bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Viscum Album (Ökse Otu) Ekstrelerinin Antimikrobiyal, Antioksidan ve Antidiyabetik Etkilerinin Belirlenmesi
Authors: KÖSE Dorukhan , YİĞİT Filiz Gökçenaz , TUNCAY Gülüşan , ÖZCAN Kadriye
Published: December 2020

Doğada bulunan birçok bitki, fenolik bileşik yönünden zengin olup doğal antioksidan ve antimikrobiyal özellikler taşımaktadır. Bu nedenle, bitkiler biyoteknolojik alanda önem kazanmaya ve kronik hastalıkların tedavisi için alternatif kaynak olarak tercih edilmeye başlanmıştır. Günümüzde önemli bir sağlık sorunu olan diyabet hastalığının tedavisinde anti-diyabetik özellik taşıyan bitkilerin kullanılabileceği düşünülmektedir. Bu özelliğinden dolayı bitkiler, son yıllarda araştırmacıların odak konusu haline gelmiştir. Bu bitkilerden birisi olan ve birçok hastalığın tedavisinde kullanılan ökse otunun (Viscum album), diyabet hastalığının tedavisi için de etkili olabileceği düşünülmüştür. Bu sebeple, bu çalışmada Artvin Arhavi bölgesinden toplanan armut ağacı üzerinde yetişen ökse otu bitkisinin üç farklı çözgen (kloroform, aseton, etanol) ile hazırlanmış ekstrelerinin fenolik ve flavonoid madde, antioksidan kapasite, antimikrobiyal aktivite ve enzim inhibisyon aktivite tayinleri yapılmıştır. Çalışmadan elde edilen sonuçlar göz önüne alındığında günümüzde yüksek bir biyolojik aktiviteye sahip olan ökse otu bitkisinin ilaç endüstrisinde kullanım potansiyelinin olduğu söylenebilir.
Вербальна репрезентація концепту “таїнство” у мовній свідомості студентів
Authors: Kostruba Natalia , Virna Zhanna
Published: December 2020

Мета дослідження – психолінгвістичний аналіз вербальних репрезентацій концепту «таїнство».

Процедура дослідження. Дослідження реалізувалося шляхом вільного асоціативного експерименту. Респонденти отримали десять слів-стимулів, що пов’язані з релігійним дискурсом. У цій статті представлено аналіз асоціацій виключно на концепт «таїнство». Вибірка дослідження представлена 246 студентами, середній вік яких – 18.6 років. Це студенти Східноєвропейського національного університету імені Лесі Українки (спеціальності: «біологія», «психологія», «видавнича справа»).

Результати. У результаті здійсненого асоціативного експерименту концепту «таїнство» було отримано 277 реакцій (131 різних асоціацій). Аналіз асоціацій дозволив виявити найчастотніші реакції: «сповідь», «хрещення», «причастя», «вінчання» та «таємниця». Тобто загалом опитувані часто пов’язують таїнства із одним із традиційних церковно-культових обрядів або із їхнім таємничим чи сакраментальним змістом. Опрацювання отриманих асоціацій на «таїнство» здійснено за логічним та граматичним критерієм, що дозволило виявити переважання центральних та парадигматичних реакцій на слово-стимул. Аналіз отриманих асоціацій здійснено за змістовним критерієм, що дозволило виокремити сім різних тематичних категорій: церковний обряд, таємниця, сакральне, сокровенне, очищення, емоційний досвід, організація. Найчисельнішою виявлено тематичну групу, яка пов’язує «таїнство» з церковною обрядовістю. Найменш чисельнішою серед інших виявилась тематична група «організація». Кластерний аналіз дав можливість виявити, що вербалізований концепт «таїнство» репрезентується двома семантичними групами асоціацій: «церковний обряд» і «таємниця - організація».

Висновки. Молодь розглядає таїнства не лише крізь призму обрядовості (сповідь, хрещення) та периферійних її складових (молитва, ікона), але й здійснюють спроби осмислення сакрального змісту таїнств (через призму віри чи емоційного досвіду). Спроба такого осмислення здійснюється за допомогою використання засобів метафори, що демонструє віру молоді у надприродну, чудодійну і сакральну природу таїнств.
Крос-культурне дослідження вживання обсценної лексики у молодіжному середовищі
Authors: Tavrovetska Nataliia , Shebanova Vitaliia
Published: December 2020

Мета дослідження – визначити психологічні особливості вживання обсценної лексики молоддю різних країн з відмінними культурними та мовними традиціями. В контексті соціально-психологічного підходу вживання нецензурної лайки є індикатором напруження у суспільстві та індивідуально-особистісних криз.

Процедура дослідження. Впродовж 2018-2019 рр. було проведене онлайн-опитування 518 респондентів віком 16-20 років. Розроблена анкета (Google Форма) містила 15 питань щодо використання нецензурної лайки в різних комунікативних ситуаціях. Здійснений порівняльний аналіз п’яти національних вибірок з різними передумовами формування мовленнєвої культури: Україна, Росія, Польща, США та країни Азії.

Результати. Національну специфіку мають не тільки зовнішні форми обсценної лексики, але й внутрішні, психологічні реакції, які супроводжують таке спілкування. Принципове неприйняття брудної лайки продемонстрували респонденти з країн Азії. Найбільш толерантне сприйняття ненормативної лексики виявлене в Росії та Польщі. В Україні загальне негативне ставлення висловили 43.7% опитаних, особливо гостро українці сприймають лихослів’я на власну адресу. Молоді американці більш негативно ставляться до обсценної лексики взагалі (як до явища), але досить терпимі до її використання стосовно себе. За частотою та характером вживання нецензурної лайки українська вибірка більш подібна до американської та польської, ніж до російської.

У висновках сформульовано типологію вживання обсценної лексики, обумовлену соціокультурними особливостями різних країн; виділені характерні риси української вибірки, де на основі кримінально-вульгаризованої мови відбуваються процеси формування демократичного суспільства та відродження національної ідентичності. Запропоновані заходи щодо соціальної регуляції мовної норми та запобігання поширенню обсценної лексики в молодіжному середовищі.
Verbal Emotional Disclosure of Moral Injury in Holodomor Survivors
Authors: Zasiekina Larysa , Zasiekin Serhii
Published: December 2020

Objectives. The purpose of the current research is to define and operationalize moral injury based on moral standards, moral judgements, moral reasoning, moral emotions, moral behaviour, and moral consequences; to explore verbal emotional disclosure of moral injury in Holodomor survivors’ narratives.

Materials & Methods. The study applies traumatic narratives of 42 survivors of the Holodomor of 1932–1933 in Ukraine. Main themes aligned with morality structure were captured, using software tool NVivo.12. The study uses LIWC2015 to search for psychological meaningful categories, notably anxiety, anger, sadness, and insights (deep comprehension). The research uses the cross-sectional design utilizing the independent variables of anxiety, anger, insights and dependent variable of moral emotions represented in narratives for multiple linear regression analysis and correlations (2-tailed Pearson r) between components of morality, anxiety, sadness and insights, SPSS. 26.

Results. There is a high frequency of moral judgements and a low frequency of moral emotions and moral consequences in the narratives. A significant positive correlation was found between moral standards and other components of morality, in particular moral judgements, moral reasoning, moral consequences, anxiety, sadness and insight. There was a significant positive correlation between moral emotions and anger, and insight. Anxiety, insights and anger taken together are significant predictors of moral emotions, however, only anger is a robust significant independent predictor of moral emotions.

Conclusions. Verbal emotional disclosure of traumatic experience relates to expressing righteous anger, contempt, disgust, decreased empathy, and embarrassment, which substitute other moral emotions, notably shame and guilt. The study contributes to our understanding of anxiety, anger, insights (deep comprehension) taken together as robust predictors of moral emotions. Finally, we captured that there are difficulties in verbal emotional disclosure of experience and moral consequences of the Holodomor, since Holodomor survivors predominantly focus on moral judgements and moral standards.
Письмо про себе як наративна модель
Authors: Pavlenko Yuliia , Kunytska Iryna
Published: December 2020

Вступ. Презентоване у статті дослідження висвітлює специфіку наративної моделі, утвореної письмом індивіда про себе самого. Відбувається розширення проблематики лінгвістичної семантики шляхом включення в неї категорії письма як мовленнєвої діяльності. У такий спосіб стаття експлікує психолінгвістичний код формотворчих елементів концепту “письма про себе” (“Я”, “себе”, “письмо як естетична діяльність”). Також у статті простежено вплив процесу письма на суб’єкта.
Мета. Описати усі параметри письма про себе як варіанту оповіді, завдяки якій суб’єкт наближається до самопізнання.
Методи. У статті застосовано (пост)структуралістський, наратологічний підхід. Теоретико-методологічну базу дослідження становлять концепції та ідеї Ж. Лакана, Ж. Ґюсдорфа, Р. Барта, П. Рікера, Ж. Женетта.
Результати. Виокремлені головні положення праць провідних французьких дослідників особистісного письма дозволили описати наративні особливості письма про себе, які були підтверджені та уточнені з боку художніх творів. Виявлений лінгвістичний код різних французьких варіантів термінів на позначення особистісного письма допоміг експлікувати сферу несвідомого, що має місце в письмі про себе. Погляд на письмо як на форму мовленнєвої діяльності в аспекті психоаналізу привів до висновку про те, що письмо виявляє “Я” індивіда, яке він не усвідомлював. Початок процесу письма свідчить про відчуття людиною порожнечі та прагнення заповнити її, але розгортання письма виявляє прогалини у сфері психічних потреб. Перетворюючи хаос індивідуальної пам’яті під час письма на рефлексію подій та переживань, індивід тим самим займає позицію позаперебування до себе колишнього: у статусі наратора отримує можливість дивитися збоку на своє “Я”. Водночас, письмо як наратив виступає упорядкуванням імпульсів внутрішнього освіту індивіда, які структуруючись на письмі набувають об’єктивності в якості сліду. 
Висновки. Беручи на себе роль суб’єкта письма, герой виявляється включеним у процес вироблення смислів пережитих подій. Ідентичність наратора перетворює індивіда на суб’єкта становлення. Описані параметри письма про себе як наративної моделі відкривають горизонт подальших психолінгвістичних досліджень письма як оповіді з особливою комунікативною рамкою у віртуальному просторі, який пропонують сучасній людині новітні технології. Проведене дослідження вводить письмо про себе в коло питань психолінгвістичного аспекту комунікації.
Translation Strategies for Phonographic Deviations: A Psycholinguistic Approach
Authors: Rebrii Oleksandr , Tashchenko Ganna
Published: December 2020

The article proposes a psycholinguistic approach to investigating translation strategies on the basis of information obtained in the course of the retrospective experiment designed by the authors and defined as ‘Partial Delayed Report of Problems and their Solution’. The aim of the research is to expose and describe translation strategies for resolving such a variety of translation difficulties as phonographic deviations. The object of the research is translation strategies as a mental by nature and complex by structure plan for the translator’s actions. The subject of the research is specifics of the above strategies’ formation and implementation in literary translation.

The main method of the research is retrospective experimental technique ‘Partial Delayed Report of Problems and their Solution’; other methods employed include algorithmic modeling (for prospected translation strategies and substrategies) and comparative analysis (for control units in the source and target texts).

The material of the research was twofold: (1) the fragment of Charles Dickens’s novel “The Posthumous Papers of the Pickwick Club” and its translations carried out by 21 semi-professional subjects of the experiment; (2) the subjects’ reports in the form of the answers to the questionnaire completed and submitted after the translation. Since strategies in translation studies are mostly dealt with within cultural approach, the authors turned to the concept of communication strategies as a foundation of their own psycholinguistic model of translation strategies for phonographic deviations.

The analysis of the experimental data supports the conclusion that the translator initially forms a strategy (conscious mental plan) of overcoming a certain variety of translation difficulties (such as phonographic deviations) and then implements it as a sequence of moves (substrategies) aimed at providing for the most natural for the target reader translation variant.
Translation Process Strategies: Psycholinguistic Aspects
Authors: Chernovaty Leonid , Kovalchuk Natalia
Published: December 2020

The aim of the paper deals with the preliminary verification of the hypothesis concerning the impact of the source text structure on the choice of translation strategy (form-oriented or sense-oriented) in the process of rendering a text in a native (Ukrainian) into a foreign (English) language by university students majoring in Translation.

The methods of the research included a comparative analysis of the target texts (English) translated (within a predetermined time limit) from the source text (Ukrainian) related to the domain of economics. The structure of the source text, while remaining grammatically acceptable in the Ukrainian language, had been deliberately made structurally non-congruent with that of the direct word order, which is most frequently used in English. The subjects, the fourth-year BA students majoring in Translation, whose command of English ranged between B2 and C1 levels within the CEFR classification, had been properly motivated to achieve the maximum possible result. The analysis of the target texts was based on a number of parameters, which included the preservation of the source text information and its structure in them.

Results. It was established that in translating from a native into a foreign language, the subjects have a tendency to replicate the structure of the source text at the levels of clauses and sentences. However, it does not always result in the distortion of the source text sense or/and the violation of the target language norms as the subjects often managed to render the said sense and to keep to the said norms by means of changing the functions of the words in the sentence. The probability of the subjects’ abandoning the source text structure increases when the latter is evidently unsuitable for replication, in which case they switch over to the sense-oriented strategy. The correlation of the two strategies in translating sentence segments is generally identical to the one related to clauses and sentences, while the form-oriented strategy generally prevails in rendering phrases.

Conclusions. The source text structure has a certain impact on the choice of translation strategy increasing the share of the form-oriented approach. However, this impact is not unequivocal and may depend on a number of factors, which require additional study. The paper outlines the prospects of further research.
Towards a Typology of Lexical Semantic Derivation Models: Linguistic and Psycholinguistic Aspects
Authors: Demenchuk Oleh
Published: December 2020

Objective. The paper focuses on lexical semantic derivation models and the ways they are explicated in experiential vocabulary. The study substantiates linguistic and psycholinguistic features of the models in the contrastive aspect (based on the Ukrainian and Polish languages).

Materials and Methods. The material for the analysis is the Ukrainian and Polish adjectives-stimuli that represent the concepts of experiential situation. The psycholinguistic validity of the models is verified based on the results of associative experiments. The results are supposed to help establish types of associations that underlie the experiential vocabulary extensions.

Results. The study appeals to the conceptions that uphold the idea of a dynamic conceptualization of the world of discourse (of a certain situation or its fragment). On that ground, the lexical semantic derivation models are considered as theoretical constructs that represent information on derivational strategies in Ukrainian and Polish. Such an approach has allowed not only to reveal cognitive mechanisms that underlie lexical (experiential) items’ semantic extensions but also to systematize the semantic shifts that occur in the contrasted languages. The extensions are considered within four lexical semantic derivation models: componential (the level of semantic components and their configurations), actantial (the level of predicate-actant structures), topological (the level of image-schema transformations) and constructional (the level of lexical constructions).

Conclusions. The results show the relevance of both linguistic and psycholinguistic modelling in analysis of lexical semantic derivation. The choice of a semantic derivation strategy correlates with an informant’s response to a word-stimulus. The similarities and differences in semantic shifts are determined by constraints that set limits on the target situation extensions.
Актуалізація суспільно-політичної лексики в побутовому дискурсі суб’єктів комунікації
Authors: Kotsur Vitalii , Vilchynska Iryna , Kotsur Lesya
Published: December 2020

Мета статті – представити результати дослідження актуалізації нових суспільно-політичних лексичних одиниць, зокрема оказіоналізмів, та їх впливу на ментально-інтенційну організацію висловлювань суб’єктів комунікації з проекцією на психолінгвістичні особливості вербальної взаємодії на приватно-побутовому рівні, зокрема в соціальних мережах.

Методи та методики. Досягнення мети дослідження реалізувалося за допомогою використання комплексу загальнонаукових та психолінгвістичних методів (спостереження, запис, транскрибування та аналіз діалогів і висловлювань у соціальних мережах, узагальнення отриманих результатів), а також дискурсивного та інтент-аналізу.

Результати дослідження. У процесі інтент-аналізу актуалізації оказіоналізмів у побутовому дискурсі встановлено, що особливістю їх використання є відсутність відкритого наміру спонукати адресата до конкретних дій. Основне завдання співрозмовників – змінити установки опонента за рахунок знецінення, приниження чи висміювання його позиції чи висловлювання. Часто використовуються з метою тролінгу і флейму, розрахованих на емоційну реакцію, розпалювання конфронтації та підключення до дискусії необмеженої кількості співрозмовників.

Автор провокаційного посту, репліки або коментаря в інтернеті не стільки звертається до своїх опонентів, скільки формує інформаційний посил для можливих віртуальних співрозмовників. Відсутність безпосереднього контакту вносить елемент дисоціації, віддалення на таку значну відстань, за якої можна не контролювати емоції, що провокує надмірну інтенсифікацію мовної виразності, зокрема пейоративну конотацію висловлювань. З цією метою часто використовуються оказіоналізми як інгерентно експресивні слова, а також обсценізми тощо, а звичні набувають адгерентної експресивності.

Висновки. Суспільно-політичні оказіоналізми відграють роль спеціальних “мовних засобів”, за допомогою яких відбувається повідомлення та реалізується його прагматичний аспект. Більшість з них виникли і активно циркулюють у соціальних мережах, що має важливе значення у формуванні не тільки сучасної лексики та дискурсивного простору, а й нових психолінгвістичних особливостей комунікування. Тому дослідження новотворів, їх функціонування у побутовому дискурсі розширює уявлення про ментально-когнітивні та інтенційні особливості опосередкованого суспільно-політичним контекстом спілкування в соціальних мережах.
Прецедентні одиниці як засоби маніпуляції в українському релігійному медіадискурсі: психолінгвістичний вимір
Authors: Levko Oleksandr
Published: December 2020

Мета дослідження полягає у встановленні функцій прецедентних одиниць у сучасному релігійному медіадискурсі та визначенні їх маніпулятивного впливу на адресата комунікації. Дослідження проводилося на матеріалі інтерв’ю, аналітичних оглядів та відеозвернень, розміщених на релігійних інтернет-ресурсах “РІСУ”, “Релігія в Україні”, “Католицький оглядач”, “СПЖ”, офіційних сайтах УПЦ КП і УПЦ МП та відповідних YouTube-каналах за 2014-2018 рр.

Методи дослідження. Для отримання достовірних результатів у дослідженні застосовано лінгвістичні та психолінгвістичні методи: контент-аналізу – для встановлення та кількісно-якісного аналізу фрагментів дискурсу, у яких апеляція до прецедентних феноменів відбувається з метою маніпулятивного впливу на адресата дискурсу, дискурс-аналізу – для виокремлення, класифікації та аналізу мовленнєвих тактик та дискурсивних прийомів, за допомогою яких реалізується мовленнєвий вплив на когнітивну та поведінкову сферу адресата дискурсу.

Результати дослідження. Встановлено, що введення прецедентних одиниць є одним з інструментів прихованого маніпулятивного впливу на багатоконфесійну аудиторію (78.0% прецедентних одиниць). Цей вплив здійснюється завдяки апеляції адресанта до емоційно навантаженого прецедентного феномену з метою програмування емоційної реакції адресата та формування його поведінки стосовно представників інших конфесій та юрисдикцій. Сферами-джерелами прецедентних одиниць є “релігія”, “історія”, “політика і суспільство”, “художня література”. Визначено, що прецедентні імена і прецедентні висловлювання зазнають різних трансформацій у дискурсі, набуваючи у такий спосіб негативної оцінної семантики (19.0% прецедентних одиниць). До продуктивних типів трансформацій прецедентних одиниць належать вживання форми множини прецедентного імені (13.0%), усічення прецедентного імені (18.0%), заміна компонента прецедентного висловлювання або прецедентного імені (43.0%) та розширення прецедентного висловлювання або прецедентного імені (26.0%). Прецедентні одиниці, що мають маніпулятивний потенціал, вживаються з метою критики, висміювання, звинувачення, дискредитації опонентів через співвіднесення їх з прецедентними феноменами, особливо з історичними постатями, героями літературних творів і художніми фільмами. Встановлено, що апеляція до прецедентних феноменів поєднується з маніпулятивними прийомами звертання до ідеологічних міфологем, навішування ярликів та вживання емоційних гасел.

Висновки. Сформульовано припущення, що релігійний міжконфесійний медіадискурс, засновуючись на полемічних засадах, що передбачають апологію власних поглядів та дискредитацію опонентів, набуває ознак маніпулятивного дискурсу. Окреслено подальші перспективи у дослідженні сприйняття й інтерпретації прецедентних одиниць адресатами дискурсу із залученням експериментальних психолінгвістичних методів та у напрацюванні засобів захисту від маніпулятивного впливу у міжконфесійному релігійному дискурсі.
Kartagińskie oblężenie Kasylinum (216/215 p.n.e.) – rzeczywistość historyczna a arkana antycznych przekazów literackich
Authors: Wolny Miron
Published: December 2020

Przedmiotem rozważań w niniejszym artykule jest epizod kartagińskiego oblężenia Kasylinum (216/215 p.n.e.) odnotowany przede wszystkim przez Liwiusza, a także Frontinusa i Strabona.  Akcja pod Kasylinum została przedstawiona w formie schlebiającej patriotycznym motywom. Celowi temu służyło zręczne ukrywanie faktów i eksponowanie egzagerowanych akcji. Autor artykułu zastanawia się dlaczego oblężenie to trwało tak długo i pełne było sugerowanych przez źródła niepowodzeń po stronie kartagińskiej. Czy sytuacja ta może świadczyć o wodzowskiej indolencji Hannibala. Autor przekonuje, że tak nie było, bo chociaż kartagiński dowódca nie był szczególnym innowatorem w dziedzinie oblegania miast, opanował niezbędne elementy sztuki określanej jako poliorkia. Poprzez dokonanie „rozbrojenia” części rzymskich toposów i ujawnienia istotnych informacji, autor artykułu dochodzi do wniosku, że oblężenie Kasylinum komponowało się z celami strategicznymi armii kartagińskiej w Italii. Podczas drugiej wojny punickiej (218-201 p.n.e.) armia kartagińska operująca w Italii pod wodzą Hannibala stosowała różne metody walki. Po bitwie pod Kannami (216 p.n.e.), gdy wojna przeszła w fazę działań pozycyjnych, najistotniejszym celem Hannibala było osłabienie potencjału strategicznego Rzymian, a także próby sprowokowania przeciwnika do walnej bitwy. Akcja pod Kasylinum w pełni wkomponowywała się w te cele wojenne, nadto jednak doprowadzenie miasta do powolnej agonii, zyskiwało ważny wymiar propagandowy.
Geneza schizmy religijnej Henryka VIII w Anglii
Authors: Zalewski Zygmunt S.
Published: December 2020

Przyjmowana sukcesywnie w VII-VIII w. przez przywódców anglosaskich plemion religia chrześcijańska stanowiła niezwykle ważny czynnik, ułatwiający awans cywilizacyjny wspomnianych społeczeństw oraz umożliwiła władcy Wessexu  Egbertowi (802-839) przekształcenie anglosaskiej heptarchii w państwo. Jednakże gdy w 1073 r. na tronie św. Piotra zasiadł Hildebrand Soana przyjmując imię Grzegorza VII, relacje pomiędzy władcami Anglii a Kurią Rzymską już nigdy nie powróciły do stanu z czasów panowania dynastii Wessexu i normańskiej (duńskiej). Istotę narastającego sporu stanowiła zawarta w traktacie Dictatus Papae, doktryna Grzegorza VII zwana papalizmem, która głosiła uniwersalną (ogólnoświatową) suwerenność papiestwa oraz zapowiadała ustanowienie wyższości władzy kościelnej nad świecką. Odtąd płaszczyzny zgodnej współpracy pomiędzy władzą świecką w Londynie a duchowną  w Rzymie coraz bardziej oddalały się. Realizowana przez dwór mo-narszy nad Tamizą polityka wyeliminowania przemożnych wpływów Rzymu na wewnętrzne sprawy państwa, a także wynikająca w znacznym stopniu z nieznajomości istoty funkcjono-wania anglosaskiego społeczeństwa postawa i zatracenie poczucia misji społecznej przez angielską hierarchię kościelną oraz splot czynników zewnętrznych stanowiły najważniejsze elementy procesu, który doprowadził w  XVI w. do schizmy Henryka VIII i utworzenia Kościoła anglikańskiego.
Życie і działalność Wasyla Andrijowycza Stradomskiego (1831-1902)
Authors: Morozowa Olga
Published: December 2020

Artykuł obejmuje historię życia і działalności jednego z najbardziej wybitnych przedstawicieli rodu Stradomskich, znanego mikołajowskiego lekarza wojskowego, kolekcjonera, osobę publiczną Wasyla Andrijowycza Stradomskiego. Autor przedstawia mało znane aspekty biografii W.Stradomskiego, w tym informacje o rodzicach, wykształceniu, służbie i działalności społeczną Wasyla Andrijowycza. Szczególną uwagę zwraca się na pracę W.Stradomskiego jako lekarza wojskowego, jego udział w działaniach wojennych i odznaczenia. Są cenne rękopisy okrętowe, dzienniki medyczne W.Stradomskiego, w których lekarz szczegółowo opisywał przebieg chorób u pacjentów. Artykuł opisuję także rodzinę Wasyla Andrijowycza, hobby lekarza, w szczególności jego fascynację historią i archeologią, kolekcjonowanie.
Śmierć dziecka i jej społeczno-kulturowe przeżywanie w polskich dziewiętnastowiecznych pieśniach ludowych
Authors: Kożuchowski Łukasz
Published: December 2020

Zbiór Pieśni Nabożnych Katolickich do Użytku Kościelnego i Domowego (tak zwany The Pelplin Songbook to jeden z najpopularniejszych polskich śpiewników religijnych w dziejach. Został opracowany przez księdza Szczepana Kellera i składa się przeważnie z zebranych przez niego ludowych pieśni. Książka zawiera 12 pieśni poświęconych tematyce śmierci małego dziecka. Stanowi przez to jeden z niewielu przykładów tego, jak polska kultura ludowa mierzyła się ze zjawiskiem śmierci bardzo młodych osób. Celem artykułu jest historyczno-antropologiczna analiza różnych aspektów tekstów pieśni – związków pomiędzy żywymi a zmarłym, społecznego wymiaru śpiewania oraz wizerunku Boga i zaświatów. Naszkicowane jest także porównanie pomiędzy prezentowanym w śpiewniku wizerunkiem śmierci dorosłych i dzieci. Wskazane jest również, co mogło stanowić ideową inspirację dla autorów tekstów. W przeciwieństwie do niektórych opinii prezentowanych w starszej literaturze przedmiotu, praca wskazuje także na pogłębione i zgodne z katolicką doktryną refleksje teologiczne zawarte w pieśniach.
Założenia polityki rolnej w Polsce w programach głównych partii i stronnictw politycznych (1939-1945/1946)
Authors: Gross Radosław
Published: December 2020

Konieczność przeprowadzenia reformy rolnej w Polsce dostrzegały wszystkie ważniejsze partie polityczne i stronnictwa podczas wojny. W dokumentach programowych wypracowanych wówczas i tuż po wojnie dostrzec można zarówno zbieżne, jak i odmienne koncepcje dotyczące kierunków przekształceń w rolnictwie, które zdaniem działaczy politycznych należało przeprowadzić po zakończeniu działań wojennych. Wspólne elementy programów politycznych dotyczyły przede wszystkim potrzeby parcelacji wielkich majątków ziemskich, różnice zaś – m.in. określenia granicy powierzchni majątków podlegających parcelacji, sposobu wywłaszczenia posiadaczy ziemskich, wielkości tworzonych parcel.

Powojenne realia polityczne w Polsce zdecydowały o tym, że ostateczne decyzje dotyczące reformy rolnej i przekształceń ustrojowych rolnictwa podjęła partia komunistyczna, choć ograniczony wpływ na przemiany w rolnictwie przez pierwsze dwa powojenne lata posiadali działacze Polskiego Stronnictwa Ludowego. Przeprowadzona przez komunistów reforma rolna, określna przez nich mianem „rewolucji agrarnej”, realizować miała przede wszystkim cele polityczne, a nie ekonomiczne. Utrwaliła rozdrobniony ustrój rolny w Polsce i doprowadziła do powstania słabych, nieproduktywnych gospodarstw indywidualnych. Ten typ warsztatów rolnych po 1948 r. został poddany procesowi kolektywizacji.
Listy Ludwika Młokosiewicza (1831-1909) do Antoniego Wagi (1799-1890) - interesujące świadectwo polskiej obecności na Kaukazie i historii nauk przyrodniczych w XIX wieku
Authors: Daszkiewicz Piotr , Iwan Dariusz
Published: December 2020

Artykuł prezentuje i analizuje nieznane listy Młokosiewicza do Wagi. 10 listów z lat 1876–1880 stanowi bardzo cenny dla historii nauk przyrodniczych oraz historii Kaukazu materiał. Pozwalają one na poznanie warsztatu pracy przyrodników, historii kolekcji przyrodniczych, odkrywania fauny i flory Kaukazu i Persji, organizowania wypraw naukowych. Listy są cennym materiałem źródłowym na temat wyprawy naukowej zorganizowanej przez Konstantego Branickiego na Kaukaz. Przedstawiają one również interesującą analizę sytuacji politycznej oraz opisy działań wojennych. Zawierają wiele informacji etnologicznych z Kaukazu i z Persji. Listy są także cennym przyczynkiem dla historii warszawskiego Gabinetu Zoologicznego.
Walki pod Gąbinem w sierpniu 1914 roku w świetle listów i zapisków marszałka polnego Augusta von Mackensena
Authors: Radziwiłłowicz Dariusz
Published: December 2020

I wojna światowa w północno- wschodniej części Prus Wschodnich rozpoczęła się od ofensywy 1.Armii rosyjskiej  dnia 17 sierpnia 1914 r. Wbrew planom niemieckim, zakładającym natarcie rosyjskie między Puszczą Romincką na północy a Suwałkami na południu, okazało się, że 1.  Armia większością lub nawet całością swych sił zamierza obejść kompleks leśny Puszczy Rominckiej od północy. Z tego powodu dowódca 8. Armii gen. Maximilian von Prittwitz zarządził obronę linii Węgorapy. Nie podporządkował się temu rozkazowi dowódca I Korpusu, generał Herman von François, który mimo nakazanej mu koncentracji w rejonie Wystrucia i Gąbina, wysunął się na wschód i pierwszego dnia ofensywy rosyjskiej rozpoczął walkę. Do starcia doszło 17 sierpnia pod Stołupianami (ros. Niestierow), gdzie zwycięzcami okazały się wojska rosyjskie. Starcie pod Stołupianami ostatecznie uświadomiło dowódcy 8. Armii gen, że Rosjanie zamierzają obejść Puszczę Romincką od północy. Jednak  nie wyciągnął on z tego faktu odpowiednich wniosków i druga bitwa pod Gąbinem (ros. Gusiew) okazała się dla Niemców porażką. Von Prittwitz popełnił poważne błędy już w przyjętych założeniach, pozwalając na rozciągnięcie swych sił na froncie o długości 50 km, tak że każdy z jego korpusów w zasadzie toczył oddzielne walki. Nie dopuścił także do marszu I Korpusu Rezerwowego generała von Belowa na pomoc XVII KA gen. Augusta von Mackensena, którego dywizje początkowo miały powodzenie, a 35. Dywizja Piechoty zagroziła przerwaniem ugrupowania 1. Armii. W bitwie pod Gąbinem największe straty poniósł XVII KA dowodzony przez gen. von Mackensena. 8. Armia niemiecka została zmuszona do odwrotu, a meldunki o przekroczeniu granicy przez 2.Armię gen. Samsonowa spowodowały że gen. von Prittwitz uznał ze jedynym ratunkiem będzie odwrót sił niemieckich na linię Wisły.
Defining the cultural content of language in the work of L. Weisgerber “Native language and spirit formation”
Authors:   Kemerovo state Institute of culture, Rtischeva O. V. , Astakhov O. Yu. , Minenco G. N.
Published: December 2020

The article examines the relationship between linguistic and cultural reality within developing neo-Humboldtianism ideas, in particular, the authors analyze the work of L. Weisgerber “Native language and spirit formation” (1929). Speaking as a follower of the ideas of W. von Humboldt, the German researcher discusses the relationship between culture and language, which is realized through implementation of mental activity. In this regard, L. Weisgerber considers language thinking as a living language-making organism. Weisgerber L. notes that obvious (conceptual) and intuitive levels of birth meanings are implemented in language organism; in this way, establishing the connection between conscious and unconscious exercise of mental activity becomes possible. A higher level of understanding the reality associated with the discovery of cultural content is implemented in this synthesis. No one can speak a language just because of their own language personality, the researcher notes; on the contrary, this language proficiency grows on the basis of belonging to a language community, which forms the cultural content of language. Considering language as a cultural domain, L. Weisgerber evaluates its understanding as the development of internal content of culture, which leads to a homogeneous cognition using homogeneous forms, and thus – to agreement in thinking, which is most clearly expressed in the possibility of mutual understanding. However, L. Weisgerber thinks, that coordination between subjective activity and community should be carried out in two ways, taking into account the static and dynamic characteristics of language: on the one hand, this requires considering language within evaluating it as a sustainable form, and on the other hand, as an organismic form capable for development and constant updating. Native language for the researcher becomes an understanding of the “objective idea”, in relation to which the spiritual content of human existence environment is built.
Laszlo Moholy-Nagy: the directions of creative work and the influence on the development of art of the 20th century
Authors:   Siberian Federal University, Tarasova M. V. , Sitnikova A. A. ,   Siberian Federal Univercity, Smolina M. G.
Published: December 2020

The creative work of the Hungarian theoretician and artist Laszlo Moholy-Nagy has recently become an object of reevaluation and scrutinous investigation. Laszlo Moholy-Nagy is also considered one of the forerunners of conceptual art. In a way, he also foresaw the "visual turn" of culture, which she made at the beginning of the 21st century, and he viewed his works in part as "exercises" in vision for a person of the future. Although today it is obvious that the art of L. Moholy-Nagy had a significant impact on the work of contemporary artists, a detailed analysis and understanding of the essence of this influence still remains insufficiently studied. In the development of his artistic method, L. Moholy-Nagy constantly evolved, moving from painting to photography and further to film works. The research explores the representatives of certain types of art in the work of Mohoy-Nagy. A detailed philosophical and art history analysis of the artist's photograms – works created in painting with light (light painting) is carried out in the research. Although the connection between Moholy-Nagy’s art and the artistic practice of the present day has been acknowledged the detailed analysis of the influence of Moholy-Nagy’s ideas on contemporary artists is still in great demand. The aim of our research is to understand the intermedial concept of Moholy-Nagy’s creative activities by means of the analysis of paintings, photographs, photograms and films produced by the artist. Our research is based on the modern theory of art as a mode of communication. The methods of our research include the conceptual, hermeneutic and comparative analysis. The methodological foundations of the research include the conception of the philosophical and art historical analysis, developed and proposed by V. I. Zhukovsky and N. P. Koptseva, which involves the appication of general scientific methods (measurement, analysis, synthesis, interpretation, analogy, etc.) to understanding the meanings of art works. As a result of our research we have revealed the meanings of Moholy-Nagy’s works of art and described their influence on the American, Hungarian and Russian artists of the twentieth and the twenty-first centuries.
PROBLEMS OF LAW AND STATE IN THE WORK OF K. MARX "DEBATE OF THE SIXTH RHINE LANDTAG (ARTICLE ONE)"
Authors:   A. S. Griboedov Institute of International Law and Economics Research Institute of the Federal Penitentiary Service of Russia Siberian Federal University Federal Siberian Research and Clinical Center FMBA Krasnoyarsk State Agrarian University, Panchenko Vladislav Yurevich , Degtyarev Maxim Anatolievich ,   Siberian Federal Univercity
Published: December 2020

In Debate of the Sixth Rhine Landtag (Article One), Marx criticizes the distinction that is widespread in the minds of people between good and bad print. At the same time, the first one is a press, directed only to human passions, that is, capable of awakening only dark forces in society, spreading bad principles and encouraging bad moods among people; she does not disdain any means to achieve her goal, at her service all the advantages of offensive actions, for which there are no boundaries of law, laws of morality and honor. It has a powerful influence on the masses and is a difficult obstacle to the sober voice of truth. On the contrary, a good seal is a seal that is designed to contain and strengthen this society. Her tactics are purely defensive). According to Marx, such a division is beneficial only to opponents of the free press, it is only a pretext for the existence of various kinds of restrictions on freedom of the press. In this case, the censors will appeal to the thesis about the immaturity and imperfection of human nature, which must be kept in check in order to prevent it from expressing itself on the pages of bad newspapers, although nothing really perfect exists in nature.
PROBLEMS OF JURISPRUDENCE IN THE "PHILOSOPHICAL MANIFESTO OF THE HISTORICAL SCHOOL OF LAW" BY K. MARX
Authors:   A. S. Griboedov Institute of International Law and Economics Research Institute of the Federal Penitentiary Service of Russia Siberian Federal University Federal Siberian Research and Clinical Center FMBA Krasnoyarsk State Agrarian University, Panchenko Vladislav Yurevich , Makarchuk Ivan Yurevich ,   Siberian Federal Univercity
Published: December 2020

During the Soviet period of studying the Marxist heritage, it was noted that the historical school of law is extremely reactionary, since the school did not have any significant influence on the development of political and legal theory of Germany in the first third of the 19th century; the ideas of its representatives did not contribute in any way to the accelerated maturation of the revolutionary situation on the eve of the turbulent 1848, when the issues of a radical reorganization of the state and society were on the agenda. Nevertheless, the views of representatives of the historical school of law occupy a worthy place among the political and legal teachings of the first half of the 19th century.
Impact of the COVID-19 pandemic on living standards the population of Aimak Uul-Darkhan in Mongolia
Authors:   Knowledge Society of Mongolia, Khash-Erdene S. , Galbadrakh S. ,   Branch of the University of Science and Technology in Darkhan, Mongolia
Published: December 2020

В работе проводится анализ ситуации, сложившейся в экономике Монголии вследствие пандемии COVID-19. Особое внимание уделяется негативной динамике уровня жизни. Представлены результаты двух социологических опросов жителей аймака Дархан-Уул Монголии в мае и августе 2020 года. Установлено, что экономический спад этого промышленно развитого региона существенно повлиял на доходы работников различных сфер деятельности и их семей. Падение уровня доходов населения затронуло более двух третей населения, около 10 % работающих потеряли работу.
Practising English through out-of-class language learning activities (OCLLA): EFL preparatory year students perspectives
Authors:   Assistant Professor of Applied Linguistics-ELT, Al-Baha University, Saudi Arabia, Elshahawy Khaled Elkotb
Published: December 2020

The current study investigated the insights and perceptions of the EFL preparatory year students at Al-Baha University in Saudi Arabia concerning improving their English language proficiency, namely, vocabulary and grammar learning, speaking skills, listening skills, reading skills, and writing skills, through out-of-class language learning activities. The instruments of the study were pre/post-English language proficiency skills test (ELPT) and the student's weekly reflective journals (SWRJ). The study participants were 100 male students aged 18 to 20 years old. The application of the study program, Five Phases Out-of-Class Language Learning Program (FPOCLLP) lasted for three months. Paired samples t-test and the effect size were employed to collect data for the quantitative analysis. Moreover, the student's weekly reflective journals were employed to get qualitative interpretations. The findings of the study indicated that the participants' English language proficiency skills were enhanced as a result of the study program application. Finally, the study identified some recommendations and suggestions based on its results for further future research.
Learning pronunciation components using u-dictionary application for a university student
Authors:   Universitas Singaperbangsa Karawang (UNSIKA), Aprilia Yolanda , Ahmad Yousef Bani
Published: December 2020

he topic of this study is about the use of U-Dictionary application in learning pronunciation components to the high-level student in intelligibility principles in order to get an understandable conversation in speaking practice. The research questions are asking about the way of using the U-Dictionary application in assisting a student in learning pronunciation components and how are her responses based on the tripartite model from Rosenberg and Havland (1960); affect, behavior, and cognition. The participant is a student in the fourth semester of university in Karawang and the data has been collected by an interview based on the Narrative Inquiry method from Clandinin and Connelly (2000). The finding showed that the application can assist her in learning pronunciation components especially for segmental features such as vowel and consonant and supra-segmental ones in intonation. In short, the U-Dictionary Application can help a student in learning pronunciation components even for supra-segmental features only one aspect existed.
Gaining in-demand skills in the ESP classroom: a case study in Oman
Authors:   Sultan Qaboos University, Tuzlukova Victoria , Heckadon Peter ,   Sultan Qaboos University
Published: December 2020

The most recent trends in education emphasize the importance of its strong focus on the learner’s job-readiness, a convergence of education with the world of work, and its adaptation to the needs of the learner and the employer. Ascribable to its far-reaching partnership with 21st-century educational thinking, demand-driven education and planning for the future, the English for Specific Purposes (ESP) classroom is no exception to this, seeing modifications and adaptations in its search for a deeper understanding of the reliable skill set introduction and development. While debating current global and local issues, changes, and challenges in the broad area of ESP, this paper focuses on Omani tertiary education students’ understanding of in-demand 21st-century skills and their development in the dimensions of these skills. The discussion is anchored in the personal feedback of students enrolled in English for Business course offered by the Centre for Preparatory Studies at Sultan Qaboos University in Oman. In terms of future employability, students were asked to rate twenty-three skill areas and how these skill areas were covered in the course in bilingual English and Arabic questionnaire administered online. The results demonstrate students’ understanding of the importance of 21st-century skills for future employability. They also show that effective in-demand skill instruction requires teacher initiative in the enhanced incorporation of learner-centered teaching approaches and more language learning activities and tasks with a focus on interactive and experiential instruction. This involves a synthesis of best practices in integrated language skills with a special focus on speaking, the application of different innovative tools and techniques of teaching, and enhancement of positive attitudes toward aligning skill areas, with an emphasis on idea development, content knowledge, critical and creative thinking.
Home / Archives / Vol 4 No 2 (2020): December 2020 / Articles Ecolinguistic study of the writing works of achieving students Bali State Polytechnic in 2020
Authors:   Jurusan Akuntansi Politeknik Negeri Bali, Subiyanto Paulus , Sadia I Ketut
Published: December 2020

Bali State Polytechnic (PNB) has used the label "green", such as the "green campus" and "green tourism", as a flagship program to show its concern for ecological awareness. Ecolinguistics is a combination of linguistics and ecology studying the relationship between the use of language in discourse related to the environment. This study aims to see how the ecological insights possessed by outstanding students are revealed through their written works (languages). From the primary data source in the form of 10 written works of achieving students in 2020, ecological insights will be identified in which they are revealed in the choice of words containing ecological content. The results show that the average ratio of ecological word used and the number of words in writing is 0.84%, while the average vocabulary, 9 types of ecological words for each writing contain an average of 2065 words. With the assumption based on the cognitive linguistic theory that thoughts are expressed through language, it can be concluded that students' ecological insight and awareness have not developed optimally as far as it is expressed through word choice (diction). It suggests that the PNB students need to broaden their ecological insights through language learning, especially reading texts based on ecolinguistics.
Facebook assisted students' peer assessment in writing descriptive text
Authors:   Universitas Singaperbangsa Karawang (UNSIKA), Salsabila Syifa
Published: December 2020

The present study aims to investigate students’ responses toward peer assessment in students’ descriptive text writing assignments by using Facebook. The author built two research questions: (1) In what way does Facebook assist students in giving peer assessment on students’ descriptive text writing? and (2) What are the students’ responses toward these activities? The current study recruited seventeen students in tenth grade as the participants. Drawing on action research through interviews and observation data, qualitative findings show positive results, those are (1) the use of students’ peer assessment through Facebook had an impact on raising the students’ revised drafts, (2) the students expressed an optimistic response towards using Facebook for peer assessment, and (3) the students’ difficulties on peer assessment through Facebook, and (4) the students’ involvement during peer assessment activities on Facebook. Furthermore, the quantitative findings of the observation checklist show that the average percentage is 88.4% (15 students of the class were actively involved in the writing activities = very good). Therefore, this present study shows the provident of the importance of peer assessment through Facebook as an assessment method to help enhance learners’ English writing acquisition.