THE IMPORTANCE OF POTENTIAL IMPACT OF CLIMATE CHANGE ON BIRD SPECIES COMPOSITION IN DESIGNING EFFECTIVE WAYS OF BIRD PROTECTION AND MANAGEMENT: A CASE STUDY FROM THE EASTERN BALTIC REGION / GALIMO KLIMATO KAITOS POVEIKIO PAUKŠČIŲ RŪŠINEI SUDĖČIAI SVARBA KURIANT EFEKTYVIUS PAUKŠČIŲ APSAUGOS IR PAUKŠČIŲ RŪŠIŲ REGULIAVIMO BŪDUS (RYTŲ BALTIJOS REGIONO PAVYZDŽIU)
Authors: Žalakevicius Mečislovas , Stanevičius Vitas , Švažas Saulius , Bartkevičienė Galina 
Published: June 2012

Of the 207 breeding species considered in Lithuania, results of the review show that with a north-easterly shift in their range, the 33 (16%) species breeding on the western, south-western and southern peripheries of their total species range may be significantly affected and are likely to become extinct in the region. Species in different habitat types may suffer differently, the most vulnerable bird species being those breeding in wet habitats. By contrast, communities in dry habitats hold the least number of potentially vulnerable breeding species. The remaining 174 species (84%), those with their breeding populations in the northern, north-eastern, eastern and north-western peripheries of their ranges and in the central part of species range, may benefit from climate warming and are unlikely to become extinct. The patchiness of the breeding range, the species breeding in wet habitats and the position of the southern, south-western and western peripheries of the entire species range are shown to be directly interconnected and, with further climate warming throughout the 21st century, these Lithuanian breeding species are likely to face the greatest risk of extinction. Additionally, climate change may not be the only threat to the species due to other factors, such as changes in land use. Bird diversity variation under the impact of climate change is a serious problem facing the world and we must find new effective measures of bird protection. Santrauka Apžvalga parodė, kad iš 207 Lietuvoje perinčių paukščių rūšių, jų arealams traukiantis šiaurės rytų kryptimi, 33 (16%) rūšių populiacijoms, perinčioms rūšies arealo vakarinėje, pietvakarinėje ir pietinėje periferijose, gresia pažeidimai, jos gali išnykti. Su įvairiomis buveinėmis susijusios rūšys gali patirti skirtingą žalą, iš jų labiausiai pažeidžiamos šlapiosiose buveinėse perinčios rūšys. Sausųjų buveinių bendrijų galimai pažeidžiamų rūšių skaičius, priešingai, mažiausias. Kitoms 174 rūšims (84%), kurių perinčios populiacijos yra rūšies arealo šiaurinėje, šiaurės rytinėje, rytinėje ir šiaurės vakarinėje periferijoje ir arealo centrinėje dalyje, klimato šilimas gali turėti teigiamos įtakos, tad jos neturėtų išnykti. Nustatyta, kad perėjimo arealo fragmentiškumas, paukščių perėjimas šlapiuosiuose biotopuose bei rūšies arealo vakarinėje, pietvakarinėje bei pietinėje periferijose yra tarpusavyje artimai susiję, ir, klimatui 21 amžiuje toliau šylant, šios Lietuvoje perinčios rūšys turėtų patirti didžiausią išnykimo pavojų. Be to, klimato kaita nėra vienintelis rūšių išnykimo pavojus, nes čia veikia ir kiti veiksniai, tokie kaip žemėnaudos pokyčiai. Paukščių įvairovės kaita keičiantis klimatui visame pasaulyje aktuali problema. Būtina ieškoti sprendimų, kaip sumažinti paukščiams kylantį pavojų, atsižvelgiant į rūšių biotopų pasirinkimo ekologijos specifiškumą, regioninius klimato kaitos pokyčius ir mastą, siekti pasirinkti efektyvius paukščių apsaugos ir paukščių rūšių reguliavimo būdus.