Hibrid oktatáshoz kapcsolódó kutatási eredmények történelmi források feldolgozásával 11-12. évfolyamon
Authors: Érsek Attila 
Published: November 2024

Olyan neveléstudományi témában kerestem módszertani megoldást, amely iskolajellegű tantárgypedagógiai kutatás. A fejlesztésalapú kutatás a történelmi gondolkodás (Kojanitz, 2021) forrásokkal támogatott fejlesztéséhez és a hibrid tanulási környezethez kapcsolódik, ami támaszkodik korábbi kutatásaim adatkorpuszaira és eredményeire (Érsek, 2020). A vizsgálati módszerek közül a feltáró kombinált modellt alkalmaztam. A történelemtanítás kutatásának nemzetközi dimenziójában az egyik megközelítés szerint a kritikai gondolkodás fejlesztésének és a forráselemzésnek kell a történelemtanítás középpontjában állnia (Jancsák, 2019). Ezt az elméleti megközelítést ötvözi a pedagógia kísérlet a tanítási gyakorlatban. Neo LMS alkalmazásban a történelmi forrásokkal történő képességfejlesztés és mérés e-tesztekkel blended learning jelleggel még nem kutatott terület. Az ehhez kapcsolódó alapkutatást elvégeztem, ennek további feltárására vállalkozom. Célom a diákok tevékenykedtetése és képességeinek fejlesztése m-learning segítségével, valamint a pedagógiai eredményesség hatásfokának növelése a Neo LMS felületén alkalmazott e-teszteknél, valamint a gimnáziumi kimeneti mérések tesztfeladatainál. A blended learning tanulási környezet megteremtését kutatási eredményeim miatt tartottam célszerűnek. Az volt a feltevésem korábban, hogy a fejlesztésbe bevont 12. évfolyamos tanulók motivációja magas lesz a tanórán kívüli e-learning tananyag önálló feldolgozásához a hatékonyabb érettségi teljesítmény érdekében, így az általam fejlesztett 2 hetes tanórán kívüli tananyag feldolgozása a Neo LMS felületén szignifikánsan hat az eredményeikre. Ez nem igazolódott, ugyanis a kísérleti csoport 151 fős mintájából csak 56% vett részt a fejlesztő modulok tanórán kívüli feldolgozásában önkéntes alapon, tehát más módszert kell alkalmazni a tanulási eredmény fokozása érdekében. Az egyik hipotézis az új kutatási szakaszban: Jelentősen növelhető történelmi forrásokkal hibrid tanulási környezetben a tanulók kritikai gondolkodáshoz kapcsolódó kognitív elemeinek fejlettsége. A konkrét kutatási eredményeket ismertetem az előadás során. Kitérek majd a történelmi források fogalmára és típusaira is. A tananyagfejlesztés az oktatástervezési megközelítések (Ollé, 2015) közül oktatás-tanulás szempontjából építette fel a Neo LMS tanköri modulokat, azaz a kognitív folyamatok fejlesztésére koncentrált. Az alapkutatásban a 11- 12. évfolyamos gimnazistáknál csoportos valószínűségi mintavételt alkalmaztam, kiegészítettem hólabda mintavételi eljárással (összesen 330 fő), amelyet a mikrokutatásban résztvevő önkontrollos csoportok (59 és 61 fő) adatai egészítenek ki a hibrid oktatás eredményességére vonatkozóan (bemeneti mérés – fejlesztés – kimeneti mérés). Kvalitatív összehasonlító tartalomelemzés során felderítő módszerrel vizsgáltam a témához kapcsolódó gimnáziumi kerettanterveket is (2012 és 2020) a kritikai gondolkodás elemeihez kapcsolódóan. Az eredményeket beépítettem az általam megalkotott történelem témakörben alkalmazható kritikai gondolkodás kétdimenziós modelljének átdolgozott, aktualizált taxonómiájába, amihez Anderson-Krathwohl (2001) tanulási célkitűzések modelljét vettem alapul Heer, (2012) alapján. Ismertetem a mikrokutatási eredményeket, és bemutatok néhány konkrét feladattípust a történelmi forrásokhoz kapcsolódó e-tananyag gondolkodási szintjeihez kapcsolódóan.