A COVID–19-fertőzés gastrointestinalis hatásai gyermekkorban és a gyulladásos bélbeteg gyermekekben
Authors: Tóbi Luca , Prehoda Bence , Balogh Anna , Dezsőfi-Gottl Antal , Cseh Áron 
Published: February 2022

Összefoglaló. A SARS-CoV-2-infekció változatos kórlefolyású, a
gyermekpopulációban növekvő incidenciát mutató fertőzés. Ebben a korcsoportban a
felnőttekkel szemben sokkal gyakrabban tapasztalhatók gasztroenterológiai
tünetek a betegség során, 18–32%-ban jelentkezik legalább egy szimptóma. Ezek
nem specifikusak, gyakran megegyezhetnek a virális enteritisek, a gyulladásos
bélbetegségek vagy a vakbélgyulladás tüneteivel. A gyermekkori
SARS-CoV-2-infekciónak egy viszonylag ritkán megjelenő, de súlyos, akár
életveszélyes szövődménye a gyermekkori sokszervi gyulladásos szindróma
(multisystem inflammatory syndrome in children, MIS-C). Ilyenkor a
gastrointestinalis tünetek gyakorisága 60–100%-ra nő, sok esetben akut has
benyomását keltve. A jelenlegi kutatások eredményei alapján a gyulladásos
bélbeteg gyerekek az alapbetegségük miatt nincsenek nagyobb veszélynek kitéve az
átlagpopulációhoz képest a COVID–19-fertőzés szempontjából. A terápiájukban
alkalmazott gyógyszereik közül a nagy dózisú szteroidkezelés okoz nagyobb
kockázatot a megfertőződésre, illetve ebben az esetben a súlyosabb
kórlefolyásra. Az éppen remisszióban lévő gyulladásos bélbetegek fenntartó
terápiájának módosítások nélküli folytatása javasolt, kiemelt figyelmet fordítva
a biológiai terápiák időben történő, megszakítás nélküli alkalmazására.
Törekedni kell a személyes vizitek számának csökkentésére a pandémia idején,
ezek telemedicinával történő helyettesítése javasolt. A halasztható endoszkópos
vizsgálatok noninvazív vizsgálómódszerekkel történő átmeneti kiváltása
részesítendő előnyben a betegség aktivitásának, a terápia hatékonyságának
megítélésére. A gyulladásos bélbetegségben szenvedő gyermekek COVID–19 elleni
védőoltása javasolt, jelenleg minden elérhető oltóanyag alkalmazható náluk (az
élő ágenst tartalmazó vakcinák ellenjavalltak). Immunmoduláns, szteroid- vagy
anti-tumornekrózisfaktor (TNF)-alfa-terápia esetén az oltás lehetséges csökkent
hatékonyságával kell számolni. Orv Hetil. 2022; 163(6): 214–221.

Summary. The SARS-CoV-2 infection is showing high variety in the
disease course, with a constantly increasing incidence among the pediatric
population. In this age group, at least one gastrointestinal symptom appears in
18–32% of the cases, showing a significant difference compared to the adult
population. The gastrointestinal signs of COVID–19 are not specific, can mimic
the symptoms of viral enteritis, inflammatory bowel diseases or acute
appendicitis. The multisystem inflammatory syndrome in children (MIS-C) is a
rather rare, but serious complication of the pediatric COVID–19 disease: in
these cases, the incidence of the gastrointestinal symptoms is increased up to
60–100%, often observed as acute abdomen. Based on recent researches, patients
with inflammatory bowel diseases (IBD) are shown to have the same risk in
developing COVID–19 infection compared to the normal population: in their
medications, the high dose steroid treatment is proved to increase the risk of
infection or to make the disease course more serious. The treatment of patients
with IBD should be continued without any changes (when the disease is in
remission). The use of biologics should be done with special care, with more
attention keeping the schedule and the continuity. It is advised to minimise the
number of personal visits during the pandemic, they should be substituted with
telemedicine. The postponable endoscopic examinations should be temporarily
redeemed by non-invasive methods for screening the disease activity and the
efficacy of the treatment. The vaccination against COVID–19 is advised in the
population with IBD. All vaccines currently available are usable in this patient
group (the use of vaccines containing live agents are contraindicated). In the
case of patients treated with immunmodulators, steroids or anti-tumor necrosis
factor (TNF) alpha, a possible lower efficacy can be expected after the
vaccination. Orv Hetil. 2022; 163(6): 214–221.