Műtrágyázás hatása a sáfrányos szeklice (Carthamus tinctorius L.) elemfelvételére
Authors: Imre Kádár 
Published: June 2007

Duna–Tisza közi meszes homoktalajon, Őrbottyánban 1970-ben beállított NPKműtrágyázási tartamkísérlet 20. évében, 1990-ben vizsgáltuk a műtrágyázás hatását a sáfrányos szeklice elemfelvételére. A termőhely talaja a főbb tápelemekben (N, P, K) gyengén ellátott, a szántott réteg 1% CaCO3-ot, 1% körüli humuszt és 5–10% agyagos részt tartalmaz. A talajvíz 8–10 m mélyen található, a terület aszályérzékeny.

A levonható főbb következtetések:

– A talajgazdagító PK-trágyázás nyomán a talaj ammónium-laktát- (AL-) oldható PK-készlete a „kielégítő” ellátottsági tartományba emelkedett. Az aszályos évben a magtermések kicsik maradtak, de az NP-szinteken a K-trágyázás részben ellensúlyozta a vízhiányt, a kaszattermés a kontrollkezelésben mért 200 kg/ha-ról 600 kg/ha fölé emelkedett.

– A homoktalajok termékenységét döntően javíthatjuk K-trágyázással, mivel Kkészletük kicsi. Kívánatos a 150 mg/kg körüli AL-P2O5-, ill. AL-K2O-koncentráció elérése a szántott rétegben és emellett a kielégítő N-ellátás biztosítása.

– A diagnosztikai célú optimumokat a fiatal levélben/lombban, 30–40 cm magas állományban a 4–5% K, 0,3–0,4% P, 3–4% N, ill. a 10–15 K/P, 8–12 N/P és az 1,0– 1,5 K/N arány tükrözheti, melyhez a termésmaximumok kötődtek.

– A N, P, Mg és Zn elemek főként a kaszatban, míg a K, Ca, Na, Fe és Mn elemek döntően a melléktermékben dúsultak. Az 1 t szem + a hozzá tartozó szalma és pelyva elemigénye átlagosan az alábbinak adódott: 94 kg N, 14 kg P (32 kg P2O5), 44 kg K (53 kg K2O), 68 kg Ca, 11 kg Mg, 768 g Na, 780 g Fe, 205 g Mn, 103 g Zn, 48 g Cu.

The effect of mineral fertilizer on the element uptake of safflower was examined in 1990, in the 20th year of a long-term NPK mineral fertilization experiment set up on calcareous sandy soil in Őrbottyán in 1970. The soil of the experimental location was poorly supplied with macronutrients (NPK), and the ploughed layer contained 1% CaCO3, around 1% humus and 5–10% clay. The groundwater was located at a depth of 8–10 m and the area was prone to drought.

The following conclusions could be drawn from the results:

– As the result of soil-enriching PK fertilization the ammonium lactate (AL)-soluble PK reserves of the soil increased, reaching the “satisfactory” supply category. Due to drought, seed yields were low, but at each NP level K fertilization was able to partially compensate for water deficiency, with a rise in seed yield from 200 kg/ha in the control treatment to over 600 kg/ha.

– The fertility of sandy soils can be decisively improved by K fertilization, as they have low K reserves. AL-P2O5 and AL-K2O concentrations of around 150 mg/kg should be achieved in the ploughed layer, together with satisfactory supplies of N.

– Maximum yields were obtained with nutrient contents of 4–5% K, 0.3–0.4% P and 3–4% N, and nutrient ratios of 10–15 K/P, 8–12 N/P and 1.0–1.5 K/N in young leaves/foliage at a plant height of 30–40 cm, which can thus be used as optimum levels for diagnostic purposes.

– The nutrients N, P, Mg and Zn were concentrated primarily in the seeds, and K, Ca, Na, Fe and Mn in the by-products. The element requirements of 1 t seed + relevant straw and husks were found to be 94 kg N, 14 kg P (32 kg P2O5), 44 kg K (53 kg K2O), 68 kg Ca, 11 kg Mg, 768 g Na, 780 g Fe, 205 g Mn, 103 g Zn and 48 g Cu.