Особливості перебігу грипу у дітей в епідсезоні 2016–2017 рр.
Authors: Koreniuk O.S. , Ivanchenko V.I. , Alekseeva O.G. 
Published: October 2017

Актуальність. Одним із найбільш поширених гострих респіраторних захворювань вірусної природи є грип. У періоди епідемічного підйому захворюваність зростає до 25 %. Найбільш висока поширеність грипу спостерігається серед дитячого населення. Гострота проблеми обумовлена не тільки високою захворюваністю на грип, що часто набуває характеру епідемій і пандемій, а й ризиком розвит­ку тяжких ускладнень з частими летальними наслідками. Мета дослідження: аналіз респіраторної захворюваності дітей за період з 2009 по 2017 рік і вивчення клініко-лабораторних особливостей грипу в минулому епідемічному сезоні 2016–2017 рр. Матеріали та методи. Вивчено 335 історій хвороби дітей, які були госпіталізовані в інфекційне відділення з приводу гострої респіраторної вірусної інфекції (ГРВІ) та грипу за період з листопаду 2016 по березень 2017 року. Вірусологічне дослідження проводилося методами полімеразної ланцюгової реакції і імуноферментного аналізу у вірусологічній лабораторії ДЗ «Дніпропетровський ОЛЦ МОЗ України». Обстеження проводилося методом вибірки з урахуванням особливостей клініки респіраторного захворювання і часу надходження у стаціонар від початку захворювання. Результати. Проведений аналіз захворюваності на грип та ГРВІ за період з 2009 по 2017 рік дозволив виявити ранні підйоми захворюваності на грип у 2009–2010 рр. і минулому епідсезоні 2016–2017 рр. У сезоні 2012–2013 і 2013–2014 рр. підйом захворюваності на ГРВІ та грип відмічався у березні. У сезоні 2016–2017 рр. більш висока захворюваність на грип спостерігалася серед дітей раннього віку та школярів. Із 90 дітей із клінічною підозрою на грип у процесі вірусологічного дослідження тільки у 24 (26,6 %) був отриманий позитивний результат. У більшості обстежених дітей (24,4 %) був підтверджений діагноз грипу, викликаного вірусом А/H3N2, і у 2,2 % дітей — грип В. У клінічній картині спостерігалися типові для грипу симптоми інтоксикації, лихоманка, катаральні симптоми. У більшості дітей (у 46,2 % випадків) гіпертермія була у межах 38–39 °С. Однак практично у третини дітей (35,1 %) спостерігалася висока і гіперпіретична лихоманка, що свідчило про тяжку форму грипу. Ми відзначили, що більш виражений інтоксикаційний синдром спостерігався у дітей старшого шкільного віку. Симптоми типової грипозної інтоксикації у дітей раннього віку були відсутні або виражені не настільки яскраво. Катаральний синдром спостерігався тільки у 85 % дітей. У 11,7 % випадків відзначені симптоми ураження травного тракту у вигляді блювання (8,2 %), нудоти (1,2 %), болю в животі (2,3 %). Ускладнений перебіг грипу характеризувався приєднанням судомного синдрому, а також ураженням нижніх дихальних шляхів у вигляді бронхітів і пневмоній. У віковій групі від 1 до 3 років у 5 дітей (5,5 %) спостерігався судомний синдром на тлі високої лихоманки. У групі дітей дошкільного віку у 3,6 % з обстежуваних дітей грипозна інфекція ускладнилася розвитком бронхіту. У 5,4 % пацієнтів тяжкий перебіг грипу призвів до розвитку пневмонії. Пневмонії переважно спостерігалися у дітей старшого шкільного віку та характеризувалися маломаніфестною клінічною картиною. Висновки. Проведене дослідження дозволило відзначити такі особливості епідемічного сезону 2016–2017 рр.: ранній початок активного грипозного періоду з листопада; домінування грипу А/H3N2; менш агресивний перебіг грипу у вигляді середньотяжких форм. Ускладнений перебіг грипу А/H3N2 частіше спостерігався у вікових групах школярів і дітей раннього віку. Тяжкий перебіг грипозної інфекції характеризувався тривалою високою лихоманкою, а також приєднанням судомного синдрому і ураженнями нижніх дихальних шляхів. Особливістю перебігу грипозної інфекції у дітей раннього віку була відсутність специфічної симптоматики, що ускладнювало ранню діагностику грипу та оцінку ризику тяжкого перебігу захворювання.