bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Kaj napravi manj izobražene odrasle drugačne?
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Avtorica v tem prispevku obravnava vprašanje: kako se učijo manj izobraženi odrasli. V zvezi s tem se ustavi tudi pri motivaciji za izobraževanje pri takšnih odraslih učencih in ugotavlja, da imajo le življenjske potrebe, ne pa tudi izobraževalnih. Pri tem uporabljajo tudi posebne načine učenja. Vse to narekuje mentorju drugačno programiranje in izpeljavo izobraževalnega programa. Vprašanje, ki se mu Dušana Findeisen najbolj posveti, je vprašanje mentorjevega diskurza, ki mora biti čim bolj podobno diskurzu, ki ponazarja delo. Mentorjeva govorica ne sme biti formalizirana in do kraja strukturirana. Mentor naj jo takoj oblikuje. Uporablja naj dosti parafraz. Njegova misel “Se mora iskati”. Svoja spoznanja avtorica opira na izkušnje pridobljene v jezikovnih tečajih, po programih, ki temeljijo na analiziranih govornih in drugih potrebah skupine, to je programih, namenjenih skupinam natakarjev in sprevodnikov na vlakih intercity.
Razvijmo sebe, druge in s tem svoj kraj
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Dušana Findeisen v tem prispevku obravnava vprašanje, kako spodbuditi ljudi k soodgovornosti za lasten razvoj in razvoj kraja. Preučuje tudi, kako naj prebivalci postanejo soodgovorni za zadostitev lastnih potreb in potreb njihovega kraja. V zvezi s tem se dotakne vloge izobraževalca odraslih - animatorja lokalnih projektov. Poudarja tudi pomen navezovanja novih odnosov in razmerij med lokalnimi skupnostmi in državo ter uvajanje “strukturalne politike”, kot jo imenuje avtorica, za sistemsko pomoč razvoju lokalnih projektov. Nazadnje pa obravnava vlogo lokalnih projektov z vidika razvoja kraja.
Izobraževanje in usposabljanje v podjetništvu
Authors: Berginc Jordan
Published: October 2018

Avtor v svojem prispevku ugotavlja, da za izobraževanje v podjetništvu velja drugačen učni vzorec. Programi podjetniškega usposabljanja morajo biti usmerjeni predvsem v povečanje intelektualne fleksibilnosti. Predstavi šest izobraževalnih usmeritev, ki jih lahko uporabljamo v podjetniškem usposabljanju. Konformistična, prilagojena in prehodna usmeritev so rezultat industrijske paradigme, ki poudarja predvsem materialne vrednote, ekonomski razvoj in tehnologijo. Paradigmo učeče se družbe pa predstavljajo avtonomna, socializacijska in lokalna usmeritev. Avtor predlaga, da naj bi bila omenjena tipologija vodnik po raziskovalni dejavnosti v zvezi s podjetniškim izobraževanjem in usposabljanjem.
Prostovoljne organizacije in izobraževanje odraslih
Authors: Elsdon Konrad
Published: October 2018

Avtor v prispevku govori o tem, kaj so prostovoljne organizacije, in o njihovi vlogi. Posveti se vprašanju izobraževanja odraslih v takšnih organizacijah in še posebej učenju in spreminjanju članov. Pri tem se opira na študijo, ki jo je izvedel s sodelavci. Ena bistvenih ugotovitev je, da prostovoljne organizacije že zaradi svojih organizacijskih ciljev, kot so slikanje, petje, skrb za ljudi v stiski, itd.; navedejo člane na obilico učenja, še posebej vsebinskega učenja. Prostovoljne organizacije pa ponujajo tudi veliko priložnosti za t. i. socialno učenje in spreminjanje. Čeprav se vprašanci zvečine niso dobro zavedali nasledkov učenja in spreminjanja v prostovoljnih organizacijah, so s pomočjo pozornih spraševalcev in poslušalcev prišli do nenadnega spoznanja o obsegu in pomenu tega, česar so se naučili. Avtor sklene prispevek z mislijo, da lahko formalno izobraževa­ nje odraslih v učenju prostovoljnih organizacij najde marsikateri navdih. Pa tudi za to učenje ne bo odveč, če se opre na spoznanja in metode formalnega izobraževanja odraslih.
Moralni razvoj osebnosti
Authors: Kalin Jana
Published: October 2018

Izobraževanje na področju osebnostnega razvoja je vseživljenjski proces, tako kot osebnostni razvoj sam. V prispevku predstavimo različne psihološke teorije in njihove poglede na moralni razvoj, ki je sestavni del osebnostnega razvoja, nato pa se omejimo na oblikovanje in spreminjanje stališč in na vlogo izobraževanja v teh dveh procesih. Več pozornosti namenjamo pogledom kognitivnih teorij z razlago teorije L. Kohlberga in teorije J. Resta. V procesu oblikovanja in spreminjanja stališč poseben poudarek namenjamo pomenu okolja oz. skupine, ki ji posameznik pripada in vplivu osebnostnih lastnosti in izkušenj. Soočamo vplive oz. prednosti in pomanjkljivosti psihologije prepričevanja ter vzgoje in izobraževanja z namenom oblikovanja in spreminjanja stališč ob zavedanju, da so stališča sestavljena iz kognitivne, emotivne in konativne (aktivnostne) dimenzije.
Razvoj prosvetne misli na Slovenskem
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Avtorica v članku ugotavlja, da ima prosvetna misel v Sloveniji že dolgo tra­dicijo. Sprva so potrebo po prosvetljeva­nju ljudi začutili v cerkvenih protestan­ skih krogih, kasneje pa je bilo prosvetno delo zelo prisotno v raznih prostovoljnih društvih. Prosvetno delo je bilo v Slove­niji najbolj zatirano v obdobju med obe­ma vojnama, med drugo svetovno vojno pa čeprav v težkih vojnih razmerah pa je moč opaziti ponoven vzpon kulturno­ prosvetnega dela. Prosvetni misli na Slovenskem pa je bil v petdesetih letih po­ novno zadan hud udarec. Politična strujanja v teh letih niso bila naklonjena prosvetnemu delu, vse bolj vplivna pa postaja državna birokracija in vojska. Po­novno prebujanje prosvetne misli pa se je začelo s politično pomladjo konec osemdesetih let in se vse do danes spodbudno krepi.
Kako do vizije izobraževanja odraslih
Authors: Berginc Jordan
Published: October 2018

Zadnjih nekaj let z zanimanjem spremljam nova odkritja in spoznanja na področju andragogike in v njej sorodnih vedah. Ni kaj, kljub neustrezni podpori pristojnih vladnih institucij (finančni, organizacijski ... ), je strokovnjakom in raziskovalcem uspelo naš koncept in izkušnje povzdigniti na mednarodno raven. Vsi vključeni subjekti so v zadnjih nekaj letih zgradili mrežo, na podlagi katere so nastale nove oblike organizacij, ki omogočajo različne oblike izobraževanja, usposabljanja, raziskovanja in osveščanja za različne ciljne skupine starejših in mlajših. Model je posnemanja vreden tudi za nekatere sosednje države. Toda ali se takšen model ujema z vizijo izobraževanja odraslih v Sloveniji? Dalje, ali sploh imamo vizijo izobraževanja? Mar velja pri tem posnemati zgolj vizijo izobraževanja držav OECD ali morda držav Evropske skupnosti? Ne, nikakor se ne smemo podrejati njihovim že uveljavljenim »receptom in modelom«. Pomeni, da moramo v prvi vrsti izhajati iz lastnih spoznanj, izkušenj, teženj in želja. Vizija ali zamišljanje podobe izobraževalnega koncepta odraslih v prihodnosti mora izhajati iz nas samih. Na nas je, da to vizijo odkrijemo in definiramo.
Demokratizacija 21. stoletja se začenja v družinah
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Demokratični odnosi slonijo na demokratični kulturi, katere temelje vsrka mlad človek v svojem družinskem okolju. Od staršev je odvisno, kakšne odnose bodo v družini gradili in ali bodo otroke učili demokratičnosti ali ne, ali bodo s svojo vzgojo načrtno ustvarjali temelje za demokratične odnose v širši skupnosti ali ne. Za psihološko osnovo demokracije so pomembne lastnosti kot je strpnost in tolerantnost, sprejemanje odgovornosti, sposobnost dialoga, neodvisnost in samostojnost. Osnovni vzorci obnašanja se sicer razvijejo v otroštvu, vendar jih lahko tudi odrasli razvija v stiku s pomembnimi drugimi in v čustveno zanj pomembnem okolju. Ker večino čustveno najmočnejših vezi še vedno najdemo znotraj družine, bi potrebovali vzgojo in izobraževanje odraslih za življenje v družinski skupnosti tudi z namenom razvijanja demokratičnih odnosov.
Vloga izobraževanja odraslih v razvoju lokalne identitete
Authors: Govekar Okoliš Monika
Published: October 2018

Namen prispevka je predstaviti, kakšno vlogo je imelo izobraževanje odraslih pri razvijanju lokalne identitete. Pri tem gre za kratek oris razvoja in pomena majhnih lokalnih skupnosti v slovenski zgodovini. Kot primer je opisan razvoj lokalnih skupnosti na Goriškem in v Trstu z okolico v drugi polovici 19. stoletja. Opisani so začetki prosvetnega izobraževanja odraslih, ki je potekalo v različnih društvih. V društva so se ljudje prostovoljno vključevali, se medsebojno učili, prenašali znanja in izkušnje ter na osnovi pobudni­ kov v kraju skrbeli za razvoj kraja, s tem pa tudi za lasten osebnostni razvoj. Tako kot v preteklosti se tudi danes vse bolj prizadevajo za razvoj lokalne skupnosti posamezniki, ki so v svojem kraju začutili potrebo po pridobivanju novih možnosti za temeljitejše spoznavanje lokalne identitete. To je povezano tudi z zgodovino kraja, lokalne ali regionalne skupnosti. Šele s spoznavanjem zgodovine kraja in življenja v lokalni skupnosti ljudje temeljiteje oblikujejo svojo identiteto in pripadnost kraju, s tem pa lahko oblikujejo in načrtujejo nadaljnji razvoj kraja.
Ene Käpp ali optimizem
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Na »Konferenci o vlogi in organizaciji izobraževanja odraslih v času prehoda«, ki je bila novembra lani v Tallinnu, glavnem mestu Estonije, smo srečevali nekaj razsvetljenih obrazov organizatorjev. Med njimi je bila Ene Kapp, kratko pristriženih las, živahnega videza in prodornega glasu. Ene Kapp je neprestano bedela nad nami. Tisti, ki so povezani z estonskim izobraževanjem odraslih, jo poznajo že dolgo. Srečujejo se z njo na ANDRAS-u, estonskem združenju za izobraževanje odraslih.
Zoran Jelenc: Vseživljenjsko izobraževanje in vseživljenjsko učenje
Authors: Šulak Tanja
Published: October 2018

Pri Andragoškem centru Republike Slovenije v Ljubljani je z letnico 1998 izšel zbornik razprav o vseživljenjskem izobraževanju in vseživljenjskem učenju. V njem so zbrani prispevki udeležencev razprave o tej pomembni tematiki, ki jo je pred dobrim letom organiziral Andragoški center skupaj z Nacionalim kurikularnim svetom.
Četrta konferenca o izobraževanju in učenju starejših
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Pravijo, da je Univerza v Ulmu "najvišja nemška univerza". Najvišja zato, ker stoji zunaj mesta na vzpetini. Res je, da slovi po svojih tehniških fakultetah, pa vendar v Ulmu niso pozabili na družbene vede. Znanja iz teh ved si je na Univerzi v Ulmu moč pridobiti pri ZAWIW, Univerzitetnem centru za splošno nadaljevalno izobraževanje. Pri tem centru pa je leta 1994 nastal tudi sedež Evropske zveze "Učenje v poznejših letih". Tako je v njenem okviru lani potekala v Ulmu že četrta konferenca, posvečena izobraževanju in učenju starejših odraslih.
Koliko je funkcionalno nepismenih v Sloveniji
Authors: Možina Ester
Published: October 2018

Avtorica opozarja, da je pri opredelitvi funkcionalne nepismenosti še veliko terminoloških nesoglasij in različnih opredelitev pismenosti, poleg tega pa obstajajo tudi različne metode merjenja pisnih spretnosti, ki dajejo različne rezultate. Najprej predstavi dileme v zvezi s pojmom funkcionalna nepismenost, v drugem delu pa različne metode merjenja pismenosti. Kritično oceni tudi poskuse raziskovanja obsega pismenosti odraslih v Sloveniji v zadnjem desetletju. V prispevku se zavzema za takšno metodologijo, ki ne bo določala, kaj je funkcionalno v naši družbi in kaj ne, in s tem omejevala bogastva individualne pisne prakse.
Etnografski pristop k raziskovanju pismenosti
Authors: Janko Spreizer Alenka
Published: October 2018

Prispevek predstavlja etnografijo pismenosti v izbranem romskem naselju - Pušči. Raziskava je nastala na podlagi različnih študij, ki so bile predstavljene v prejšnji številki Andragoških spoznanj in sodijo v t. i. “nove študije opisnosti”(Street 1993 ). Izhodišče raziskovanja je sociološki vidik preučevanja pismenosti, ki kritizira koncepcijo funkcionalne pismenosti ter izobraževalne programe za funkcionalno opismenjevanje odraslih, ki največkrat prezrejo socio-kulturne vidike pismenosti. Sociološki vidik opozarja, da obstaja mnogo vrst pismenosti ter osebne opredelitve pismenosti in komunikacijskih praks, v katere so vključeni posamezniki. Pismenost je družbena dejavnost, ki se prakticira na različnih področjih življenja posameznikov in družbenih skupin, ki jim posamezniki pripadajo (Street 1993). Prispevek predstavlja različna področja prakticiranja  bralnih in pisnih praks ter njihove konvencije. Opisuje pomen najrazličnejših družbenih vlog in odnosov, ki določajo pisne in bralne prakse. Raziskava analizira pisne strategije v vsakdanjem življenju ljudi iz Pušče, ki se soočajo z zahtevami različnih institucij, ki zahtevajo obvladovanje določenih pisnih praks. Prav tako predstavlja namene, za katere posamezniki prakticirajo pismenost. Raziskava je odgovor na izziv, kako je možno preučevati pismenost odraslih in mlajših odraslih z etnografskim pristopom, s klasično metodo terenskega dela, opazovanja z udeležbo in intervjuji. Z izsledki takšnih raziskav si lahko pomagamo tudi pri izobraževanju odraslih.
Neznosna lahkotnost nove tehnologije učenja
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Uvedba medijev je doslej zmeraj povzročila val navdušenja ali odpora. V preteklosti so bili mediji posredniki predstav in znanja, dober učni pripomoček. Danes pa je vloga novih medijev občutno drugačna. Interaktivna uporaba novih medijev namreč omogoča resnično demokratizacijo učenja.
Zofijin svet
Authors: Dobnik Nadja
Published: October 2018

Avtorica opisuje knjigo Zofijin svet norveškega profesor ja filozofije Josteina Gaarderja, ki jo literarna teorija obravnava predvsem kot zanimiv postmodernistični roman, v katerem naj bi šlo za prikaz zgodovine filozofije v poljudni obliki romana. V njem vidi veliko več, in sicer izjemen učbenik filozofije, primeren za samostojno učenje. Gre pravzaprav za dopisni tečaj filozofije. To izraža tudi zunanja oblika knjige. Posebnost Zofijinega sveta je v tem, da se povezovalno besedilo prepleta s poglavji iz filozofije na povsem življenjski način.
Izobraževanje v podjetjih ~ nujnost ali privilegij?
Authors: Kogoj Verena
Published: October 2018

Kot novinarka Dela, sicer pa tudi študentka andragogike, sem se udeležila tradicionalnega tridnevnega srečanja kadrovskih delavcev, ki je od 15. do 17. aprila pod okriljem Gospodarskega vestnika potekalo v Portorožu. Udeleženci, predvsem kadroviki podjetij ter gostje, so poleg sodobnih problemov in načinov kadrovanja predstavili tudi poglede in izkušnje pri izobraževanju zaposlenih. Povedati je treba, da je dobilo izobraževanje v sklopu tridnevnega seminarja veliko večjo vlogo, kot je bilo sprva zamišljeno.
Atlas svetovne literature (uredil Malcolm Bradbury)
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Pastor, potovanje in raziskovanje so vedno spadali med najbolj temeljne elemente literature. Atlas svetovne literature, ki je izšel pri Cankarjevi založbi, je obsežno delo, katerega cilj je raziskati številne povezave, ki so že od srednjeveških časov obstajale med pisatelji in knjigami, med krajem, iz katerega, je pisatelj črpal ustvarjalni navdih. Mirno namreč lahko rečemo, da na pisateljevo razmišljanje, pogled in usmerjenost vplivajo dogodki v njegovem življenju, med katerimi lahko posebej omenimo vpliv nekaterih osebnosti ter vpliv kraja, kjer je zgodba nastajala.
Splošno, neformalno izobraževanje za razvoj civilne družbe
Authors: Drofenik Olga
Published: October 2018

Prispevek obravnava položaj in razvojne možnosti splošnega neformalnega izobraževanja. Obravnava temelji na vlogi, ki jo je imelo tovrstno izobraževanje v skandinavskih državah, in na opredelitvi pomena splošnega neformalnega izobraževanja kot dejavnosti, ki izhaja iz človekovih osebnih potreb in ni povezana z njegovo poklicno ali družbeno vlogo. Od tod tudi značilnosti učenja v splošnem neformalnem izobraževanju, po katerem se tovrstno učenje razlikuje od učenja in izobraževanja v formalnem ali neformalnem poklicnem izobraževanju.
Vseživljenjsko učenje za aktivno demokracijo: Razširitev političnega diskurza
Authors: Martin Ian
Published: October 2018

Kaže, da - ko so odnosi med državo in njeno populacijo v krizi - postane državljanstvo sredstvo za pogovor in razmišljanje o tem. Eden od načinov, kako ustvariti razmere, v katerih bo vseživljen]sko učenje gibalo aktivnega državljanstva, je, da razširite v diskurz političnega programa (Martin, 1999). Diskurz po Edwardsu in Usherju (1994) "določa, kaj se lahko reče, kar pa v bistvu izhaja iz tega, kaj se ne sme reči, kaj je nepomembno, kaj je treba zamolčati in kaj docela pozabiti". Njegov pomen je v tem, da skušamo z njim razrahljati diskurzivne "plašnice" in z njim razširimo svoje vidno polje. Kaj pomeni pravzaprav razširiti diskurz? Za lažje razumevanje bom predstavil delo skupine, katere član sem bil tudi sam.
Izobraževanje odraslih in diskurzi o državljanstvu: Ekonomski in politični diskurz
Authors: Martin Ian
Published: October 2018

Kljub zelo razsežni viziji, na primer v Delorsovem poročilu iz leta 1996 Učenje: zaklad v sebi (Delors, 1996) in Fryerjevem poročilu Učenje za enaindvajseto stoletje (Fryer, 1997), so razprave o državljanstvu, ki diskretno obveščajo tudi politično sfero o vseživljenjskem učenju, zasnovane preozko in preveč poenostavljeno, da bi jim uspelo zaobjeti pojem aktivnega državljanstva. Ekonomija "thatcherizma" (zaradi katere še Marxa doživljamo pozitivno) ostaja v Veliki Britaniji nesporna- a tudi precej neopažena. Postala je nekakšna vodilna usmeritev v tem pogledu, da jo doživljamo kot izraz razumnosti oziroma zdravega razuma: delujemo znotraj "diskurzivnih plašnic" in se pri tem vse manj zavedamo, kako nam te zmanjšujejo sposobnost izražanja našega potenciala in odkrivanja možnosti pri delu. Končno smo pri tem, da previdno taktiziramo z lastnimi pogledi in stališči.
Aktivno življenje in skrb za lasten razvoj
Authors: Božič Marta
Published: October 2018

Izobraževanje za aktivno državljanjstvo (oziroma za aktivno življenje) je nujnost, kajti le aktivni, zadovoljni in uspešni posamezniki so trden temelj za intenziven in zanesljiv razvoj naše države. Ta vrsta izobraževanja naj spodbudi ljudi k večji zavesti, da je vsak svoje sreče kovač, k temu, da se vsak bolj zaveda svojih možnosti, da si bolj upa izrabiti svojo edinstvenost in da se tudi bolj zaveda svojih nalog. Za to vrsto izobra ževanja naj poskrbi ACS, ki je za to strokovno usposobljen, že ima izkušnje pri širjenju zn a nja med odrasle ljudi in tudi trdno veruje v korist teh aktivnosti za vse nas, državljane Slovenije. Strokovna institucija ACS naj s temo aktivnega življenja oziroma aktivnega državijanstva sistematično in vztrajno ozavešča ljudi, predvsem pa tiste, ki odločajo (politike), in tiste, ki krojijo javno mnenje (medije). K temu delu naj pritegne vse strokovnjake, ki bodo koristni pri izvajanju te naloge. Še posebej vestno in sistematsko naj se najprej loti izobraževanja tistih, ki bodo za bolj aktivno in zavestno življenje izobraževali druge. Država Slovenija naj dolgoročno in bolj pripomore k izvajanju takšnih dolgoročnih aktivnosti, ki vplivajo na našo zavest in blaginjo.
Kako bomo izvajali izobraževanje za aktivno državljanstvo?
Authors: Vilič Klenovšek Tanja
Published: October 2018

Rada bi poudarila vprašanje, ki je pri razvijanju izobraževanja za aktivno državljanstvo zelo pomembno, in sicer vprašanje, kako bomo to izobraževanje izvajali. S tem mislim na metodično-didaktični vidik oziroma na izbiro ustreznih oblik in metod, primernih za "sodobno" izobraževanje za aktivno državljanstvo. Opozorila bi na izkušnjo iz tako imenovanega družbeno-političnega izobraževanja, ko je večina tega izobraževanja potekala kot predavanja, z zelo majhno aktivno (so)udeležbo udeležencev izobraževanja. Ta izkušnja "pasivnega" udeleženca je vplivala negativno tudi na današnje poskuse izobraževanja za aktivnejšo participacijo človeka v vsakdanjem zasebnem in javnem življenju.
Državljanska kultura v poklicnih šolah
Authors: Gramc Jožica Pika
Published: October 2018

Pri pripravah za izvajanje pouka državljanske kulture v poklicnih šolah se zavedamo številnih dilem na tem področju. Prek sistema študijskih skupin usposabljamo učitelje za aktiven pristop pri pouku državljanskekulture. Tako ure ne bodo temeljile samo na posredovanju dejstev, temveč na razmisleku o lastnem izkustvu dijakov in njegovem bogatenju. Pomembneoblike dela so torej tiste, ki spodbujajo pozitivne odnose med učiteljem i in dijaki, razvijajo sodelovanje, samostojnost, spretnost odločanja,razumevanje, spoznavanje in pozitivno vplivajo na samopodobo (metoda sodelovalnega učenja, projektno delo, igranje vlog, socialne igre, obiski različnih institucij, organiziranje različnih srečanj, izdajanje šolskega časopisa ... ).
Kako lahko posameznik izraža svoje aktivno državljanstvo?
Authors: Žalec Natalija
Published: October 2018

Organizacija družbe v državi ima lahko različne oblike -od monokratskih do republikanskih, od enorežimskih do demokratičnih. Po drugi strani pa so države, gledano z zgodovinskega vidika, nastajale zelo različno - zaradi zgodovinskega razvoja, geografskih razmer, zagotavljanja interesov različnih sil, ki so se pojavljale in se usklajevale med seboj v različnih obdobjih. Začetna ugotovitev torej je, da država nedvomno ni pojav, ki bi imel eno samo podobo trajnejše ali nespremenljive kakovosti. Država se spreminja pod vplivom razvoja družbe v njej sami in tudi zaradi razvoja družbe zunaj nje - na primer v drugih državah. Državo nedvomno določa formalno pravo, ki določa profil državljana in hkrati velja za vse državljane.
Janek Musek: Uvod v psihologijo
Authors: Šulak Tanja
Published: October 2018

Janek Musek je slovenski javnosti že poznan kot avtor strokovnih in znanstvenih del iz psihologije (naj omenim samo nekatere: Teorije osebnosti, Znanstvena podoba osebnosti, Psihološki portret Slovencev, Neznanke duha, Ljubezen, družina, vrednote, Psihološki modeli in teorije osebnosti). Njegovo zadnje delo Uvod v psihologijo je izšlo na Oddelku za psihologijo Filozofske fakultete v Ljubljani v letošnjem letu. Knjiga je poglobljen učbenik osnovnih psiholoških tem. Razdeljena je na tri dele in ima tudi obsežen seznam literature, pomembnejših psiholoških del slovenskih avtorjev ter indeks pojmov in imen.
Peta obletnica prve slovenske revije za izobrazevanje odraslih
Authors: Kranjc Ana
Published: October 2018

RevijaAndragoška spoznanja, prva slovenska revija za izobraževanje odraslih, praznuje peto obletnico izhajanja. Člani uredniškega odbora se skupaj z avtorji in bralci veselimo tega jubileja. Pred očmi imamo začetna prizadevanja, da je revija sploh nastala, in nato prizadevanja za njen obstoj, pri pridobivanju novih sodelavcev, širjenju kroga bralcev in zagotavljanju materialnih sredstev, pri čemer ne smemo pozabiti tudi na občasne težave. Večina truda pa je bila posvečena temu, da bi revija opravljala svoje osnovno poslanstvo.
Izobraževanje za upravljanje osebnega premoženja
Authors: Balkovec Janez
Published: October 2018

Osebno oziroma družinsko premoženje kot sestavni del socialne varnosti je ·vse pogostejša tema današnje tranzicijske družbe. Poskrbeti moramo predvsem za zaščito delovne sposobnosti, družinskih članov, lastno streho nad glavo, šolanje otrok, zadostno ren to, sredstva za ohranjanje standarda, finančno rezervo. Temu sledi naložbeni, investicijski, kapital, ki pomeni »bogatenje«. Izobraževanje na področju osebnega premoženja poteka prek neodvisnih premoženjskih svetovalcev, ki so organizirani v mrežni marketing. O njem govorimo, ko sta združeni funkcija direktne prodaje in funkcija medsebojnega izobraževanja na več ravneh. Bistvo je, da v takšnem sistemu potrebujemo poslovne partnerje, ki združujejo strokovno znanje, podjetniško usmerjenost in ustrezno osebnost.
Pregled izobraževanja odraslih v Sloveniji
Authors: Brenk Erika
Published: October 2018

Zadovoljni smo, da nam je na Andragoškem centru Slovenije uspelo opraviti obsežno delo in da vam lahko ponovno predstavimo pregled Izobraževanje odraslih v Sloveniji -izvajalci in programi 1999/2000. Pregled zajema podatke 186 izobraževalnih organizacij iz dvanajstih slovenskih regij in več kot 3.200 izobraževalnih programov, razpisanih za šolsko leto 1999/2000. Zbrane so različne vrste izobraževalnih organizacij, ki izobražujejo odrasle, od ljudskih univerz, zasebnih organizacij, srednjih šol, društev, izobraževalnih centrov do visokih šol, fakultet, inštitutov ter zbornic in različnih združenj. Vsaka izobraževalna organizacija se predstavlja tudi s svojimi izobraževalnimi programi, ki so javnoveljavni, oziroma s programi brez javne veljave.
Nacionalne strategije izobraževanja odraslih
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

Čeprav si andragogi še niso enotni o tem, ali je za izobraževanje odraslih koristno, da tudi to dejavnost država sistemsko bolj ureja kot doslej, ugotavljamo, da si nekatere države prizadevajo izdelati strategijo razvoja izobraževanja odraslih. Oblikovanje takšne strategije je bilo v zadnjem času priporočeno v več mednarodnih dokumentih, na primer OECD (1996), Unesco - CONFINTEA V (1997), praviloma v povezavi s strategijo vseživljenjskosti učenja. Takšne strategija naj bi včlenjevala tudi sistemsko urejanje izobraževanja odraslih. V primerjalni raziskavi smo skušali identificirati tiste nacionalne programe v različnih državah, ki bi jih pogojno lahko opredelili kot nacionalne strategije razvoja izobraževanja odraslih v tej državi. Potem ko smo jih identificirali, smo s primerjalno analizo skušali ugotoviti, ali vsebujejo temeljne prvine, ki jim mora strategija imeti, da bi jo lahko označili za celovito. Uporabili smo šest takšnih prvin, to so: a) splošne in širše družbene, zgodovinske, politične in pravne določnice; b) temeljni cilji programa; c) teoretično-pojmovne opredelitve izobraževanja odraslih; č) potrebe po izobraževanju odraslih; d) sistem in organizacija ter omrežje izobraževanja odraslih v državi; e) zdajšnja sistemska ureditev izobraževanja odraslih; f) obstoj nacionalnega programa; g) strategija vseživljenjskosti učenja. Naša raziskava je pokazala, ela večine obravnavanih programov še ne moremo označiti za celovite in koherentne strategije izobraževanja odraslih, čeprav vsebujejo več prvin. Zato jih lahko, bolj kot s celovitimi strategijami, označimo s pojmi, kot so program, akcijski program, kampanja itn., saj z njimi zadovoljujejo predvsem aktualne potrebe v državi. V Sloveniji skušamo predložiti strategijo, ki bo zadovoljevala vsa navedena merila.
Šolski management
Authors: Voršnik Ivan , Muha Simon
Published: October 2018

Šola je del družbe, zato bi morale pozitivne dru ž bene spremembe spodbuditi tudi pozitivno spreminjanje šole. Z demokratičnimi spremembami se Slovenija bliskovito spreminja; te spremembe so predvsem sistemske narave, vsakdanja življenjska praksa pa v tem razvoju zaostaja. Sola lahko oblikuje svoj vpliv le, če ima vsaj delno avtonomijo. Ta omogoča učitelju uresničevanje njegovih strokovnih zmožnosti in njegovo strokovno rast. Management v šolstvu bo lahko svoje naloge razvojno-procesnega načrtovanja pri spreminjanju šole dosegel le, če bo za vodenje ustrezno strokovno usposobljen. Management v šolstvu ne pomeni samo teoretičnih znanj o oblikovanju, vodenju in razvijanju šolske dejavnosti, temveč tudi razvijanje takšne kulture kakovosti, ki dovolj objektivno vrednoti kakovost odnosov, procesov in rezultatov dela ter spodbuja ustvarjalnost ter osebnostm razvoj vseh zaposlenih v šoli, zato se mora ustrezno usposabljati.
Vzgojno-izobraževalna vloga medicinske sestre
Authors: Žnidarec Žagar Lidija
Published: October 2018

Avtorica v prispevku opozarja, da lahko izobraževanje odraslih na področju zdravstvene nege veliko pripomore k splošnemu zdravstvenemu stanju slovenskega prebivalstva. To vlogo že sedaj izpolnjujejo medicinske sestre, ki bolnikom svetujejo, kako in kaj ravnati med bolezm o. Za izpolnjevanje te vloge morajo biti. tudi medicinske sestre primerno usposobljene, saj zahteva ta vloga od njih predvsem veliko strokovnega znanja, sposobnost komuniciranja in empatije, torej vživljanja. v bolnikov položaj. Ugotavlja, da medinske sestre ne morejo biti več le negovalke, temveč vse bolj postajajo tudi svetovalke, in da to funkcijo praktično opravljajo že v mnogih zdravstvenih ustanovah po Sloveniji.
Dnevi kadrovskih delavcev 2000 (v Portorožu od 13. do 15. aprila)
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Letošnji Dnevi kadrovskih delavcih, že peti po vrsti v organizaciji Gospodarskega vestnika, so potekali v Kongresnem centru Emona od 13. do 15. aprila pod geslom Pravi ljudje s pravimi sposobnostmi ob pravem času na pravem mestu za pravo ceno. To pravzaprav ne pomeni nič novega. »Kar je novo, je fokus kadrovske funkcije, ki je v vseh uspešnih podjetjih del managerskega tima in kot taka odgovorna za doseganje poslovnih ciljev. Čeprav se je danes ideja o ravnanju z ljudmi pri delu in o potrebi po preoblikovanju kadrovske službe že dokaj uveljavila, opažamo v Sloveniji precejšnje nasprotje med pričakovanimi, zahtevanimi in dejanskimi spremembami.
Razvijanje učnega stila v izobraževanju odraslih
Authors: Jakop Antonija
Published: October 2018

Avtorica je v tem prispevku orisala koncept razvoja učnega stila na podlagi procesa raziskovanja, razmišljanja (refleksije) in uporabe. Predlaga dva načina osebnostne rasti: gibanje v smeri kongruence in razširjanje. Kako izobraževalci odraslih vedo, kdaj začeti s procesom izboljševanja učnega stila? Odgovor je v treh preprostih vprašanjih, ki si jih zastavljajo: 1. Ne razumem, kaj se dogaja? 2. Ali je to prav? 3. Ne vem, kako bi to naredil. Poudarja, da se osebnostna rast učitelja nujno manifestira v njegovem učnem stilu in daje za razvoj učnega stila potemtakem nujno delo s samim sabo. Če naša prepričanja niso skladna z vedenjem, je naše delo neuspešno in nasprotno, če nam uspe spremeniti prepričanja in stališča, se spremeni tudi naše vedenje. Za razvoj učnega stila je torej potrebna načrtna samovzgoja.
Vseživljenjsko izobraževanje na varilskem področju
Authors: Tušek Janez
Published: October 2018

Članek je kritična ocena o vseživljenjskem učenju na tehničnem področju s poudarkom na varilstvu. Na začetku je uvod in pregled literature o vseživljenjskem učenju v Sloveniji, jedro pa je opis vseživljenjskega učenja varilskega osebja v Sloveniji, ki je usklajen z evropskim sistemom. Shematsko so prikazane možnosti izobraževanja za različne ravni, od varilca do inženirja. Navedena in opisana je tudi potrebna predizobrazba za določeno stop­ njo in možnost napredovanja v višjo. Podrobno je predstavljen modularni sistem učenja varilca za ročno oblačno varjenje in povezava izobraževanja s certificiranjem, kar lahko štejemo kot vseživljenjsko učenje, saj je treba sprotno spremljati razvoj, se učiti ter izobraževati in to dokazovati z delom.
Spontano individualno izobraževanje
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Avtorica ugotavlja, da množične potrebe po izobraževanju ne moremo zadovoljiti le z institucionaliziranim izobraževanjem, zato posamezniki in skupine vse bolj posegajo po tako imenovanem spontanem izobraževanju, ki ga opredeli kot sprotno in osebno zadovoljevanje potreb po znanju v neposrednih okoliščinah in življenjskih razmerah. Nekateri so pri tem zelo uspešni, drugi manj, zato predlaga razvoj svetovalne mreže pri andragoških ustanovah in določitev sociokulturnega animatorja v sleherni vasi. Opozarja pa, da je treba še prej odkriti vzorce spontanega izobraževanja, saj se ti od kraja do kraja razlikujejo.
Funkcionalna pismenost
Authors: Nolimal Fani
Published: October 2018

Avtorica v prispevku najprej opredeli pismenost kot zmožnost sodelovanja v vseh življenjskih dejavnostih, hkrati pa poudari značilnosti nepismenih oseb oziroma oseb z nizko ravnjo pismenosti. Glavni poudarek pa namenja merjenju pismenosti, pri čemer ugotavlja, da je temeljna pomanjkljivost ugotavljanja nepi­ smenosti v nejasnih psihometričnih karakteristikah merjenja, katerih posledica je, da so rezultati takšnih raziskav veljavni le v enem lokalnem ali kulturnem okolju. Opredeli tudi dejavnike, ki povzročajo nepismenost, in ugotavlja, da postaja raven funkcionalne pismenosti vse izrazitejši nacionalni indikator uspešnosti.
Odrasli se učimo z delovanjem
Authors: Mijoč Nena
Published: October 2018

Prispevek obravnava vprašanje učenja z delovanjem. Vsi, ne le odrasli, se učimo z delovanjem. Pomembno pa je, kako svoje delovanje interpretiramo, kako ga osmišljamo. Že J. Dewey, pragmatik in eden prvih teoretikov izkustvenega učenja, poudarja, da je izkušnja bistvo vsakega učenja. Pomembno mesto v njegovi teoriji ima želja, ki se paradi, kadar impulz oziroma nagib ni takoj uresničljiv. Temu sledita opazovanje in razmišljanje na podlagi že pridobljenih znanj in presojanje, ki vodi k načrtu za akcijo, torej k novim izkušnjam. Priprava načrta zahteva določitev ciljev. To pa še ne pomeni, da bi vsakršno delovanje nujno zahtevalo vnaprej podrobno opredeljene cilje. Tako na primer teoretik »Učenja z dejavnostjo« D. Schon trdi, da je naša civilizacija zastrupljena s tehnično-racionalnim razmišljanjem; za vsakršno delovanje naj bi vnaprej imeli natančno izdelan načrt. Izvedba načrta naj bi bila potem le še tehnično opravilo. Načrt je pomemben, vendar mora biti posameznik dovolj prožen, da ga je pripravljen dopolnjevati in prilagoditi novim razmeram. Sprejemljivost za nova spoznanja pomeni tudi, da si upamo vstopiti v nove izkušnje in na nova področja delovanja ter sprejeti nepričakovana in nenačrtovana razmišljanja, ki niso vselej skladna z dosedm imi. Šele to ustvarja kognitivno disonanco, miselni konflikt, osnovo za razmišljajoče učenje. To pa ne pomeni zgolj samostojnega izobraževanja s pisnimi ali elektronskimi viri ali pasivnega sprejemanja znanstvenih razlag o svetu in človeku, temveč zahteva nove pristope in oblike izobraževanja odraslih. Takšne, ki spodbujajo in gojijo nenehni dialog med novimi znanstvenimi spoznanji ter izkušnjami in subjektivnimi spoznanji ljudi v njihovem življenjskem prostoru. Izobraževanje torej, ki ne paralizira, temveč spodbuja iskanje znanj in rešitev za probleme ljudi.
Evalvacija izobraževanja odraslih
Authors: Kump Sonja
Published: October 2018

V članku so opisani novi pristopi pri evalvaciji izobraževanja odraslih, ki pomenijo kombinacijo kvalitativnih in kvantitativnih metod. Avtorica najprej obravnava dve osnovni paradigmi evalvacije: pozitivistično in konstruktivistično, ki sestavljata osnovo za razvoj evalvacijskih metod. Problem novih pristopov ni več vprašanje, katera metoda naj bi imela prednost, ampak kako doseči namen oziroma obogatiti in povečati uporabo evalvacijskih rezultatov. Številni strokovnjaki poudarjajo, da evalvacije ne moremo obravnavati zgolj z ene perspektive, ampak s številnih, pluralističnih perspektiv. Evalvacija, ki temelji na intenzivnem sodelovanju, razpravljanju in pogajanju med vsemi zainteresiranimi in enakovrednimi udeleženci, povečuje verjetnost, da bodo evalvac ski rezultati kredibilni in uporabljeni. Članek se konča z vlogo evalvatorja v novih pristopih, ki inštruira, olajšuje in posreduje v komunikaciji in razpravi med različnimi interesnimi stranmi.
Kakovost v izobraževanju bodočih izobraževalcev odraslih
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Avtorica opisuje uvajanje drugačnih poti izobraževanja v okviru dodiplomskega študija kot dopolnilo klasičnim študijskim oblikam. Z željo, da bi povečali kakovost študija bodoč ih andragogov, so uvedli študentsko andragoško šolo, ki temelji na učenju z delovanjem, na učenju na podlagi reševanja problemov. Poudarjajo samostojnost študentov pri pripravi in izvedbi izobraževalno- raziskovalnega srečanja, interdisciplinarnost vsebin, povezovanje teorije in prakse ter povezovanje študentov pri skupinskem reševanju nalog. Pri usposabljanju za delo na področju izobraževanja odraslih je treba razvijati kooperativnost, kreativnost in zmožnost pomagati drugim pri razvoju, kajti ljudje, ki delajo na andragoškem področju , bodisi kot učitelji, upravljalci, razvijalci programov ali raziskovalci ... , lahko veliko naredijo za razvoj skupnosti in na splošno za razvoj kulture.
Vrednotenje kakovosti kot podpora odločanju in vodenju
Authors: Štefanič Lili
Published: October 2018

V prispevku je opisan konkreten ekspertni sistem, ki ga je mogo če uporabiti za vrednotenje razvojnoraziskovalnih projektov in izobraževalnih programov v okviru razvoja tržnega portfelja. Predstavlja že oblikovan model analize portfelja, ki je eno od orodij strateškega planiranja. Matrika portfelja nam omogoča pregled razvoja programov dejavnosti institucije, njihovo razlago in njihove razvojne smernice. Dejansko gre za selektivno obravnavo posameznega programa, katere cilj je na podlagi ugotovljene kakovosti z ekspertnim sistemom DEX in vnaprej postavljenih kriterijev določiti poslovno strategijo za vsak program posebej in posredno za izobraževanje odraslih v instituciji kot celoti.
Kakovost in sistem izobraževanja za francoski jezik v Revozu
Authors: Kočevar Gabrič Nataša
Published: October 2018

Kakovost izobraževanja za francoski jezik zagotavljamo na podlagi petih dejavnikov. Vsi so enako pomembni in kadar kateri ni upoštevan, raven kakovosti ne more biti zadovoljiva. Za uspešno zagotavljanje kakovosti je pomembno, da natančno vemo, kdaj in kako pogosto bodo udeleženci izobraževanja pri svojem delu uporabljali francoski jezik. Potrebe določimo s posebej za to razvitimi pripomočki. Previdni smo predvsem pri sestavljanju skupin in pri določitvi programa, ki ga lahko glede na raznovrstno ponudbo prilagajamo tudi posameznikom. Še posebej smo pozorni na izvajalce izobraževanja. Naši profesorji sestavljajo enotno skupino, ki se redno srečuje in izobražuje. Udeleženci ocenjujejo izobraževalni proces in njegove izvajalce dvakrat: enkrat neposredno po izobraževanju, drugič pa približno šest mesecev po izobraževanju. Šest mesecev po končanem izobraževanju izpolnijo vprašalnik o kakovosti celotne storitve izobraževalnega centra (od analize potrebe, organizacije do izvedbe izobraževanja) tudi nadrejeni udeležencev. Ocena izobraževanja je osnova za plan za doseganje napredka.
Odvisni od učenja
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Za podjetje Mobitel velja, da je eno od podjetij z najhitrejšo rastjo dejavnosti in da ustvari največ dodane vrednosti. Podjetje je znano tudi po svoji, zdaj že uveljavljeni, družbeni podobi. Zanimalo nas je, kakšen je v tako hitro razvijajočem se podjetju odnos do znanja in izobraževanja, do razvoja ljudi itd. O tem smo se pogovarjali z Laro Ham, svetovalko direktorja in vodjo službe za tržno komuniciranje ter odnose z javnostjo.
Knjiga - zakladnica in vir znanja
Authors: Jeras Tanja
Published: October 2018

Težko je presoditi, koliko znanja je človek pridobil iz katerega vira, toda tudi v času hitrega razvoja informacijskih tehnologij ostajajo med najpomembnejšimi pisni viri in med njimi knjige, v katerih je zajetega večino znanja, ki si ga je človeštvo skozi tisočletja pridobilo. Prispevek opozarja na najzanimivejše podatke raziskave Knjiga in bralci IV o tem , kdo na Slovenskem res bere in koliko, kaj vpli va na bralno zavzetost ter kako blizu so nam knjige kot vir znanja. Išče pa tudi odgovore na vprašanja, kdo se lahko uči iz knjig, katere so najpogostejše poti do knjig, kako na učenje vplivata odnos do knjig in bralna sposobnost. Ugotavlja, da je pri samostojnem učenju iz knjig poleg odločenosti in ustrezne motivacije pomembno, da ima človek dovolj temeljnega znanja, kakršnega daje srednješolska izobrazba, ela zna poiskati prave knjige ter da je dovolj samostojen, da se zna knjige prav lotiti in pridobljene podatke tudi vključiti v svoj sistem z nanja.
Management v izobraževalnih ustanovah
Authors: Jurše Karin
Published: October 2018

V obdobju stalnih sprememb se ne spreminja samo okolje, v katerem organizacije ter ljudje delujejo in živijo, temveč se spreminjajo tudi paradigme kot veljavni miselni vzorci. Nova realnost zahteva nov pogled na svet, kajti hitre spremembe se ne dajo upravljati s starimi metodami. Tudi management se je v zadnjih 300 letih spreminjal pod vplivom različnih konceptov. Eden izmed konceptov je tudi TQM, ki organizacijam omogoča, da z enakimi viri ter z izboljševanjem delovnih procesov (učinkovitost) in boljšim zadovoljevanjem notranjih ter zunanjih uporabnikov (uspešnost) ustvarijo več in bolje z nižjimi stroški. Management v izobraževalnih institucijah mora, tako kot management v drugih organizacijah, dosegati več kot le ozko razumljena ekonomiko. Dosegati mora sistemsko kakovost, tj. odjemalcem in kupcem zagotoviti ustrezno raven cene + kakovosti (tehnične in komercialne) + izbire + enkratnosti ponudbe.
Kakovost v procesih preverjanja in ocenjevanja
Authors: Jakara Vera
Published: October 2018

Ocenjevanje znanja je opredeljeno kot eden izmed kazalcev za ugotavljanje in zagotavljanje kakovosti sistema vzgoje in izobraževanja, pri čemer je pomembno, koliko se ocenjevanje razlikuje od preverjanja in koliko je to objektivno. Ocenjevanje je proces priznavanja oziroma določanja vrednosti nečesa, pri čemer gre za izražanje mnenja strokovnjaka, ki ocenjuje. Pri tem je pomembno, da je to mnenje čim objektivnejše in da izraža kandidatovo dejansko znanje. Le tako bomo namreč korak bli žje zagotavljanju kakovosti procesa ocenjevanja. Da bi bila preverjanje in ocenjevanje znanja udeležencev izobraževanja čim objektivnejša, je treba upoštevati nekatera splošna in tudi specifična določila. Celoten postopek prevetjanja in ocenjevanja je treba oblikovati kot celoto, kar pomeni, da moramo določiti namen preverjanja in ocenjevanja, določiti znanja, ki jih pri kandidatu želimo ugotoviti in oceniti, izbrati ustrezne metode prevetjanja in ocenjevanja, se odločiti, kdaj bomo prevetjanje ter ocenjevanje izvajali, in določiti , kdo bo za prevetjanje in ocenjevanje znanja odgovoren. Poleg navedenega je pomembno tudi to, da se kot ocenjevalci premaknemo od kulture testiranja in spraševanja h kulturi prevetjanja in vrednotenja v različnih oblikah.
Ugotavljanje in razvoj kakovosti v izobraževanju odraslih
Authors: Možina Tanja
Published: October 2018

Prispevek osvetljuje razlicne vi dike kakovosti v izobrazevanju odraslih in opozarja na potrebo po razvoju sistematicnih pristopov za spremljanje ter razvoj kakovosti na razlicnih ravneh izobrazevalnega sistema. Predstavljena je analiza razlicnih modelov kakovosti, ki so se razvili najprej v gospodarstvu, in njihov vpliv na podrocje izobrazevanja.
Učeča se organizacija in delavci znanja
Authors: Brečko Danijela
Published: October 2018

Avtorica v pricujocem prispevku ugotavlja, da prihaja v sodobnem poslovnem svetu do paradoksa: na eni strani ugotavljamo vecjo ucinkovitost in hitrejsi gospodarski razvoj, na drugi strani pa zmanjsevanje stevila delovnih mest. Brez dela pa ostajajo predvsem manj izobrazeni. Zato so ucece se organizacije z vidika dostopnosti izobrazevanja za vse zaposlene nujnost.
Kaj poraja funkcionalno nepismenost? Prva opozorila na funkcionalno nepismenost v Sloveniji
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Avtorica v prispevku kritično razmišlja o tem, koliko se v Sloveniji zavedamo pojava funkcionalne nepismenosti. V drugih državah so ga ugotovili že v začetku sedemdesetih let, v Sloveniji pa smo prvič spregovorili o tem dobrih dvajset let kasneje. Prva opozorila izvirajo že iz začetka osemdesetih let, vendar jib takrat nihče ni jemal resno. Avtorica se sprašuje, kaj poraja funkcionalno nepismenost, in ugotavlja, da je najpomembnejši vzrok industrijski način dela, pri čemer posamezniki niso imeli nobene možnosti za samouresničevanje.
Znanje in razvoj v Sloveniji v razmerah nove ekonomije
Authors: Sočan Lojze
Published: October 2018

Ce bomo v Sloveniji sposobni oblikovati ustrezno vizijo prehoda v razvito druzbo v sedanjem zahtevnem globalnem okolju, postaviti pravilne strateske cilje in vzvode za njihovo doseganje, doseci konsenz vseh socialnih partnerjev o znatno vecjih razvojnih prizadevanjih za motiviranje ter krepitev znanja in drugih razvojnih potencialov, ima nasa drzava vse moznosti, da doseze povprecno razvitost Evropske unije v eni generaciji ali se prej.
Individualni izobraževalni račun
Authors: Beltram Peter
Published: October 2018

Avtor v prispevku predstavi individualni izobrazevalni racun (IIR) kot instrument za povecanje izobrazbenega kapitala. Ugotavlja namrec, da je izobrazbeni kapital v Sloveniji na nizji stopnji v primerjavi z razvitimi drzavami. Ta instrument je eden izmed ukrepov, s katerimi lahko drzava spodbudi povprasevanje po izobrazevanju med odraslimi. IIR temelji na stirih stebrih: vkljucenosti oziroma soudelezbi, samostojnosti in odgovornosti, enostavnosti in prilagodljivosti. Z njim bi drzava uvedla ucinkovit mehanizem za spodbujanje izobrazevanja manj izobrazenih.
Odziv višjega in visokega v v šolstva na vseživljenjsko izobraževanje
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Avtorica v prispevku poudarja, kako je z vidika prezivetja pomembno, da imajo posamezniki dovolj znanja, vsaj visjo solo. Tisti z nizjo izobrazbo spadajo v skupino funkcionalno nepismenih. Informacijska druzba je namrec odvisna predvsem od intelektualnega kapitala prebivalstva. Delez prebivalstva s postsekundarno izobrazbo v razvitih drzavah ze presega 40 odstotkov, v Sloveniji pa niti 25 odstotkov. Ocitno postaja, da klasicni solski sistem ne more vee zadovoljiti potreb po novih znanjih, zato vidi resitev tudi v uvajanju izobrazevanja na daljavo, zlasti v postsekundarnem izobrazevanju. Potrebna je nova usmeritev, usmeritev v duhu demokratizacije, kajti vsezivljenjsko izobrazevanje ne more biti rezervirano le za elito. Informacijske druzbe namrec ne more resevati le pesCica intelektualcev.
Od prvih slutenj do velikega podjetja. Intervju Anton Majzel (Mobitel)
Authors: Brečko Danijela
Published: October 2018

O pomenu znanja in skrivnostih poslovnega uspeha je spregovoril Anton Majzelj, univ. dipl. ing., direktor družbe Mobitel.
A hočemo, kar potrebujemo - znanje za programiranje odločanja
Authors: Lipičnik Bogdan
Published: October 2018

Znanje je kategorija, ki obsega tudi mnoge odločitve iz preteklosti. Te odločitve so bile dobre za preteklost, veliko vprašanje pa je, ali se bodo obnesle tudi v prihodnosti. Odločitve so lahko programirane ali neprogramirane. Kadar vnaprej določena situacija sproži vnaprej določen odziv, lahko rečemo, da je takšna odločitev programirana. Če pa hočemo sprejeti neprogramirano odločitev, moramo poiskati informacije, prepoznati problem, ovrednotiti možne alternative in začeti delovati. Če je proces bolj zapleten, bodo programirane odločitve bolj učinkovite. Za bodoče managerje v Sloveniji se zdi, da imajo znanje, ki obsega več programiranih odločitev kot neprogramiranih. Lahko sklepamo, da bodo imeli veliko težav z odločanjem v zapletenem organizacijskem sistemu. Tudi če se želijo naučiti pravilnega odločanja, se ne morejo, ker ne vedo, kaj potrebujejo. Če so dobri v neprogramiranjem odločanju, si želijo več znanja s tega področja. Dejansko potrebujejo nekaj znanja o programiranjem odločanju in obrnjeno.
Strategija izobraževanja kadrov med gospodarsko recesijo (Primer podjetja Smart Com)
Authors: Kegelj Kovačič Nataša
Published: October 2018

Poslovno okolje se spreminja izjemno hitro, zato se je treba nenehno in sproti prilagajati. Hitrost spreminjanja spodbuja eksploziven razvoj informacijskih tehnologij. Posledica tega je širjenje globalizacije in prilagajanje njenim potrebam. V obetavnih podjetjih, predvsem manjših in srednjih, smo pred dilemo, kaj pomeni izobraževanje oziroma kaj pomeni znanje med gospodarsko recesijo. Ali je to nujnost ali privilegij za podjetje? Ali pa nujnost ali privilegij za zaposlene? V podjetjih, še posebej tistih, kjer se ukvarjamo z informacijskimi in telekomunikacijskimi sistemi, vse bolj poudarjamo potrebo po učinkovitem sistemu upravljanja kadrovskih virov oziroma oblikovanje lastnega modela upravljanja kadrov, katerega osnovni cilj je razvoj zaposlenih, zadovoljstvo zaposlenih in končno uspešnost podjetja.
Razvijanje vodstvene kompetentnosti
Authors: Konrad Edvard
Published: October 2018

Kakovostno vodenje je bistvena determinanta uspešnosti organizacij. Zato v organizacijah posvečajo čedalje več časa in sredstev razvijanju kompetentnih vodij. Namen prispevka je osvetliti pomen pojma vodstvenih kompetentnosti in njegove implikacije za problematiko izobraževanja managerjev. Zanima nas, od česa je odvisna uspešnost vodenja in kakšno vlogo ima pri tem vodstvena kompetentnost, pa tudi, kako se ta izraža pri delu in s kakšnimi strategijami jo je mogoče razvijati.
Izobraževanje managerjev za delo v tujini
Authors: Treven Sonja
Published: October 2018

Avtorica raziskuje izobraževanje managerjev, izbranih za vodenje poslov v tujini. Najprej predstavi različne prijeme, ki jih managerji lahko uporabijo pri učenju o tuji kulturi. Nato pa nameni pozornost interakciji med kulturo in vedenjem organizacije.