bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Diseño e instalación de un sistema de control automático de malla sombra, caso cultivo de fresa (Fragaria sp.)
Authors: Romantchik Kriuchkova Eugenio , López Cañtens Gilberto , Chávez Aguilera Noel , Flores L. Diego E.
Published: September 2018

A nivel nacional, cada vez es más frecuente la aplicación de sistemas electrónicos de control automático en los procesos de producción agrícola. El desarrollo y aplicación de los sistemas de control automático permiten la adap­tación de las técnicas de cultivo a las condiciones ambientales, para conse­guir un cultivo más rentable y racional en zonas pequeñas de una misma explotación agrícola. Este trabajo contempla el desarrollo y la evaluación de un sistema de control automático para controlar la apertura o el cierre de una malla sombra en función a la radiación incidente en el cultivo. Se desarrolló un algoritmo y programa que automatiza la colocación de la malla sombra, con ayuda de un controlador lógico programable (PLC Millenium III) para mayor facilidad de la implementación. Se aplicó el sistema desarrollado al cultivo de fresa (Fragaria sp.). Se realizaron las pruebas y la evaluación con tres camas de fresa: en campo abierto, malla fija y malla móvil controlada en función de la radiación. La malla sombra, se abre si la radiación es menor a 400 W/m2 o se cierra si la cantidad de radiación es mayor a 600 W/m2 al medirse con un sensor, además se puede abrir y cerrar manualmente para realizar la cosecha y el mantenimiento. Uno de los resultados obtenidos, es que la producción en la cama bajo la malla móvil es mayor en 12,88% que en la malla fija y en 37,42% que en el campo abierto.
Biokulttuurinen kertomus ja kirjallisuudentutkimuksen evoluutio
Authors: Lehtimäki Markku
Published: September 2018

Essee: Biokulttuurinen kertomus ja kirjallisuudentutkimuksen evoluutio
Kielen energiaa
Authors: Laukkanen Liisa , Lönnroth Harry
Published: September 2018

The Energy of Language – On the Translations of Moreeni by Lauri Viita and Their Reception

During his short life, the Finnish poet and novelist Lauri Viita (1916–1965) published four collections of poems and two novels. His most famous work Moreeni (”Moraine”) published in 1950 belongs to the most central novels in Finnish realism. In the context of Finnish literature, Viita is known, for example, for his dynamic language and power of expression. However, Moreeni has been translated only into few languages: German in 1964, Swedish in 1965, Polish in 1970, Hungarian in 1977 and Russian in 1981. e aim of this article is to examine the translation history of Moreeni and the reception of the translations by focusing on the German translation Ein einzelner Weiser ist immer ein Narr by Carl-August von Willebrand (1923–1999) and the Swedish translation Morän by Nils-Börje Stormbom (1925–). e translators’ strategies are analysed by means of the concepts domestication and foreignization introduced by Lawrence Venuti in 1995. e reception is analysed with regard to the concept of paratext coined by Gérard Genette in 1987. e results indicate that it is problematic to place the translators unambiguously in regard to the domestication/foreignization dichotomy; they make use of both strategies. e reception of the German and Swedish translations has in general been positive, although the material is relatively scarce. Due to lack of translations, Viita is not as well-known abroad as, for example, his contemporaries Mika Waltari (1908–1979) and Väinö Linna (1920–1992).
Kaiverrettu taival
Authors: Ala-Hakula Riikka
Published: September 2018

Essee
Kontekstualisoivaa tekstianalyysiä
Authors: Steinby Liisa
Published: September 2018

Turun yliopiston yleisen kirjallisuustieteen oppiaineen esittely.
Muutokset Aaro Hellaakosken"Vieras"-runon ulkoasussa
Authors: Pulkkinen Veijo
Published: September 2018

Changes in the Visual Form of Aaro Hellaakoski’s Poem ”Vieras” (”The Stranger”)

The present article shows how genetic criticism (critique génétique) can enrich our understanding and interpretation of visual poetry by examining the manuscript, proofs and published versions of the poem ”Vieras” (” e Stranger”) from the typographically experimental collection Jää- peili (”Ice Mirror”, 1928) by the Finnish poet Aaro Hellaakoski (1893–1952). e collection is regarded as a forerunner of Finnish modernism, and particularly its experimental typography got successors only as late as in the 1960s. Besides omitting punctuation and upper case letters, Hellaakoski experiments with the auditory and visual dimensions of ”Vieras” by dividing metrical stanzas and line units into typographically separate groups. In his later selected poems Valitut runot (”Selected poems”, 1940) and Runot (” e Poems”, 1947), Hellaakoski stripped ”Vieras” from these experimental features. e examination of the manuscripts and proofs of ”Vieras” shows that Hellaakoski’s later revisions actually revert the poem to a form closer to its early, visually more traditional, manuscript versions. e article suggests, that it was probably the integrity of Jääpeili as a modernist collection that motivated Hellaakoski into the experimental typography and ortography of ”Vieras”. ese features became dispensable when the poem was released from the context of the collection.
Tillhörighet, längtan - och litteratur
Authors: Lahdenperä Hanna
Published: September 2018

Konferenssiraportti.
Kurkistus itänaapurin kirjallisuuteen
Authors: Perkiömäki Mika , Samola Hanna
Published: September 2018

Venäjällä ja Suomella on ollut tiivis kulttuurisuhde vuosisatojen ajan. Venäläiset kirjailijat ovat kuvanneet Suomea ja suomalaisia, ja suomalaiset kirjailijat – esimerkiksi Katri Lipson, Rosa Liksom, Sirpa Kähkönen ja Olli Heikkonen – ovat kertoneet Murmanskista, Moskovasta, Pietarista ja Siperiasta. Suomalaiset tuntevat hyvin suuret venäläiset kertojat, kuten Gogolin, Tolstoin, Dostojevskin ja Tšehovin. Etenkin Anton Tšehovilla on vakaa paikka suomalaisten sydämissä.
Kuka tarvitsee ketä? Lasten ja aikuisten välinen suhde Vladislav Krapivinin monimutkaisissa maailmoissa
Authors: Salminen Jenniliisa
Published: September 2018

Who Needs Whom? The Relationship between Children and Adults in Vladislav Krapivin’s Complicated Worlds

The article discusses how the structure of the worlds in Vladislav Krapivin’s children’s fantasy novels written in the 1980s and early 1990s is connected to the central theme of the works, the complicated relationship between children and adults. The novel Deti sinego amingo (1981) is based on a two-world structure that supports a description of a binary relationship: children are seen as essentially good and adults as their oppressors. Krapivin’s pentalogy V glubine Velikogo Kristalla (1988–91) is situated in a complex multiverse described as a crystal: every facet of the crystal is a complete world of its own. Likewise, the relationships between adult and child characters in the series are complicated. Children are often seen from the viewpoint of adult characters, and children and adults are presented as mutually dependent on each other.

The article also investigates the audience of Krapivin’s novels. Despite their status as children’s literature, the texts address a dual audience consisting of both children and adults. The texts are seen in the context of Soviet perestroika literature. In the spirit of perestroika, also children’s authors were able to write about topics that were not accepted before and thus it was possible for Krapivin to discuss the problematic relations between children and adults.
Liikaviisas lyö rahoiksi
Authors: Laakso Maria
Published: September 2018

Comedic Techniques and the Finnish Tradition of Folklife Description in Pauli Kohelo’s Novels Ohessa tilinumeroni and Kassan kautta

The history of Finnish literature includes a rich and vivid tradition of folklife description. A signi cant amount of this tradition is humorous by nature. Especially funny is the common character of a thinker whose thoughts are comically folksy and vernacular. In this article, I read two contemporary Finnish novels, Pauli Kohelo’s Ohessa tilinumeroni (“Attached Please Find my Bank Account Number”, 2008) and Kassan kautta (“Through the Checkout”, 2014) as continuators of the Finnish description of folklife. According to my analysis the protagonist and the narrator of these novels, Pauli Kohelo, is a similar kind of character than the protagonists in Maiju Lassila’s Liika Viisas (“Too Wise”, 1915) and Veikko Huovinen’s Havukka-ahon ajattelija (“The inker of Havukka-aho”, 1952; none of these novels are translated into English).

In this article, I use the incongruence theory of humor in order to analyze the comedic techniques used in Kohelo’s novels as well as in previous Finnish descriptions of folklife. My hyphothesis is that Kohelo’s novels represent a postmodern variant of the old tradition. They share many important features with the previous works, especially when it comes to scale, hyperbole and degradation as comedic techniques. en again, especially the meta ctive play with the genre of autofiction and the unreliable narrator distinguish these novels from the older tradition.
Matti Kurjensaaren muotokuvat muista, muistista ja minästä
Authors: Pynttäri Veli-Matti
Published: September 2018

Matti Kurjensaari’s Portraits of Others, On Memory and Himself

In the late 1960s and early 1970s Matti Kurjensaari (1907–1988) published three collections of essays that comprised portraits of well-known gures in Finnish political and cultural life. e portrait essays included in Veljeni merellä myrskyävällä (“My Brothers on the Stormy Sea”, 1966), Kansakunnan kaapin päällä (“On the Top of Nation’s Mantelpiece”, 1969) and Silmätikut (“The Eyesores”, 1971) had an ambivalent reception as it was debated whether the pieces should be read as essays or as mere gossip.

In the article the portraits are read as essays since Kurjensaari constantly blurs the separation between the objects of the portraits and the writing subject, that is, himself. Consequently the portraits by Kurjensaari display a typical essayistic characteristic by being an intimately personal form of writing. Kurjensaari himself perceived his portraits as essays on the grounds that they are always concerned with a larger scope than that of individual persons. As essays, notes Kurjensaari, the portraits depict individuals precisely as actors in the larger drama of history. As essays the portraits had a function as a genre to negotiate with what it meant to be Finnish and show how the history of the nation had always a place in the individual lives.
Keskusteltu ja keskusteleva strukturalismi
Authors: Parente-Čapková Viola
Published: September 2018

Český strukturalismus v diskusi. Toim. Ondřej Sládek. Brno: Host, Strukturalistická knihovna 16. 2014. 394 s. Strukturalistická knihovna (”Strukturalistinen kirjasto”) on Tšekin brnolaisen Host-kustantamon korkeatasoinen sarja, jossa on ilmestynyt jo kohta 20 strukturalismi-aiheista teosta. Niihin kuuluu muun muassa ranskalaisen strukturalismin piiriin lukeutuvia teoksia sekä strukturalismin kanssa keskustelevien saksalaisten, amerikkalaisten, tarttolaisten, puolalaisten ja muiden ajattelijoiden ja tutkijoiden tekstejä. Valtaosa julkaisuista kuitenkin viittaa tai suorastaan kuuluu tšekkiläisen tai oikeastaan prahalaisen strukturalismin traditioon.
Kirjallinen kulttuuri muuttuvassa maailmassa
Authors: Lehtimäki Markku
Published: September 2018

Itä-Suomen yliopiston kirjallisuusoppiaine on jo pitkään pyrkinyt sijoittamaan itsensä muuttuvaan yhteiskunnalliseen todellisuuteen, reagoimaan uusien teknologioiden ja mediamuotojen esittämiin haasteisiin sekä ylipäänsä reflektoimaan ”kirjallisuuden” määrittelyä historiallisesta ja institutionaalisesta näkökulmasta. Vaikka huomioimme kirjallisuushistorian ja kaunokirjallisuuden klassikoiden merkityksen opetuksessa, tiedostamme samalla, että kirjallisuus on merkityksellinen tapa puhua aikamme globaalista maailmasta ja sen teknologisista, ekologisista, nationalistisista ja uusliberalistisista ongelmista.
Kärlekens etos i Gösta Ågrens 1960-talslyrik
Authors: Möller-Sibelius Anna
Published: September 2018

The Ethos of Love in Gösta Ågren’s Poems from the 1960s Gösta Ågren is one of the most appreciated poets in contemporary Finland-Swedish literature. Nevertheless, his early works dating back to the 60s have been considered (not least by himself) to be of little interest. The common opinion is that his engagement with left-wing politics impoverished the aesthetic aspects of his poetry; when released from these ideological bonds in the late 1970s he became an important poet. The aim of this article is to call into question the reasons put forth by the negligence of his early poetry. Ågren is one of the earliest examples of the 1960s left-wing movement in Finland-Swedish poetry, which per se is of literary historical interest. However, he combines his Marxist perspective with ideas recognizable in a broader tradition of history of ideas, which makes his ideological and ethical undertaking complex. In addition, he integrates political and existential aspects in his poems at an early stage. In this article, I examine a central theme in Ågren’s early poetry from the 1960s: love. I relate his thoughts on the topic to various thinkers such as eodor W. Adorno & Max Horkheimer, R.W. Emerson, C.G. Jung and Rudolf Steiner. Although love between man and woman in many respects is a timeless issue, the contextual aspects of love are important in Ågren’s poems. Furthermore, in his early poetry dating from the rather dystopic post-war period in Europe love has an emphasized ethical function. In his efforts to find a solution to the problems of a contemporary world in distress, the very concept of “woman” becomes a metaphor for ideas such as peace, hope, love and freedom. Clearly, this is an idealist but also (more surprisingly) a feminist standpoint.
Toiveikkaan talvimielen mainosretoriikka
Authors: Määttä Lauri
Published: September 2018

The Marketing Rhetoric of Hopeful Winter Spirit. Persuasive Power and Appeal to Senses in the Imagery of Veikko Huovinen’s Hamsterit This article offers a rhetorical reading of Veikko Huovinen’s Hamsterit (”The Hamsters”, 1957). I view the protagonist Hamsteri as a persuasive orator, whose eloquent speeches enhance the mundane practice of gathering winter storage with his literature-influenced aesthetics of survival in the arctic wild. While I focus my analysis on Hamsteri’s speeches, I also consider how authorial designs, the narrator, and other characters echo and complement each other and participate in Hamsteri’s rhetorical and aesthetic effort in a way that creates a poetics of unanimity into the novel, thus powerfully inviting also the reader to join the unanimity. I see similarities between Hamsteri’s rhetoric and TV commercials. is similarity is based on Hamsteri’s vivid imagery, which appeals to all the five senses in order to attach positive associations to the food and clothing that he persuades his friend Rurik to buy, when they prepare for the winter. A recurring device in Hamsteri’s speeches is the speculative description, which grows from vivid imagery and embeds micro stories into the main narrative, while also giving full freedom for his comically imaginative speculations. In surveying the comic aspects of Hamsteri’s speculative descriptions, I combine narratological and stylistic analysis by employing both the audience concepts of rhetorical narratology and the classical rhetorical figures as my conceptual tools.
Antroposeeni: ihmisen aika geologiassa ja kirjallisuudentutkimuksessa
Authors: Lummaa Karoliina
Published: September 2018

Yhdysvaltalaisen runoilijan Max Cafardin yhdeksän säkeistön pituinen ”Tervetuloa idioseeniin” on jo useamman vuoden ajan kiertänyt internetissä vihaisena ja turhautuneena kommenttina antroposeenikeskusteluihin, jotka ovat 2000-luvun aikana nopeasti levinneet geologiasta muihin luonnontieteisiin, yhteiskuntatieteisiin ja humanistisiin tieteisiin sekä taiteeseenkin. Antroposeeni on geologien puntaroima ehdotus uudeksi planeetan historiaa jäsentäväksi epookiksi holoseenin jälkeen. Se merkitsee planetaarisen ihmisvaikutuksen aikaa, joka jättää pysyvät jäljet Maapallon maa- ja kallioperään, kryosfääriin, ilmastoon, meriin, vesistöihin ja elonkehään sekä siten koko maapallojärjestelmän toimintaan.
Litteraturvetenskap vid Åbo Akademi – ett ämne med många ansikten
Authors: Ahlund Claes
Published: September 2018

Ämnet litteraturvetenskap omfattar hela den ”allmänna”, d.v.s. västerländska litteraturen, men den forskning som bedrivits har i stor utsträckning varit inriktad på den svenskspråkiga litteraturen i Finland – och i Sverige. Områden som ägnats ett mera omfattande intresse är bl.a. nlandssvensk dramatik och lyrik, kritikhistoria, barn- och ungdomslitteratur, litteratursociologi med inriktning på opinionsbildning och propa- ganda samt ekokritik. Litteraturvetenskapen vid Åbo Akademi var tidigt ute med undervisning och forskning i barn- och ungdomslitteratur.
Erityinen paikallisuus, yhteinen tulevaisuus
Authors: Gottelier Lena
Published: September 2018

Special Locality, Mutual Future. Ethnofuturism in Contemporary Finnish Poetry

In this article I study three contemporary Finnish collections of poetry; Jyrki Heikkinen ́s Pois voihke ja valitus! (2004), Johanna Venho ́s Yhtä juhlaa (2006) and Ville Hytönen ́s Karsikkopuu (2011), by focusing on such features that can be interpreted as ethnofuturistic. ese features include, for instance, the use of intertextual allusions to lyric or epic folk poetry and the use of archaic words and historical cultural meanings as a part of new poetry, hence the intention to oppose ethnopraeterism. Proximity to the forests, nature and their inhabitants, as well as their mythologies seem to be a mutual feature of Finnish poetry inspired by ethnofuturism. There is also a strong link to the Finno-Ugric language family which makes the poetry both culturally and geographically transnational.

Ethnofuturistic readings of poetry allow the reader to realize the uniqueness of the language that has developed in this environment through several centuries and also how it has created various ways to express one ́s experiences of life. Ethnofuturistic readings of poetry can also pass on knowledge of the relationship between man and nature that modern people seem to have lost. This is crucial in the attempts to find ecologically sustainable forms of living. In the ethnofuturistic context the term ‘national’ does not mean nationalism but locality, which seems to emphasize cultural diversity and the fusion of local and global. Further research is needed in order to examine whether ethnofuturistic art could supply the means to understand or redefine the entire concept of nationhood.

Keywords: ethnofuturism, contemporary Finnish poetry, folk-poetry
Antroposeeni kansallisella näyttämöllä
Authors: Hyttinen Elsi
Published: September 2018

Anthropocene on the National Stage: Maaseudun tulevaisuus (“Future of the Countryside”, The Finnish National Theatre 2014) and the Interregnum We Live in The article argues that entering the Anthropocene has pushed us into a cultural interregnum. However, the discussions of the Anthropocene and the concept of interregnum seldom meet. In this article it is assumed that this stems from the fact that the concept of interregnum pertains to the 20th century critical epistème and as such, it is a mismatch with the current theoretical impulse of turning toward affects, ontology and becoming. However, the case is made that we should not let go of the critical legacy altogether: to analyse struggle over and between epistemologies, we need critical concepts. Research material in the article consists of the manuscript of Leea Klemola’s 2014 Finnish National theatre production “The Future of the Countryside”, and nine articles from the newspaper Helsingin Sanomat’s digital archive, published during the play’s opening week. “The Future of the Countryside” asks what could the relationship between humans and their companion species be like, were it not based on the idea that it is legitimate for humans to treat the rest of the world as resources. However, the media brouhaha surrounding the play’s opening night hardly touches upon this theme at all. Instead, the nation and the limits of national culture are repeatedly evoked as the primary explanatory framework. In this way, the “Future of the Countryside” provides an illustrative case of the interregnum we live in, understood as old epistemologies losing ground but still keeping the new from emerging.
Nordisk litteratur vid Helsingfors universitet: mångfald och stark utveckling
Authors: Witt-Brrattström Ebba
Published: September 2018

Ämnet Nordisk litteratur fokuserar på svenskspråkig litteratur i Finland och i Sverige, samt dansk, norsk och isländsk litteratur – mot bakgrund av litteraturens utveckling internationellt. Forskningen som bedrivs vid ämnet har en huvudinriktning på nlands- svensk och svensk litteratur, både äldre och yngre, men även dansk och norsk litteratur.
Lasten- ja nuortenkirjallisuutta tutkimassa
Authors: Voipio Myry , Laakso Maria
Published: September 2018

Länsimainen lasten- ja nuortenkirjallisuus on syntynyt pitkälti didaktisista lähtökohdista. Vaikka lajit ovat sittemmin kokeneet monenlaisia sisällöllisiä, esteettisiä ja kirjojen käyttöfunktioon liittyviä muutoksia, elää vanhahtava ajatus lasten ja nuortenkirjallisuuden kasvatuksellisuudesta yhä myös kirjallisuudentutkijoiden parissa. Lasten- ja nuortenkirjallisuudentutkimuksella haetaan usein ratkaisuja tai vastauksia aikuisten pohdintoihin kirjallisuuden vaikutuksista lapsiin ja nuoriin. Didaktisista lähtökohdista syntyvä tutkimus asettuukin toisinaan tahattomasti tutkimuslähtökohtiin, jotka painottavat lasten- ja nuortenkirjallisuuden välinearvoa. Näitä asetelmia väheksymättä on syytä todeta, että lasten- ja nuortenkirjallisuus on tutkimuskohteena arvokas itsessään, lapsille ja nuorille kirjoitettuna kaunokirjallisuutena. Lasten- ja nuortenkirjat ovat sanataidetta siinä missä aikuisille suunnattu kirjallisuus.
Melkein kielletty, merkein kierretty
Authors: Marttinen Heta
Published: September 2018

Toripulu Puluboi, Veera Salmen Puluboi ja Poni -romaanisarjan (2012–2017) toinen kertoja ja keskushahmo, kieltäytyy käyttämästä R-kirjainta. Perusteena tälle on se, että pulujen kielessä R on ruma ja kielletty kirjain, jo itsessään kirosana. Pulun kerronnassa R kierretään korvaamalla se L-kirjaimin. Keskittymällä ensisijaisesti sarjan ensimmäiseen osaan, Puluboin ja Ponin kirjaan (2012), artikkelissa tarkastellaan Salmen romaaneille ominaista kerrontakeinoa yhtäältä kielellisten ja sosiaalisten tabujen, toisaalta kokeellisuuden ja menetelmällisen kirjoittamisen viitekehyksessä. Ensinnäkin analyysi osoittaa, ettei R ole ainoastaan kielletty kirjain, vaan jopa tabuoitu: kielto näyttäytyy näennäisestä motivoimattomuudestaan ja mielivaltaisuudestaan huolimatta huomattavan kategorisena ja sen rikkomista pahoitellaan syvästi. Toiseksi artikkelissa luetaan Puluboin ja Ponin kirjan rinnalla osittain vastaavanlaiseen kirjainkorvaukseen perustuvaa Olli-Pekka Tennilän runoteosta Yksinkeltainen on kaksinkeltaista (2012) ja kehitellään ajatusta ”paralleelipoetiikasta” (kokeellisen) kirjallisuuden lukemisen ja tulkinnan moodina. Luenta paljastaa, kuinka koomisen pintansa alla Puluboin kerronnassakin ilmenee samankaltaista kielellistä potentiaalia kuin Tennilän kielitietoiseen kokeelliseen lyriikkaan: molemmat kartoittavat kielen semanttisia rajoja ja mahdollisuuksia sekä leikittelevät kielen pienimmillä distinktiivisillä elementeillä.
”Långsamt knöt systerskapet oss samman”
Authors: Österlund Mia
Published: September 2018

Artikkeli tutkii feministisestä näkökulmasta seksuaalista väkivaltaa ja separatismia suomenruotsalaisen Maria Turtschaninoffin fantasiaromaaneissa Maresi (2014) ja Naondel (2016). Analyysi keskittyy tarkastelemaan Turtschaninoffin tapoja käyttää feministisiä keinoja, jotka kumpuavat naisasialiikkeestä ja feministisestä teoriasta. Näitä keinoja ovat esimerkiksi separatismi, tietoisuuden kohottaminen ja feministinen (nais)yhteisö. Teokset kertovat tytöistä ja naisista, jotka ovat paenneet väkivaltaisia hallitsijoita ja seksuaalista sortoa ja muodostaneet separatistisen yhteisön kaukaiselle saarelle, missä he arvostavat tietoa ja oppimista yhteisöllisinä prosesseina. Maresi kertoo luostarinoviisin, Maresin, päiväkirjamerkintöjen kautta yhteisön elämästä, kun taas Naondel kuvaa seitsemän naisen pakomatkan orujuudesta vapauteen: juuri he perustavat tytöille ja naisille turvapaikan. Tämä naisten perustama turvapaikka pohjautuu myytteihin ja radikaalifeminismiin. Artikkeli osoittaa, Turtschaninoffin teosten fantasiamaailma on yhtä lailla myyttien kuin nykyaikaisten feminististen käytäntöjen läpäisemä, mikä alleviivaa valtaa ja naistenvälisen toveruun tärkeyttä.
Lastenkirjallisuuden digitalisoituminen
Authors: Koskimaa Raine , Lahdenperä Linda
Published: September 2018

Lapsille julkaistaan yhä enemmän digitaalista kirjallisuutta. Kirjasovellukset ja ”rikastetut kirjat” on kuitenkin suureksi osaksi sivuutettu kirjallisuudentutkimuksessa. Monia aikuisille suunnatun digitaalisen kirjallisuuden toiminnallisuuksia pidetään erityisinä ja vain digitaaliselle kirjallisuudella ominaisina piirteinä. Näitä ominaisuuksia on kuitenkin ollut jo pitkään käytössä painetussa lastenkirjallisuudessa (esimerkiksi pop-up-kirjat sekä äänillä laajennetut kuvakirjat). Viimeisen vuosikymmenen aikana lasten digitaalinen kirjallisuus on laajentanut kuva- ja koskettelukirjojen ilmaisumahdollisuuksia hyödyntämällä erityisesti tablettilaitteiden kosketusnäyttöä, audiovisuaalisia mahdollisuuksia ja laskennallista tehokkuutta. Kirjasovellukset ja laajennetut kirjat noudattavat lastenkirjojen perinteitä, mutta myös tarjoavat uudenlaisia ratkaisuja ja kehittävät koko digitaalisen kirjallisuuden kenttää. Tarkastelemme lasten digitaalista kirjallisuutta leikillisyyden, pelillisyyden ja materiaalisuuden näkökulmista. Huomioimme myös sen, miten kohdeteokset hyödyntävät lukemisen fyysisiä ulottuvuuksia. Kohdeteoksinamme on kolme kirjasovellusta ja kaksi laajennettua kirjaa, joissa kerronnallisuudella ja leikillisyydellä on erilaiset roolit. Keskustelemme myös lasten digitaalisen kirjallisuuden merkityksestä laajemmalle kirja- ja lukukulttuurille, kun se tuo mukanaan piirteitä digitaalisista peleistä ja muusta audiovisuaalisesta mediasta ja synnyttää mahdollisesti uusia lukemisen tapoja.
Tyttökirjoista tyttöteksteihin
Authors: Hakala Hellevi
Published: September 2018

Kirja-arvostelu:

Voipio, Myry 2015. Emansipation ja ohjailun ristivedossa. Suomalaisen tyttökirjallisuuden kehitys 1889–2011. Jyväskylä Studies in Humanities 263: Jyväskylän yliopisto. 100s.
Lastenkulttuurin kauhujen kartta
Authors: Tapionkaski Sanna
Published: September 2018

Kirja-arvostelu:

Ylönen, Susanne 2016. Tappeleva rapuhirviö. Kauhun estetiikka lastenkulttuurissa. Jyväskylä Studies in Humanities 282. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto. 255 s.
Hiljaisuuden voima Marguerite Durasin kirjoituksessa
Authors: Sevón Aura
Published: September 2018

Uransa loppupuolella tehdyissä, elämäntyötään ja estetiikkaansa valottavissa haastatteluissa ranskalainen kirjailija ja elokuvaohjaaja Marguerite Duras (1914–1996) palaa toistuvasti hiljaisuuden teemaan. Hiljaisuus toimi Durasin luomistyön käyttövoimana ja hänen teostensa ravinteena – laajemmin ajateltuna hänen estetiikkansa sydämenä.

Tutkin durasilaista hiljaisuuden problematiikkaa ja sen eri tulkintatraditioita. Hiljaisuus toteutuu Durasin teoksissa monella eri tasolla: kielellisesti, tyylillisesti ja temaattisesti, mutta myös sosiokulttuurisesti naistekijyyden määrittyessä ranskalaisessa kirjallisuushistoriassa lähes kokonaisvaltaisesti poissaolona. Täydennän ensi sijassa feminististä tulkintatraditiota kontekstualisoimalla aihetta feministiseen kirjallisuudenhistoriaan ja analysoimalla hiljaisuuksia stilistisellä lähiluvulla proosateoksessa L’Amant (1984, suom. Rakastaja 1985). Lopuksi kysyn, millaista tietoa hiljaisuuden avulla voidaan saada.

Duras-tutkimuksessa hiljaisuuksia on tulkittu usein negaation kautta ja nähty niiden ilmentävän esimerkiksi passiivisuutta tai tyhjyyttä. Kurkotan kohti tulkintoja, joissa hiljaisuudet muodostavat keskeisen, aktiivisen osan merkityksenantoa. Analysoimalla erilaisista taustoista tulevien rakastavaisten välistä ei-kielellistä kommunikaatiota teoksessa Rakastaja osoitan, että hiljaisuudet ovat Durasin kirjoituksessa keskeinen osa latautunutta intohimon kieltä, joka kykenee ilmaisemaan järjestelmälle marginaalisia tai sille vieraita kokemuksia.
Aino Kallaksen sydämessä
Authors: Lahtinen Toni
Published: September 2018

Silja Vuorikuru: Aino Kallas. Maailman sydämessä. Helsinki: SKS 2017, 322 s.
Mistä Jääpeili on tehty
Authors: Lummaa Karoliina
Published: September 2018

Veijo Pulkkinen: Runoilija latomossa. Geneettinen tutkimus Aaro Hellaakosken Jääpeilistä. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2017, 314 s.
Kuusisataasivuinen tautologia
Authors: Poutiainen Hannu
Published: September 2018

Roger Pearson: Unacknowledged Legislators. The Poet as Lawgiver in Post-Revolutionary France. Chateaubriand–Staël–Lamartine–Hugo–Vigny. Oxford: Oxford University Press 2016, 632 s.
Runoilija lintujen tulkkina
Authors: Vihelmaa Ella
Published: September 2018

Karoliina Lummaa: Kui trittitii! Finnish Avian Poetics. Trans. Jaakko Mäntyjärvi (main text), Emily Jeremiah and Fleur Jeremiah (poems), photography Oskari Härmä and Ari Kuusela. Helsinki: Finnish Academy of Sciences and Letters 2017, 262 s.
Vaikuttavat tekstit, vaikuttuneet lukijat
Authors: Arminen Elina , Logrén Anna
Published: September 2018

Vuoden 2018 ensimmäinen Avain. Kirjallisuudentutkimuksen aikakauslehti käsittelee kirjallisuuden ja kertomustutkimuksen suhdetta etiikkaan, politiikkaan ja vaikuttamiseen. Aiheen ajankohtaisuudesta ei liene epäilystä: sosiaalisen median kertomukset ovat osoittaneet voimansa esimerkiksi keskusteluissa seksuaalisesta häirinnästä, vaihtoehtoisista totuuksista ja todellisuuksien eriytymisestä omiksi kuplikseen.
”The Value Was Here”
Authors: Helle Anna
Published: September 2018

Eino Santasen setelirunot on kirjoitettu kirjoituskoneella 20 euron seteleille, ja Santanen on laittanut runoseteleitä kiertoon käyttämällä niitä maksuvälineinä. Seteleille kirjoittaminen tuo runoihin käsitteellisyyttä, koska setelin tahallinen turmeleminen voi mitätöidä sen arvon. Vaikka käteisrahan turmeleminen ei ole Suomessa laitonta, Suomen Pankki pitää sitä kuitenkin epäeettisenä. Toisaalta setelille kirjoittaminen sijoittaa setelirahan uuteen kontekstiin, osaksi runoutta. Runoseteli kuuluu silloin kahden erilaisen järjestelmän – runouden ja rahan – piiriin, koska runoseteli voi säilyttää asemansa myös käteisrahana.

Setelirunoja on julkaistu skannattuina kuvina myös Santasen runoteoksissa nimeltä Tekniikan maailmat (2014) ja Yleisö (2017). Runoissa käsitellään nykyaikaista kapitalismia ja rahan keskeistä asemaa nyky-yhteiskunnassa. Muita tärkeitä aihepiirejä ovat tekniikka, ihminen, edustaminen, identiteetti, kansalaisuus ja 100-vuotisjuhliaan vuonna 2017 viettänyt Suomi. Vaikka runot käsittelevät isoja ja tärkeitä yhteiskunnallisia kysymyksiä ja nostavat esiin kipeitäkin ongelmakohtia, ne eivät ole pessimistisiä tai raskaita.

Kokeellinen, kumouksellinen ja ironinen ote tekee setelirunojen kriittisyydestä päinvastoin silmiä avaavaa ja vapauttavaa. Runoissa leikitellään esimerkiksi vaihtuvilla puhujilla ja runojen alustana olevilla seteleillä. Nykyihmisen tunteellinen suhtautuminen rahaan tuodaan esiin muun muassa jäljittelemällä rakkausrunojen konventioita. Lisäksi uusimmissa runoissa lähestytään kuvataidetta, sillä osaan seteleistä on maalattu korjauslakalla. 

Tässä artikkelissa Santasen setelirunoja analysoidaan rahan ja runouden kytköksen näkökulmasta. Runojen yhteiskuntakriittistä sanomaa tulkitaan runoanalyysin keinoin, ja huomiota kiinnitetään erityisesti runojen käsitteelliseen ulottuvuuteen.
Kommentti: Äidinkielen ja kirjallisuuden opettajan arkirealismia lukiossa
Authors: Kiiskinen Satu
Published: September 2018

Tyypillisellä lukion kolmoskurssin lyriikkatunnilla Södergranin tai Saarikosken runon äärellä pyöritellään analyysikeskustelussa yli kymmentä käsitettä: säe,säkeistö, säkeenylitys, puhuja, metafora, metonymia, personifikaatio ja niin edelleen. Nämä käsitteet monien muiden Avain-lehden lukijoille tuttujen käsitteiden rinnalla tekevät analyysista ja tulkinnasta syvemmän kuin keskustelu tai kirjoittaminen käsitteittä. Kaunokirjallisuuden analyysiin harjaantuneen on helppo kuvitella, mitä kaikkea häneltä jää huomioimatta, kun analysoitavana onkin elokuvan Jäniksen vuosi alkukohtaus tai Instrumentariumin viimeisin televisiomainos.
Kommentti: Mitä lukion äidinkielen ylioppilaskokeessa pitäisi arvioida?
Authors: Mäkikalli Aino
Published: September 2018

Teknisen uudistuksen lisäksi äidinkielen ylioppilaskokeen digitalisoituminen merkitsee rakenteellisesti uudentyyppistä koetta: tekstitaidon ja esseekokeenkorvaavat syksystä 2018 alkaen lukutaidon ja kirjoitustaidon kokeet. Kuten Outi Ojan ja Satu Kiiskisen esityksistä käy ilmi, tämä tarkoittaa tehtävätyyppien ja kohteena olevien sisältöjen monipuolistumista. Tulevat muutokset herättävät monia kysymyksiä, joista vähäisin ei ole se, millä eväin opettajat ja oppilaatvoivat jatkossa ylioppilaskokeeseen valmistautua, kun analyysin kohteeksi voi tulla esimerkiksi katkelma taltioitua teatteriesitystä, tv-ohjelmaa, elokuvaa,musiikkivideota, radiohaastattelua tai kuunnelmaa. Lisäksi edellytetään erilaisten fiktiivisten ja asiatekstien analyysin hallitsemista, kuten aiemmassakin koemuodossa.
Kertomuksen vaarat
Authors: Mäkelä Maria , Björninen Samuli , Karttunen Laura , Nurminen Matias , Raipola Juha , Rantanen Tytti
Published: September 2018

"Meitä ei kiinnosta sinun tarinasi, vaan miksi sen kerrot!"

Kertomuksen vaarat – Kokemuspuhe, eksemplumin paluu ja aikalaiskriittinen narratologia on kuuden Tampereen yliopiston kirjallisuudentutkijan kolmivuotinen hanke (2017–2019), jota rahoittaa Koneen Säätiö. Projekti yhdistää teoreettista perustutkimusta laajamittaiseen yhteistyöhön muiden tieteenalojen ja ammattiryhmien kuten journalistien, opettajien, taiteentekijöiden ja terveysalan ammattilaisten kanssa.
Raiteiltaan suistunut utopia
Authors: Sevänen Erkki
Published: September 2018

Kasimir Sandbacka, Utopia Derailed. Rosa Liksom’s Retrospection of the Modern Project. University of Oulu Graduate School, Faculty of Humanities. Acta Universitatis Ouluensis B 154. Oulu, Oulun yliopisto, 2017, 61 s.
Kirjallisuuden ikuinen ja ajankohtainen ylirajaisuus
Authors: Parente-Čapková Viola
Published: September 2018

Hanna-Leena Nissilä, ”Sanassa maahanmuuttaja on vähän kitkerä jälkimaku.” Kirjallisen elämän ylirajaistuminen 2000-luvun alun Suomessa. Oulu: Oulun yliopisto, Acta Universitatis Ouluensis B Humaniora 136. Oulu, Oulun yliopisto 2016, 116 s.
Suomenkielinen näkymä tieteisfiktion kenttään
Authors: Ylönen Jani
Published: September 2018

Markku Soikkeli, Tieteiskirjallisuuden käsikirja. Helsinki, Avain 2015, 352 s.
Kertoja ja sisäistekijä maailmanrakentajina Jari Tammen Kalevala- muunnelmaromaanissa Kalevan solki
Authors: Ahola Elli-Mari
Published: September 2018

Artikkelissa sovelletaan David Hermanin maailmanrakentamisen kategorioita kertovien tahojen näkökulmasta ja selvitetään, kuinka kertoja ja sisäistekijä niitä käyttävät. Lukijalähtöinen näkökulma on ollut maailmanrakentamisen tutkimuksessa hallitseva siitä asti, kun Herman vuonna 2009 esitteli maailmanrakentamisen kategoriansa. Toiset tutkimussuunnat, kuten mahdollisten maailmojen tutkimus, ovat liittäneet maailmanrakentamisen tekijään. Kertovien tahojen maailmaarakentava potentiaali on jäänyt pitkälti tutkimuksen ulkopuolelle. Tässä artikkelissa kohdeteoksena on Jari Tammen Kalevala-muunnelmaa Kalevan solki, sillä maailmanrakentamisen prosessit on mahdollista tehdä näkyväksi tarkastelemalla Kalevalastaadaptaatioon siirtyneitä aineksia. Artikkelissa tarkastellaan Hermanin kategorioita ja Vera Nünningin niihin tekemiä lisäyksiä käyttäen apuna klassisen narratologian välineitä. Klassista narratologiaa on harvemmin yhdistetty sen paremmin lukija- kuin tekijälähtöiseen maailmanrakentamisen tutkimukseen, sillä se jättää sekä lukijan että tekijän tarkastelun ulkopuolelle. Tässä artikkelissa sisäistekijä toimii kompromissina erilaisten teorioiden välillä, sillä sille on annettavissa kaikki tekijälähtöisten teorioiden tekijälle antamat operaatiot. Yhdistelmä vaatii teoreettisia kompromisseja, mutta riittävästi soveltamalla maailmanrakentamisen lukijalähtöisesti laadituille kategorioille löytyy vastineensa kertojan ja sisäistekijän toiminnasta.
Monimuotoisuudesta ja moniäänisyydestä.
Authors: Piippo Laura
Published: September 2018

Kirjallisuudentutkijain Seuran Itä-Suomen yliopistossa järjestetyssä vuosiseminaarissa teemana oli muutos kirjallisuudessa ja kirjallisuudentutkimuksessa. Seminaarin kirjailijavieras Jaakko Yli-Juonikas oli kutsuttu keskustelemaan siitä, millaiset muutokset vaikuttavat tällä hetkellä romaanikirjallisuudessa.

Yli-Juonikkaan tähänastiseen tuotantoon kuuluu novellikokoelma ja kuusi romaania. Lisäksi hän on yksi proseduraalisen kollektiiviromaani Ihmiskokeiden (2016) kirjoittajista ja toiminut myös kääntäjänä. Yli-Juonikkaan kaunokirjallista tuotantoa leimaavat erilaisten löydettyjen materiaalien ja rekisterien kierrätys, jatkojalostus ja uudelleenkäyttö, kohosteisen ajanmukaiset ja epäajanmukaiset aiheet sekä erilaiset kokeelliset muotoon ja rakenteeseen liittyvät ratkaisut.
Neiti Etsivä ja väärennettyjen kirjojen arvoitus
Authors: Samola Hanna
Published: September 2018

Sanna Nyqvist ja Outi Oja, Kirjalliset väärennökset. Huijauksia, plagiaatteja ja luovia lainauksia. Helsinki, Gaudeamus 2018, 381 s.
Narratiivin ontologia ja differentiaalinen narratologia
Authors: Kurikka Kaisa
Published: September 2018

Ridvan Askin, Narrative and Becoming. Edinburgh, Edinburgh University Press 2016, 213 s.
Arvostelut
Authors: Niemi-Pynttäri Risto , Haapala Vesa , Käkelä-Puumala Tiina , Oja Outi
Published: September 2018

Risto Niemi-Pynttäri
Kuinka sovitan itseni tieteelliseen tekstiin
Johanna Latvala, Eeva Peltonen ja Tuija Saresma (toim.): Tutkija kertojana, Tunteet, tutkimusprosessi ja kirjoittaminen

Vesa Haapala
Runot ajassaan ja paikassaan
Sakari Katajamäki ja Johanna Pentikäinen (toim.): Runosta runoon. Suomalaisen runon yhteyksiä länsimaiseen kirjallisuuteen antiikista nykyaikaan

Tiina Käkelä-Puumala
Narratologia sateenkaaren päässä
Samuli Hägg: Narratologies of Gravity’s Rainbow

Outi Oja
Väitöskirja Bo Carpelanin kirjallisuuskäsityksestä
Anna Hollsten: ”Ei kattoa, ei seiniä” – Näkökulmia Bo Carpelanin kirjallisuuskäsitykseen
Arvostelut
Authors: Kristinä Leena , Pekkarinen Tuomo , Savolainen Matti , Kajannes Katriina , Kolu Kaarina
Published: September 2018

Leena Kirstinä
Uusi luenta Seitsemästä veljeksestä - ensimmäinen naistutkijan Kivi-monografia
Pirjo Lyytikäinen, Vimman villityt pojat. Aleksis Kiven Seitsemän veljeksen laji.

Tuomo Pekkanen
Hyödyllinen käsikirja keskiajan latinankieliselle kirjallisuudelle
Päivi Mehtonen, Poetria nova. Johdatus keskiajan runousoppiin.

Matti Savolainen
Pidot sen kun paranee - hovimestarina Judith
Pervot pidot. Homo-, lesbo- ja queer- näkökulmia kirjallisuudentutkimukseen.

Katriina Kajannes
Poltettuja enkeleitä
Marjut Kähkönen: Ei kenenkään veli. Naiskirjailijuuden metaforat Helvi Hämäläisen lyriikassa.

Kaarina Kolu
Kahden kirjan kaanon
Juha Rikama: Lukion kirjallisuudenopetus 1900-luvun jälkipuoliskon Suomessa opettajien arviointien valossa.
Arvostelut
Authors: Vainikkala Erkki , Isomaa Saija , Joensuu Juri
Published: September 2018

Erkki Vainikkala
Kierkegaardin Catch-22
Olli Mäkinen: Moderni, toisto ja ironia. Søren Kierkegaardin estetiikan aspekteja ja Joseph Hellerin Catch-22

Saija Isomaa
Kirjailijaelämäkerta Arvid Järnefeltistä
Juhani Niemi: Arvid Järnefelt. Kirjailija ajassa ja ikuisuudessa

Juri Joensuu
Lukuyhteisön valopiiri
Veijo Pulkkinen (toim.): Lukulampun valo. Liisi Huhtalan juhlakirja
Book Reviews
Authors: Koivisto Päivi , Rojola Lea , Paqvalén Rita , Toivanen Tuulia
Published: September 2018

Päivi Koivisto
A Tribute to a Great Author
Worldview under assemblage. The individual, solitude and community in
Ulla-Lena Lundberg’s writings.

Lea Rojola
The Golden Days of Everyday Life in Finnish Literature
Le naturalisme Finlandais. Une conception entropique du quotidien.

Rita Paqvalén
Voices on Finnish Feminist Literature and Research
Women’s Voices. Female Authors and Feminist Criticism in the Finnish Literary Tradition.

Tuulia Toivanen
A Spectrum of Voices and Otherness
Toiset ambivalentit äänet. Essays in Feminine Poetics in Nordic Countries.
Arvostelut
Authors: Kovala Urpo , Mäkelä Maria , Keskinen Mikko , Kauppinen Jari , Veivo Harri
Published: September 2018

Urpo Kovala
Fiktion talossa kuuluu ääniä
Mikko Keskinen: Audio Book. Essays on Sound Technologies in Narrative Fiction.

Maria Mäkelä
Kirjoitetut identiteetit ja muita oman alan töitä kirjallisuudentutkijoille
Birgit Neumann, Ansgar Nünning & Bo Pettersson (toim.): Narrative and Identity.

Mikko Keskinen
Outoja mielikertomuksia
Lisa Zunshine: Strange Concepts and the Stories They Make Possible.

Jari Kauppinen
Derrida ja tulkinta
Tomi Kaarto: Jacques Derrida and the Question of Interpretation.

Harri Veivo
Digitaalisesta fiktiosta semiotiikan ja reseptioestetiikan kannalta
Mikko Nortela: Bittien poetiikka.
Arvostelut
Authors: Steinby Liisa , Järvinen Hanna , Önder Suna-Marija , Polvinen Merja
Published: September 2018

Liisa Steinby
Kuolema Pynchonilla
Tiina Käkelä-Puumala: Other Side of This Life. Death, Value, and Social Being in Thomas Pynchon’s Fiction

Hanna Järvinen
Kauhuromantiikan rantautuminen Suomeen
Jukka Sarjala: Salonkien aaveet: Varhaisin kauhuromantiikka Suomen kirjallisuudessa

Suna-Marija Önder
Koulusali humiseva metsä
Pertti Lassila: Syvistä riveistä. Kansankirjailija, sivistyneistö ja kirjallisuus 1800-luvulla

Merja Polvinen
Reseptejä tieteidenvälisyyteen
Heikki Mikkeli ja Jussi Pakkasvirta: Tieteiden välissä? Johdatus monitieteisyyteen, tieteidenvälisyyteen ja poikkitieteellisyyteen
Arvostelut
Authors: Arminen Elina , Hellgren Jan , Hägg Samuli , Leppihalme Ilmari , Rantanen Tytti , Toikkanen Jarkko , Rojola Lea
Published: September 2018

Elina Arminen
Puheen vaikutelma roolirunossa
Katja Seutu: Olla elävän sanat. Roolirunon laji Maila Pylkkösen teoksessa Arvo. Vanhaäiti puhuu runonsa

Jan Hellgren
Platsproblematik
Satu Koho: Minun tuuleni, minun mereni. Koettu ja eletty paikka Joni Skiftesvikin martinniemeläisteoksissa

Samuli Hägg
Kun Suomi putos puusta
Anna Helle: Jäljet sanoissa. Jälkistrukturalistisen kirjallisuuskäsityksen tulo 1980-luvun Suomeen

Ilmari Leppihalme
Vahvoja signaaleja Mukka-renessanssista!
Elina Arminen: Keskeltä melua ja ääntä. Timo K. Mukan myöhäistuotanto, kirjallisuuskäsitys ja niiden suhde 1960-luvun yhteiskunnallis-kulttuuriseen keskusteluun

Tytti Rantanen
Marguerite Durasin voimakkaat hullut
Sirkka Knuuttila: Fictionalising Trauma. The Aesthetics of Marguerite Duras’s India Cycle

Jarkko Toikkanen
Jälkiajatuksia
Merja Polvinen: Reading the Texture of Reality: Chaos Theory, Literature and the Humanist Perspective

Lea Rojola
Kertomusten tutkimuksen vino maailma
Samuli Hägg, Markku Lehtimäki & Liisa Steinby: Näkökulmia kertomuksen tutkimukseen
Arvostelut
Authors: Sassi Ville , Hietasaari Marita , Svala Marjaana
Published: September 2018

Ville Sassi
Ei epäpuhdasta lajia ilman historiallista lukijaa
Irma Perttula: Groteski suomalaisessa kirjallisuudessa. Neljä tapaustutkimusta

Marita Hietasaari
Kuvittele menneisyys
Mari Hatavara: Historia kuvina, jälkinä ja esityksinä Leena Landerin Käskyssä

Marjaana Svala
Narratiivisen subjektin paluu ranskalaiseen kirjallisuuteen
Hanna Meretoja: The French Narrative Turn. From the Prolematization of Narrative Subjectivity in Alain Robbe-Grillet’s Dans le labyrinthe to its Hermeneutic Rehabilitation in Michel Tournier’s La Roi des Aulnes
Recensioner
Authors: Möller-Sibelius Anna , Söderling Trygve , Ruutu Hanna , Johansson Carl-Eric
Published: September 2018

Anna Möller-Sibelius
En minoritetslitteratur blir till
Michel Ekman: Må vi blicka tillbaka mot det förflutna. Svenskt och finskt hos åtta finlandssvenska författare 1899–1944

Trygve Söderling
Parland på allvar – eller?
Clas Zilliacus (red.): Erhållit Europa / vilket härmed erkännes. Henry Parland-studier

Hanna Ruutu
Vidgade vyer på Södergrans verk
Arne Toftegaard Pedersen (red.): På fria villkor. Edith Södergran-studier

Carl-Eric Johansson
Inspirerande metodbok
Kristina Malmio (red.): Jo. – Nej. Metodologiska läsningar av Solveig von Schoultz novell ”Även dina kameler”
Arvostelut
Authors: Riikonen H. K. , Leppälahti Merja , Korsisaari Eva Mari
Published: September 2018

H. K. Riikonen
Virsiä ja niiden uudistushistoriaa
Liisa Enwald ja Tuula Hökkä (toim.): Virren virtaa. Veisattu runo ennen ja nyt

Merja Leppälahti
Yksitoista tarinaa häpeästä
Siru Kainulainen ja Viola Parente-Čapková (toim.): Häpeä vähän. Kriittisiä tutkimuksia häpeästä

Eva Maria Korsisaari
”Lukijoiden yhteisö! Ei ole lukijoiden yhteisöjä.”
Kuisma Korhonen: Lukijoiden yhteisö. Ystävyydestä, kansanmurhista, itkevistä kivistä
Arvostelut
Authors: Räsänen Pajari
Published: September 2018

Pajari Räsänen
Puoliksikuljetuilla pitkospoluilla: kohti impivaaralaista kirjallisuudenfilosofiaa
Antti Salminen, Jukka Mikkonen ja Joose Järvenkylä: Kirjallisuus ja filosofia: rinnakkaisuuksia, risteyksiä, ristiriitoja.
Arvostelut
Authors: Mäkelä Maria , Alanen Virpi
Published: September 2018

Maria Mäkelä
Mimesis on tyyliteltyjä mahdollisuuksia
Saija Isomaa, Sari Kivistö, Pirjo Lyytikäinen, Sanna Nyqvist, Merja Polvinen ja Riikka Rossi (toim.): Rethinking Mimesis. Concepts and Practices of Literary Representation

Virpi Alanen
Tutkijat pureutuvat runoon
Siru Kainulainen, Karoliina Lummaa ja Katja Seutu (toim.): Työmaana runous. Runoudentutkimuksen nykysuuntauksia
Arvostelut
Authors: Helle Anna , Marttinen Heta , Toikkanen Jarkko
Published: September 2018

Anna Helle
Nykykirjallisuutemme kirjallisuushistoriallinen kartoitus
Mika Hallila, Yrjö Hosiaisluoma, Sanna Karkulehto, Leena Kirstinä & Jussi Ojajärvi (toim.): Suomen nykykirjallisuus 1–2.

Heta Marttinen
Perinnetietoisesti perinteitä vastaan
Tuva Korsström: Från Lexå till Glitterscenen. Finlandssvenska tidsbilder, läsningar, författarporträtt 1960–2013.

Jarkko Toikkanen
Allegorian ratkaisut
Pirjo Lyytikäinen: Leena Krohn ja allegorian kaupungit.
Recensioner
Authors: Welander Martin , Sylvin Jenny , Envall Carola , Nordlund-Laurent Sara
Published: September 2018

Martin Welander
Christer Kihlman ur queerperspektiv
Mikko Carlson: Paikantuneita haluja. Seksuaalisuus ja tila Christer Kihlmanin tuotannossa

Jenny Sylvin
Litterär flerspråkighet i olika varianter
Julia Tidigs: Att skriva sig över språkgränserna. Flerspråkighet i Jac. Ahrenbergs och Elmer Diktonius prosa

Carola Envall
Myndighet, själavård, löje: präster i svenska romaner under två sekler
Eva Fjellander: Myndighetsperson, själasörjare eller driftkucku. En studie av prästgestalter i svenska romaner 1809–2009

Sara Nordlund-Laurent
Mångtydiga berättelser om litteraturen i skolverkligheten
Katarina Rejman: Litteratur och livskunskap – modersmålslärarens berättelse om undervisningen i årskurs 7–9
Виды древесных лиан в коллекции ботанического сада Института биологии Коми НЦ УрО РАН
Authors: Мартынов Л. Г.
Published: September 2018

Представлены результаты испытания в ботаническом саду Института биологии в Республике Коми видов древесных лиан, привлеченных в интродукцию сравнительно недавно. Приведены сведения о биологии роста, развития и зимостойкости 18 видов и форм растений, относящихся к 10 семействам. Установлено, что многие древесные лианы обладают быстрым ростом, привлекательными декоративными свойствами, но недостаточно зимостойки. Для использования в озеленении рекомендованы около 10 видов и форм древесных лиан.