerneopgaven som et element i at forbedre samarbejdsevnen. Disse metoder og værtøjer bygger på den antagelse, at en medarbejders forestilling om kerneopgaven guider vedkommendes arbejdspraksis, således at etableringen af en fælles forståelse af kerneopgaven blandt medarbejdere kan skabe en fælles handlingshorisont. I artiklen sættes spørgsmålstegn ved, hvorvidt kerneopgavebegrebet er velegnet til at temasætte medarbejdernes forestillinger om, hvad der er vigtigt at gøre i arbejdet og hvorfor. I artiklen undersøges et konkret forsøg på at skabe dialog om kerneopgaven. På baggrund heraf diskuteres det, hvilke potentialer kerneopgavebegrebet har i forhold til at skabe dialog om medarbejdernes forskellige handlepraksisser og perspektiver på arbejdet.
Mellem sikkerhed og faglighed
Authors: Hansen Agnete Meldgaard , Weber Søren Salling , Nielsen Klaus T.
Published: October 2018

Artiklen belyser arbejdsmiljø med vold på et døgn- og aflastningstilbud og to socialpsykiatriske bosteder. På arbejdspladserne udbredes en ´sikkerhedsorienteret´ tilgang til voldsforebyggelse, med vægt på systematisering og beskyttelse af personalet mod potentielt farlige beboere. Sikkerhedstilgangen spiller dog sammen med en ´faglighedsorienteret´ tilgang til voldsforebyggelse der i højere grad lægger vægt på pædagogisk, socialt- og sundhedsfagligt forankret relationelt arbejde som voldsforebyggelse. Analyserne viser en tendens til, at den faglighedsorienterede tilgang selvfølgeliggøres i dette samspil, og at de to tilgange endvidere giver anledning til modsætningsfyldte relationer til beboere. I tillæg til dette skaber samspillet mellem de to tilgange potentielt udsatte positioner for medarbejdere, der udsættes for vold, idet volden betragtes som et vilkår i arbejdet og voldsforebyggelsen samtidig knyttes til medarbejdernes individuelle kompetencer og ´robusthed´.
Indsatsledelse som profession
Authors: Bøhm Mikkel , Thomsen Martin
Published: October 2018

Artiklen stiller skarpt på udfoldelsen af en bestemt ledelsesfunktion – indsatsledelse. Gennem observation af de enkelte træningselementer i den formelle indsatslederuddannelse, samt gennem hjelmkameraoptagelser fra virkelige ulykker, analyseres ledelsesfunktionen med afsæt i indsatslederens situationsbedømmelse og ledelsesidentitet. Artiklen viser, at der opstår et gab mellem de reflekterende og refleksive metoder, der indlæres i det formelle uddannelsesprogram, over for den kompromisløse hverdagspraksis, som lederfunktionen bliver udfoldet i efterfølgende. Ledelsesfunktionen i hverdagen adskiller sig fra uddannelseskonteksten ved ikke udelukkende at være rettet mod at skabe mening om selve sagen, men i lige så høj grad diskursivt forhandler den enkelte leders magtposition på skadestedet.
Relationen mellem arbejde og læringsidentitet
Authors: Kondrup Sissel
Published: October 2018

Arbejdets indhold og organisering spiller en ikke ubetydeligt rolle for menneskers udfoldelses- og erfaringsmuligheder. Det sætter sig spor, i måden hvorpå vi erfarer verden og os selv, og i den betydning vi tillægger uddannelse og andre former for læringsaktiviteter. Denne artikel præsenterer et bud på, hvordan man kan begrebssætte forholdet mellem arbejde og læringsidentitet. Og der tilbydes en kvalitativ analysemodel, som kan indfange, hvorfor og hvordan konkrete arbejdslivserfaringer får betydning for identitetsprocesser, herunder synet på forskellige typer af læringsaktiviteter.
Generationsspecifikke forskelle mellem pædagogers faglighed
Authors: Krøjer Jo , Nielsen Steen  Baagøe , Mogensen Kevin
Published: October 2018

Daginstitutionernes betydning for samfundet og for menneskernes livsmuligheder er et tilbagevendende emne i samfundsdebatten herhjemme, da daginstitutioner ses som en grundlæggende faktor i den måde, velfærdssamfundet er organiseret og fungerer på. Daginstitutioner er et eksempel på, hvordan borgere, ansatte og velfærdssamfund mødes i institutionaliserede rammer. I den forstand ser vi daginstitutionerne som emblematiske for den samfundsmæssige udvikling i forholdet mellem menneske, arbejde og samfund, der har udfoldet sig herhjemme siden velfærdsstatens spæde begyndelse og frem til nu. Her er New Public Management for længst af mange forskere udpeget som et væsentligt vendepunkt i velfærdssamfundet og for dets institutioner, og det er i mange arbejdslivssammenhænge blevet undersøgt, hvad NPM har betydet for opgavevaretagelsen og for de ansattes opfattelse af denne. I denne artikel rejser vi spørgsmålet, om det er muligt at identificere et før og et efter NPM, når det gælder ansattes forståelse af deres faglighed. Vores undersøgelse kaster et kritisk blik på arbejdet i daginstitutioner som et eksempel på en velfærdsstatslig institution, der i hverdagen er arbejdsplads for en meget stor gruppe mennesker. Vores analyser peger på, at NPM har haft tydelige effekter for pædagogers mulighed for at etablere deres faglighed, og at der er klare forskelle på daginstitutionspædagogers forståelse af deres egen faglighed, afhængigt af, om de har arbejdslivserfaringer fra tiden før NPM, eller om de udelukkende har arbejdslivserfaringer fra tiden efter NPM gennemsattes som styringslogik på daginstitutionsområdet.
Fra kønsarbejdsdeling til ligestilling tur-retur
Authors: Kold Vibeke
Published: October 2018

På trods af flotte formuleringer i lovgivning og overenskomster er der stadig ikke reel ligestilling mellem kønnene på de nordiske arbejdsmarkeder. Er det på grund af kønsarbejdsdelingen, dvs. fordi kvinder og mænd typisk arbejder i forskellig slags arbejde og forskellige steder på arbejdsmarkedet? Er løsningen i så fald nedbrudte kønsgrænser i arbejdet og flere kønsblandede arbejdspladser? Artiklen diskuterer relationen mellem kønsarbejdsdeling og ligestilling set i et teoretisk og strategisk perspektiv.
Nye samarbejdsformer mellem ledelse og medarbejdere i staten
Authors: Mathiesen Karin , Hvenegaard Hans
Published: October 2018

Der blev ved overenskomsten 1999 indgået en aftale om samarbejde og medindflydelse for de ansatte i staten. Aftalen åbner for nye samarbejdsformer, som i højere grad inddrager medarbejderne i fastlæggelse og udmøntning af institutionernes målsætning. Samtidig blev indgået en rammeaftale, som åbner for at koordinere samarbejdsudvalgs- og sikkerhedsog sundhedsarbejdet. Artiklen diskuterer baggrunden for de nye aftaler og perspektiverne i dem med baggrund i erfaringerne fra en række forsøg med udvidet medarbejderflydelse i statslige institutioner (MIO-forsøgene), som gik forud for aftalernes indgåelse. MIO står for MedarbejderIndflydelses Organ.
Ideologi og den forandrede regulering af arbejdsmarkedet - et britisk perspektiv
Authors: Seglow Peter
Published: October 2018

Med udgangspunkt i den britiske udvikling diskuterer artiklen den ændrede regulering af arbejdsmarkedet i lyset af skiftet fra kollektivisme til liberalisme og individualisme. Fagforeningerne får nye opgaver, når kun et mindretal af de ansatte er dækket af kollektive overenskomster, og når fastlæggelsen af lønmodtagernes rettigheder primært sker gennem lovgivning, ofte baseret på EU direktiver
HRM i praksis: Strategisk integration og kompetenceopbygning
Authors: Nielsen Peter
Published: October 2018

Interessen for den særlige rolle, de menneskelige ressourcer spiller for virksomhedernes fornyelses- og konkurrenceevne, er vokset eksplosivt de seneste 5-10 år. Overalt i den vestlige verdens industrilande sættes medarbejderen i centrum som virksomhedernes vigtigste ressource. Bag retorikken er der, på det teoretiske plan, vokset en række nye principper og begreber for personaleledelse frem. Disse nye principper og begreber repræsenterer samlet set en udvikling i retningen af på én gang at bringe den enkelte medarbejders integration og kompetence i centrum og dertil koble virksomhedernes strategiske satsninger. Sigtet er at fremme virksomhedernes evne til fleksibilitet og fornyelse samt konkurrenceevne og vækst.
Informationsteknologi, arbejdsliv og faglige organisationer: en global udfordring og et svensk svar
Authors: Koch Christian
Published: October 2018

Denne artikels udgangspunkt er, at formning af informationsteknologi er et fagligt spørgsmål. Det vil sige et arbejdsfelt for en faglig organisation. Det er et fagligt spørgsmål, fordi teknologien påvirker medlemmernes arbejdsvilkår. Formningen af teknologien er vigtig, fordi teknologien ikke er fast som en betonklods, men snarere er blød som ler i de 'rigtige' hænder og under de rigtige omstændigheder. De sociale aktører kan påvirke teknologien og dens konsekvenser. Derfor er de traditionelle faglige svar i form af dels konsekvensafbødning på nogle områder (beskæftigelse, arbejdsmiljø) og dels mulighedsudnyttelse på andre (uddannelse, positionering af egen faggruppe) ikke tilstrækkelige.
Industriens personaleanvendelse under forandring
Authors: Voxted Søren
Published: October 2018

Resultaterne i artiklen viser, at trods stigende og ændrede krav til de ansatte, og øget fokus på nødvendigheden af løbende at udvikle og opkvalificere medarbejderne, så har personaleanvendelsen inden for industrien ikke ændret karakter. Selv blandt virksomheder der er innovative organisatorisk og teknologisk, anvender man primært numerisk fleksibilitet, altså "fyr og hyr" til at sikre en arbejdsstyrke med de ønskede kvalifikationer. Efteruddannelse anvendes primært til erhvervelse af virksomhedsspecifikke kvalifikationer, ligesom det ofte kun er et mindretal af de ansatte, der deltager i aktiviteterne.
Det er længe siden at nogen har talt om den lærende organisation
Authors: Elkjær Bente
Published: October 2018

I artiklen fortæller jeg historien om en offentlig dansk virksomhed, der ville være en lærende organisation. Virksomheden er imidlertid ikke kendt som en lærende organisation i dag, selvom det ikke skortede på den gode vilje og opbakning, da den nye organisation blev lanceret i midten af 1990'erne. I artiklen foreslår jeg, at årsagen til den lærende organisations korte liv skal findes i den pressede situation, organisationen dengang befandt sig i. En trussel om at privatisere virksomheden havde medført, at man tænkte en del i effektiviseringsÐ og legitimeringstiltag. Jeg viser også, at selve metoden til at gennemføre den lærende organisation-ved at sende alle medarbejdere på kursus-ikke automatisk fører til ændring af en virksomhed. Organisationsændringer er ikke en naturlig følge af de personrettede læreprocesser, kursusundervisning repræsenterer. Det er desuden vanskeligt at ændre individer, hvis der samtidig indføres nye kontrolforanstaltninger over for medarbejderne, og at der i øvrigt ikke sker nogen ændringer af organisationens arbejde.
Faglighed, mening og ambivalens i prekært akademisk arbejde
Authors: Jakobsen Anders
Published: October 2018

I de senere år har 'prekarisering' været diskuteret som begreb til at beskrive en stigende usikkerhed i arbejdet. Prekarisering er især blevet beskrevet i relation til lavt kvalificeret arbejde, men prekariseringstendenser omfatter i stigende grad også akademisk arbejde. I denne artikel præsenteres de første resultater fra en kvalitativ undersøgelse af akademikeres muligheder for at opleve og skabe mening i prekært arbejde med særligt fokus på, hvilken rolle forestillinger om faglighed spiller i den sammenhæng. I undersøgelsen viser deltagernes oplevelser af prekært akademisk arbejde sig at være både meget forskellige og ofte individuelt modsætningsfyldte. Samtidig viser deltagernes forskellige forestillinger om faglighed sig centrale for at forstå, hvordan disse meget forskellige måder prekære arbejdsforhold opleves og håndteres subjektivt.
Bekæmpelse af social dumping er også en kommunal opgave
Authors: Baadsgaard Kevin , Jørgensen Henning
Published: October 2018

Prekarisering er blevet en fællesbetegnelse for forskellige nye former for usikkerheder og utrygheder, som lønmodtagere bliver sat i på arbejdsmarkederne. Der synes imidlertid at være flere slags diagnoser indbygget i de nyere teoretiseringsforsøg, og der argumenteres i artiklen for, at det er påkrævet at bryde prekarisering op i specifikke årsag-virkningssammenhænge, som kan underkastes historisk-empirisk analyse. Social dumping og indsats herimod er en sådan sammenhæng, der dog ikke er ny, men som har fået nye udtryk og stærkere udbredelse siden Østudvidelsen i 2004. En evaluering af Københavns Kommunes indsats mod social dumping danner den empiriske basis for refleksioner over, hvor væsentligt det er, at også kommuner bliver fast institutionel del af indsatsen mod social dumping, og hvordan kommunerne udvikler deres konkrete praksisser heroverfor. Evalueringen har været med til at resultere i, at Københavns Kommune omlægger deres indsats fra at have været eksternt organiseret til at blive en intern og styrket organisering med andre operationsmåder og nye tiltag indbygget for at finde, fange og forhindre social dumping.
Fagidentitet og arbejdsmarkedsdeltagelse i et livsforløbsperspektiv
Authors: Rasmussen Preben Horsholt
Published: October 2018

Denne artikel sætter fokus på, hvilke konsekvenser det får for faglærtes adfærd på arbejdsmarkedet, når de starter deres karriere med forskellig fagidentitet. I artiklen præsenteres udvalgte resultater fra et studie, hvor 32 faglærte er fulgt i en periode på godt 30 år – en undersøgelsesmetode, som bidrager med et nyt perspektiv. Der argumenteres for, at det er virksomhedspraktikken, der har den største indflydelse på dannelsen af fagidentitet, og det beskrives, hvordan identiteten spiller sammen med og influerer på den enkeltes karriereforløb. Hvordan tolkes livsforløbet af personerne, og hvad betyder forskelle i fagidentitet for arbejdsmarkedet?
Mandearbejde
Authors: Juul Ida , Krause-Jensen Jakob , Mohr Sebastian
Published: October 2018

-
Læring i organisationer— kontorarbejde og statslig modernisering
Authors: Andersen Anders Siig , Jensen Signe Mette , Sommer Finn M.
Published: October 2018

Artiklen bygger på et projekt om modernisering af den statslige sektor og læreprocesser blandt kontoransatte. Projektets bærende idé har været, at en belysning af læring forudsætter indsigt i omstillingsprocessernes teknologiske, organisatoriske, arbejdsmæssige, kulturelle og socialpsykologiske aspekter. Og omvendt, at de organisatoriske omstillingsprocesser ikke kan begribes adækvat uden indsigt i medarbejdernes læreprocesser og karakteren af deres motivation eller modstand i forhold til omstilling og læring set i et bredere livshistorisk perspektiv.1
Mobning i arbejdslivet: Hvad er det og hvad ved vi om det?
Authors: Einarsen Ståle , Mikkelsen Eva Gemzøe
Published: October 2018

Mangel på dansk forskning og litteratur om mobning i arbejdslivet bevirker, at dette endnu er et nyt begreb for mange danskere. Manglende viden om hvad mobning er, og hvilke effekter den har for de ramte, kombineret med en generel skepsis over for, om mobning i det hele taget forekommer, har været vigtige hindringer for at der kan arbejdes konstruktivt med sådanne problemer i den enkelte virksomhed, i sundhedsvæsenet og i samfundet generelt, feks. i retsvæsenet. I denne artikel introduceres begrebet, og eksisterende viden og forskning opsummeres.
Marginalisering og integration— indvandrere på det danske arbejdsmarked 1980-1996
Authors: Jakobsen Vibeke
Published: October 2018

I de sidste 20 år er antallet af indvandrere i Danmark fordoblet. Det er af flere grunde vigtigt, at disse nye medlemmer af det danske samfund bliver integreret-herunder på arbejdsmarkedet. Men hvordan har indvandrerne egentlig klaret sig på det danske arbejdsmarked i de sidste 20 år, og hvilke forhold har påvirket deres arbejdsmarkedstilknytning? Hvilke indvandrergrupper har klaret sig godt, og hvem er blevet marginaliseret? Artiklen bygger på IndEA-projektets1 undersøgelse af indvandreres arbejdsmarkedstilknytning.
Etniske minoriteter på arbejdsmarkedet— En sammenligning af position og integrationsindsats i fem europæiske lande
Authors: Madsen Per Kongshøj
Published: October 2018

Den danske debat om indvandrere og flygtningen handler-ikke overraskende-meget om danske forhold. Men nogle gange er det nyttigt at kigge ud over sognegrænsen. Har Danmark særlige problemer med integration af flygtninge og indvandrere på arbejdsmarkedet? Kan vi lære noget af andre europæiske lande? Svaret er både nej og ja. For de danske integrationsproblemer ligner på mange måder naboernes. Men samtidig er der på det konkrete niveau inspiration at hente i landene omkring os.
Hvor er samfundet blevet af i arbejdslivsforskningen?
Authors: Clematide Bruno
Published: October 2018

Casebeskrivelser om konkretiseringer af Det Udviklende arbejde på virksomhed x i Rudkøbing, af dannelsen af en fornuftig sikkerhedsorganisation på en boreplatform i Nordsøen, af de dialogformer der gør sig gældende når kvinder forsøger at få fodfæste i en mandedomineret teknisk afdeling i en norsk fylkeforvaltning, kan være utroligt spændende at læse og give en masse indsigt. Jeg kan også selv godt lide at skrive sådanne cases, eksempelvis for at formidle nuancer i en participatorisk udvikling og implementering af produktionsgrupper eller for at beskrive et lovende samspil mellem virksomhedsintern og ekstern læring. Casebeskrivelser på virksomhedsniveau er for mig en nødvendig del af en kvalitativ orienteret arbejdslivsforskning.