Az ómega-3 zsírsavak pótlásának klinikai értéke krónikus obstruktív tüdőbetegségben
Authors: Fekete Mónika , Szőllősi Gergő , Németh Anna Noémi , Varga János Tamás 
Published: January 2021

Összefoglaló.
Bevezetés: Civilizált világunk, miközben látszólag túltáplált,
ómega-3-hiányban szenved. A hosszú szénláncú, többszörösen telítetlen zsírsavak
számos anyagcsere-megbetegedés (például elhízás, 2-es típusú diabetes mellitus,
szív- és érrendszeri megbetegedések) kialakulásában játszhatnak szerepet. A
halolajban lévő zsírsavak erősítik az immunrendszert, csökkentik a koleszterin-
és trigliceridszintet, csökkentik a gyulladást. Célkitűzés:
Vizsgálatunk célja a többszörösen telítetlen zsírsavak bevitelének monitorozása,
valamint a tüdőfunkcióval és az életminőséggel való kapcsolatuk értékelése
krónikus obstruktív tüdőbetegségben (COPD). Módszer:
Kérdőívünket az Országos Korányi Pulmonológiai Intézet Légzésrehabilitációs
Osztályán, 2019. március 1. és 2020. március 1. között 40 év feletti COPD-s
betegek körében vettük fel. Az életminőség mérésére a betegségspecifikus Szent
György Légzési Kérdőívet alkalmaztuk, a légzésfunkciós és antropometriai
adatokat az egészségügyi elektronikus nyilvántartási rendszerből nyertük ki.
Eredmények: A betegek medián életkora 66 (IQR 60–73) év
volt, a nemek közötti megoszlást tekintve 47,5% férfi és 52,5% nő. A medián BMI
26,0 (IQR 21,7–30,6) kg/m2, a FEV1 (ref%) 48,0 (IQR
38,1–55,3) volt. Az ómega-3 zsírsavakat a betegek 4,7%-a (n = 19) szedi
rendszeresen, elsősorban kezelőorvosa javaslatára, a javasolt napi dózisban
(0,25–0,50 g/nap). Esetükben jobb életminőséget tapasztaltunk (65,8 [52,4–79,7]
vs. 72,2 [56,2–88,6]; p = 0,044), kevesebb társbetegséggel rendelkeztek
(hypertonia: 10 [52,6%] vs. 275 [72,1%]; p = 0,066), kevesebb gyógyszert
használtak (gyors hatású béta-2-agonista: 5 [25,3%] vs. 197 [51,7%]; p = 0,031),
alacsonyabb volt a fellángolások száma (1 [1–3] vs. 2 [1–4]; p = 0,029), és
nagyobb volt a 6 perces sétatávolság (300 [177–387] vs. 251 [150–345]; p =
0,121). Következtetés: Eredményeink arra utalnak, hogy a
többszörösen telítetlen zsírsavak bevitele összefüggésben lehet az
életminőséggel COPD-s betegekben. Vizsgálatunk szerint a betegek
ómega-3-bevitele nem kielégítő – eredményeink alapján szeretnénk felhívni a
figyelmet e zsírok fogyasztásának fontosságára. Orv Hetil. 2021; 162(1):
23–30.

Summary.
Introduction: Our civilized world, while seems to be
overweight, suffers from omega-3 deficiency. Long-chain polyunsaturated fatty
acids can play a role in the development of many metabolic diseases
(e.g., obesity, type 2 diabetes mellitus, cardiovascular
disease). Fatty acids in fish oil strengthen the immune system, reduce
cholesterol and triglyceride levels, have been proven to be beneficial, reduce
inflammation. Objective: The aim of our study was to monitor
the intake of polyunsaturated fatty acids and to evaluate their relationship
with lung function and quality of life in patients with chronic obstructive
pulmonary disease (COPD). Method: Our questionnaire was
completed at the Department of Pulmonary Rehabilitation of the National Koranyi
Institute for Pulmonology between March 1, 2019 and March 1, 2020 among COPD
patients over 40 years of age. We used the disease-specific St. George’s
Respiratory Questionnaire to measure the quality of life; the respiratory
function and anthropometric data were extracted from the electronic health
record system. Results: The median age of the patients was 66
(IQR 60–73) years, with a gender division of 47.5% male and 52.5% female. The
median BMI was 26.0 (IQR 21.7–30.6) kg/m2, and the median
FEV1 (%pred) was 48.0 (IQR 38.1–55.3). In the form of a dietary
supplement, 4.7% (n = 19) of patients take omega-3 fatty acids regularly, mainly
on the recommendation of their doctor, at the recommended daily dose (0.25–0.50
g/day). Among them, we detected a better quality of life (65.8 [52.4–79.7] vs.
72.2 [56.2–88.6]; p = 0.044), had fewer comorbidities (hypertension: 10 [52.6%]
vs. 275 [72.1%]; p = 0.066), consumed fewer drugs (short-acting bronchodilators:
5 [25.3%] vs. 197 [51.7%]; p = 0.031), had fewer exacerbations (1 [1–3] vs. 2
[1–4]; p = 0.029), and higher six-minute walking distance (300 [177–387] vs. 251
[150–345]; p = 0.121). Conclusion: Our results suggest that the
intake of polyunsaturated fatty acids may be related to the quality of life in
COPD patients. According to our study, the intake of omega-3 in patients is
unsatisfactory, and based on our results, we would like to draw attention to the
importance of consuming these fats. Orv Hetil. 2021; 162(1): 23–30.