bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Un cimitir din secolul XII la Gilău (jud. Cluj) (germ. Julmarkt ; mgh. Gyalu) / A XII century cemetery from Gilău (German : Julmarkt ; Hungarian : Gyalu, Cluj County)
Authors: Isac Adriana , Gáll Erwin , Gál Szilárd
Published: February 2020

Six graves from the Gilău cemetery -part of larger churchyard -were the subject of a small-sized excavation. They were located next to the highway, on the left side of the access road to the medieval castle. The grave goods (lockrings, opened finger-rings, coins of the Huszár nr. 73 or CNH nr. 103 type) were dated to the 12th century and thus confirm the presence of a human settlement long before 1241, probably also in the 12th century. The cemetery adds important data to our knowledge on the medieval settlements from the Cluj county.
Petrografia silicolitelor din siturile Paleoliticului superior de pe Valea Dunării. Caracteristici şi provenienţă
Authors: Ciornei Alexandru
Published: February 2020

This article presents the conclusions of the author’s PhD thesis called “ Raw-material sources, rawmaterial supply and production strategies in the Upper Paleolithic from the Valachian Sector of the Moesic Platform”. The study area is the Lower Danube Valley and includes the Paleolithic sites of Vădastra-Măgura Fetelor, Ciuperceni-La Tir, Ciuperceni-La Vii 1, Giurgiu-Malu Roşu and Nicolae Bălcescu-La Vii, plus a series of sampling points (see map 1, tables 1 and 2). The raw-material taken in consideration is chert. For many years archaeologists supported two alternative hypotheses about the raw-materials provenance : Pre-Balkan Platform and the Danube’s gravels. By means of macroscopic description in hand specimens, microscopic characterization in thin section (mineralogy, primary constituents, fossils), complemented by X-ray diffraction, the author has determined several varieties of chert for each site and sampling location and also three categories that exhibit macro-and microscopic features which surpass the local settings (see map 2, tables 4, 5 and 6). By analyzing the microscopic features and by directly examining the thin sections chert varieties with macroscopic similarities from different places, the author determined the provenance of some raw-materials in the Paleolithic sites. The two Ciuperceni sites are linked to the Frăteşti Formation (Lower Pleistocene) gravels, opened in the vicinity by a modern quarry (Ciuperceni-La Carieră) ; some of the Giurgiu-Malu Roşu cherts were determined to originate from gravels of the Frăteşti Formation, opened by modern quarries to the North-West (Ghizdaru-Cariera de la Haltă, Cetatea-Cariera Bălănoaia), and from gravels of the lower terrace (t1), opened in places such as Giurgiu-Cariera Malu Roşu ; the source of provenance for the main raw-material (grayish “ granulated” chert – in fact a peloidal chert) of Giurgiu-Malu Roşu was not found ; for the other two sites in the study, Vădastra-Măgura Fetelor and Nicolae Bălcescu-La Vii, it was impossible to determine the provenance of the raw-materials. All cherts form the Paleolithic sites have external characteristics which are similar to materials transported and reworked by waters (despite of the “ fresh cortex” found on many of the samples). The raw-material sources that were identified indicate short supply distances and a local exploitation of raw-materials (under 50 km).
Cercetări arheologice în cimitirul din epoca bronzului târziu de la Câmpina (jud. Prahova) – campaniile 2011 şi 2012 / Archaeological research in the Bronze Age cemetery at Câmpina (Prahova county) – campaigns 2011 şi 2012
Authors: Frînculeasa Alin , Preda Bianca , Negrea Octav , Soficaru Andrei
Published: February 2020

Cercetările arheologice din cimitirul atribuit epocii bronzului identificat la Câmpina (Prahova) au debutat în anul 2008. Primele trei campanii arheologice (2008– 2010) au fost deja valorificate extins într-un volum, dar şi sintetic în articole ştiinţifice, rapoarte arheologice, cataloage şi pliante de expoziţii. În acest studiu ne-am propus publicarea rezultatelor cercetărilor arheologice din anii 2011 şi 2012, completând astfel pentru cei interesaţi pachetul de informaţii ce deja a văzut lumina tiparului. Cercetările ce au avut iniţial un caracter de salvare, s-au derulat în cinci campanii succesive în intervalul anilor 2008– 2012. Au fost descoperite 57 de morminte, câteva deranjate, resturi de oase umane izolate provenind de la mai mulţi indivizi ale căror morminte de inhumaţie au fost afectate de complexe medievale târzii sau recente. Tot în acest sit au fost identificate o serie de complexe asemănătoare unor morminte în care sunt prezente vase/ fragmente, dar lipsesc ori nu s-au conservat oasele umane. Acestea par a fi morminte simbolice. Au fost cercetate atât mormintele de inhumaţie cât şi de incineraţie. Ca rit de înmormântare predomină înhumarea ce acoperă din punct de vedere procentual aproape 80% din numărul total de indivizi identificaţi. Inventarul mormintelor semnalează prezenţa unor elemente specifice culturilor Noua şi Monteoru, iar în trei dintre mormintele de inhumaţie au fost descoperite vase decorate în manieră specifică culturii Tei. Câteva morminte de incineraţie au o ceramică ce deocamdată este mai greu de încadrat cultural, dar o serie de corelaţii, analogii şi alte detalii de rit şi ritual (tipologia complexelor, apariţia unor vase cu gura în jos, pasta nisipoasă, distribuţia în plan etc.) reflectă contemporaneitatea acestora cu celelalte complexe funerare. Datările radiocarbon şi elementele de cronologie relativă indică evoluţia acestui cimitir în etapa târzie a epocii bronzului.
Noi cercetări arheologice în partea de sud a cetăţii Histria. Campaniile 2003–2009 / Les principaux résultats des fouilles menées entre 2003 et 2009 à Histria, dans le périmetre du Secteur sud
Authors: Dabîca Mircea
Published: February 2020

Articolul de faţă prezintă rezultatele cercetărilor arheologice efectuate în perioada 2003– 2009, în Sectorul Sud al cetăţii Histria. Prima parte cuprinde descoperirile arheologice din punctul Turnul K-extra-muros, unde au fost surprinse două faze ale unei platforme antropice din piatră rulată cu panta spre sud. Construcţia identificată este în opinia autorului o amenajare portuară sau un punct de acostament, probabil din ultima etapă de funcţionare a zonei portuare histriene (secolele VI– VII p. Chr.) În partea a doua a articolului sunt prezentate rezultatele cercetărilor întreprinse în zona Incintei romane timpurii. Investigaţiile arheologice au fost reluate, în acest punct, în vederea verificării unei informaţii mai vechi, conform căreia incinta, pe partea sudică, se pierde în nisip. Rezultatele obţinute demonstrează că aceasta se termină constructiv, cu un capăt organizat, aflat pe marginea ţărmului antic din perioada romană timpurie.
Amfore orientale de tip Kapitän II descoperite la Histria în Sectorul Basilica extra muros / Amphoras Kapitän II discovered at Histria, in extra muros Basilica
Authors: Bădescu Alexandru
Published: February 2020

Amphoras Kapitän II type are attested in Scythia Minor in contexts dated between the end of the 2nd century AD and the beginning of the 6th century AD, especially between 250 and 450 AD. They are widely distributed around the eastern Mediterranean, Dacia, Moesia Superior, Pannonia, Italia, Dalmatia, northern Africa ; but less common in the west ; small quantities also occured in Gallia, North and North-Western regions of the Black Sea. This type of amphoras was discovered in the southern parts of the province of Dacia, between the Lower Danube and the Carpathians, in archaeological sites situated along the Roman roads across the Danube and the Olt, Jiu and Timis rivers. Within the arch of the Carpathian mountains they are rarely attested. Those amphoras were transported on the water – Black Sea and Danube – to the points where from start the land roads going to the North. They were especially used for the army supply, most of them being discovered inside Roman fortifications. There are two different types of Kapitän II amphoras. For the early type there are analogies at Sucidava, Slăveni, Romula, Răcari, Dierna, Tibiscum, Crâmpoia, Gresia, Jidava, Râşnov, Enoşeşti-Acidava, Stolniceni-Buridava, Orlea, Gârla Mare, Coloneşti-Mărunţei, Cioroiul Nou and Orlea. For the late type there are analogies at Histria, Cogealac, Fântânele, Tomis, Tropaeum Traiani, Arsa, Aegyssus, Plopu, Halmyris, Teliţa-Amza, Barboşi, Troesmis, Sacidava, Babadag-Topraichioi, Bizone, Nicopolis ad Istrum, Novae, Atena, Corint, Argos, and also in Moesia Superior ; Dalmatia, Pannonia, Italia, Gallia, northern Africa and North and North-Western regions of the Black Sea.
Anaxandros
Authors: Petre Zoe
Published: February 2020

While preparing to restart the exploration of the ancient Greek city of Istros, interrupted by the First World War, Vasile Pârvan wrote an inaugural lecture for his course about Attic Drama in 1920 imitating a Platonic dialogue, Anaxandros, between three noble citizens of Istros. Following in a way his example, the paper tries to imagine more than it is usually allowed, aiming to restore a possible cultic and cultural dimension in the life of the archaic polis. The first part identifies a possible foundation story, illustrated both at Sinope and at Istros by the early silver coins with a sea-eagle capturing a dolphin ; the second develops the implications of four spectacular tumuli of the VIth c. BCE which contain evidence of human sacrifices reminding the Homeric description of Patroclus’ funeral.
Retour sur les soi-disant « bols lydiens » d’Histria
Authors: Dupont Pierre
Published: February 2020

L’article procède à une réattribution d’origine d’une catégorie de bols à décor de bandes d’époque archaïque, attestée à Histria, à Bérézan et Apollonia Pontica. Ces bols ont été répertoriés par Suzana Dimitriu sous l’appellation de «bols lydiens » , par référence à certaines trouvailles de l’Ancienne-Smyrne. En réalité, leur forme et, surtout, la composition chimique des exemplaires analysés au Laboratoire de Céramologie de Lyon (CNRS-UMR 5138) s’écartent nettement de celles des pièces de Sardes, rendant caduque leur attribution à la Lydie. Mais en même temps, elle ne coïncide pas vraiment avec les références des principaux centres de fabrication de la Grèce de l’Est archaïque, même si on a affaire très vraisemblablement à une catégorie particulière de bols ioniens, ce qui va nécessiter un complément d’enquête en laboratoire.
Coin Finds in the Southern Area of Histria
Authors: Isvoranu Theodor , Dabîca Mircea
Published: February 2020

During the systematic archaeological investigations taking place in the southern side of Histria in 2011– 2012, several dozens of ancient coins were discovered in the main trenches located between the “Southern Sector” and the “Basilica extra muros Sector”. Among the 37 identified ones, six were Greek coins issued before the Roman rule at Histria, 27 were Greek and Roman coins from the age of the Principate, three coins were dated to the Late Roman Empire and a single one to the Early Byzantine period. Most coins were found among the remains of a large building, constructed perhaps at the beginning of the 3rd century AD, and which was affected by the events of the “ Scythian war”, being definitively destroyed by fire during the first two decades of the 4th century AD, as indicated by the monetary pieces captured under its ruins, the latest one from the end of the Tetrarchy. Several provincial and imperial coins bear traces of burning, melted metal depositions, sometimes portions of their surface being heavily melted. From another context comes the most recent coin, dating to Justinian I, found in the zone of the cobblestone platforms from the southern extremity of the site, presumably related to the harbor development during the 6th century AD.
Bone Artefacts from Histria
Authors: Beldiman Corneliu , Rusu-Bolindeţ Viorica , Sztancs Diana-Maria , Bădescu Alexandru
Published: February 2020

Lucrarea prezintă rezultatele analizei datelor recente privind o categorie specială reprezentată de 19 piese, recuperate în campaniile arheologice 2010 şi 2012 de la Histria, sectorul Basilica extra muros. Piesele reprezintă materie primă neprelucrată (patru metapodii şi un radius de vită), piese finite şi utilizate (suporturi pentru dinţarea secerilor de fier – 9, ace de păr – 4 şi un tub de os). Artefactele sunt datate în secolul al II-lea e. n. În ultimii 60 de ani suporturile pentru dinţarea secerilor de fier au generat numeroase controverse, legate de originea, difuziunea şi mai ales, rolul lor funcţional. Ele au fost descoperite în două mari arii geografice incluzând bazinul occidental al Mediteranei şi zonele de vest şi nord-vest ale Mării Negre şi sunt datate între secolul al V-lea î. e. n. şi sec. al XVIII-lea. Metodologia de studiu include analiza unor parametri variaţi precum datele relative la contextul descoperirii, tipul, starea de conservare, materia primă, dimensiunile, modul de fabricare, urmele de folosire, reamenajarea, urmele de reutilizare. Urmele de fabricare şi utilizare au fost analizate sistematic cu ajutorul microscopiei optice. În afară de relativa raritate a acestor piese, putem menţiona faptul că studiul suporturile antice de os (şi corn de cerb) pentru dinţarea secerilor de fier descoperite în România are avantajul unui demers extins şi unitar, furnizând o importantă contribuţie documentară asupra prezenţei acestor controversate artefacte în regiunile central-estice ale Europei. Obiectele în discuţie ilustrează interfaţa complexă a unor tradiţii de lungă durată, vechi meşteşuguri şi economie agrară la contactul între tehnologia reducerii şi prelucrării fierului, procesarea osului şi a cornului şi utilizarea/ reutilizarea artefactelor rezultate şi cultivarea cerealelor în antichitate în regiunile din jurul Mării Negre. Studiul nicovalelor antice de os şi corn din România şi în primul rând cele descoperite la Histria oferă astfel o importantă contribuţie la cunoaşterea tehnologiei şi economiei în Europa antică.
Note sur une pièce de harnachement scythe d’Histria / Note on a Scythian harness piece from Histria
Authors: Dupont Pierre
Published: February 2020

The topic of this paper focuses on a chance discovery made in 1973 on the eastern bank of Lake Histria, along the edge of the tumular necropolis. The discovery consisted of a bronze cheekpiece of Scythian horsetrappings in the shape of a deer head. A dating in the second half of the 4th century BC is put forward.
Preliminary results of the excavations at Histria, the Acropolis Centre-South Sector (2013–2014)
Authors: Bottez Valentin , Liţu Alexandra , Ţârlea Alexandra
Published: February 2020

Articolul prezintă rezultatele săpăturilor efectuate de către echipa arheologică a Universităţii din Bucureşti în Sectorul Acropolă Centru-Sud, la Histria (jud. Constanţa). Până acum, stratigrafia generală a sectorului constă în stratul vegetal, sub care au fost identificate două straturi de dărâmătură, cel inferior din momentul iniţial al distrugerii ultimului nivel constructiv, iar cel superior din momentul ruinării finale a clădirilor distruse, după abandonul şi, eventual, spolierea clădirilor din zonă. Dedesubt au apărut nivelurile de călcare ale ultimului nivel constructiv de la Histria, din care am descoperit o clădire de epocă romană târzie de mari dimensiuni (CR01) la S de strada c. Aceasta din urmă are cel puţin două faze constructive şi este flancată de două străzi la E şi V (ST01 şi ST02). Strada ST02 are şi ea două faze constructive ; prima este perpendiculară pe strada c şi era probabil pavată cu dale mari de piatră, în timp ce a doua este oblică (are o deviaţie către V) faţă de prima fază şi are o substrucţie puternic solidificată de pietre legate cu pământ, suprapusă de un strat puternic solidificat de lut galben (aceeaşi structură a fost identificată şi la ST01).
Materialul faunistic din nivelurile neolitice timpurii din adăpostul sub stâncă de la Cuina Turcului. Alexandra Bolomey in memoriam / Faunal remains from the Early Neolithic layers of the Cuina Turcului rock shelter. Alexandra Bolomey in memoriam
Authors: Boroneanţ Adina , Bălășescu Adrian
Published: February 2020

Prezentul articol pornește de la fișele, notițele și manuscrisele parțiale ale Alexandrei Bolomey referitoare la analiza faunistică a materialului neolitic timpuriu din adăpostul sub stâncă de la Cuina Turcului și rămasă nevalorificată. Câteva date generale au fost prezentate în două articole publicate în 1973, și des citate în studiile ulterioare ale altor cercetători privind arheozoologia neoliticului timpuriu. Publicarea acestui studiu este cu atât mai importantă, cu cât o mare parte a materialului arheozoologic este pierdut.
Observations sur l’industrie en obsidienne découverte à Șoimuș – La Avicola (Ferma 2) / Notes on the obsidian industry discovered at Şoimuş – La Avicola (Ferma 2)
Authors: Dobrescu Roxana , Ştefan Cristian-Eduard , Bonsall Clive
Published: February 2020

Rescue excavations in 2011 on the Deva‐ Orăștie section of the A1 motorway brought to light a Turdaș‐ type Neolithic site, with two occupation horizons. The first was characterized by sunken huts, and the second by surface dwellings that were part of a continuous destruction level comprising burnt daub, hearths, fragments of clay floors with an underlay of river boulders, postholes, and a very rich archaeological assemblage (including pottery, bones and lithics). The archaeological finds from the site are quite varied, comprising coarse and fine pottery, anthropomorphic and zoomorphic figurines, lithics and worked bone. Among the lithic industry, 25.45% is represented by obsidian artefacts, making this the largest such assemblage from a Romanian Neolithic site. Artefacts were produced using simple blade, bladelet or flake technique. Tools, which are quite varied, represent 15% of the assemblage. pXRF analysis of obsidian artefacts from the site shows that the obsidian originated in the Carpathian 1 source area in southeast Slovakia.
Date preliminare asupra exploatării animalelor în așezarea Cernavodă I de la Radovanu – Gorgana I (jud. Călărași). Campaniile 2010–2012 / Preliminary data on animal husbandry at the Cernavodă I settlement from Radovanu – Gorgana I (Călăraşi County). Campaigns 2010–2012
Authors: El Susi Georgeta
Published: February 2020

Articolul de faţă prezintă analiza unui eşantion de faună provenit din campaniile arheologice 2010– 2012, din locuirea Cernavodă I, de la Radovanu – Gorgana întâia. Din cele 636 fragmente, 433 provin dintr- o groapă menajeră - Gr. 11, restul din trei locuinţe, o anexă şi alte şase gropi menajere. Potrivit statisticilor, spectrul faunistic este dominat de mamiferele domestice cu o pondere de 91,69% pe resturi şi 66,67% pe indivizi. Speciile vânate au o cotă de numai 8,31% pe resturi şi 33,33% pe indivizi. Cu un procent de 37,36% pe resturi rumegătoarele mici prevalează în segmentul domestic, urmate de bovine cu 35,85% şi suine cu 17,73%. Câinele înregistrează doar 0,75%, neexistând dovezi clare de consum. Notăm absenţa oaselor de cal, apariţie rară, dar constantă, în aşezările perioadei respective. Pe lângă creşterea oilor, caprelor, vitelor, porcilor şi vânătoare, ocazional se pescuia şi se adunau scoici. Din păcate, resturile lor sunt nesemnificative cantitativ, fiind vorba de un os de peşte şi două cochilii de scoică de râu. Profilele de abataj ale rumegătoarelor mici şi viţeilor diferă puţin ; per ansamblu, se urmărea acelaşi lucru, exploatarea cărnii, laptelui şi pieilor după sacrificare.
Obiecte și interpretări. În legătură cu „mesajul” fibulelor „hibride” / Objects and interpretations. About “the message” of “hybrid” fibulae
Authors: Zirra Vlad Vintilă
Published: February 2020

La discussion qui s’ensuit reprend un thème récurrent surtout dans l’archéologie roumaine et bulgare des dernières décennies, à savoir la question des soi-disant fibules « hybrides » . Quelques études de date récente concernant ce thème ont essayé de préciser en tant que typologie et chronologie la définition antérieure, relativement incertaine, de ces pièces-là et la « frontière » par rapport aux fibules de « schéma thracique » ou La Tène. La diversité des fibules « hybrides » , leur nombre relativement faible et leur caractère à peu près singulier – plutôt unique –, mais qui mélange des éléments dérivés des deux schémas mentionnés, peut les situer plutôt dans une « famille » d’exemplaires que dans les « limites » d’un « type » suffisamment bien précisé. Quant à leur position chronologique elles sont à être situées (avec une meilleure probabilité, et avec une certaine réserve à la fois) vers la période de fin de la production des fibules thraciques, c’est-à-dire vers la fin de la première moitié du IIIe siècle av. J.-C.
Un complex funerar medieval descoperit la Șibot (jud. Alba). Date arheologice și antropologice / A medieval funerary complex discovered at Şibot (Alba County). Archaeological and anthropological data
Authors: Samson Andra , Vasile Gabriel
Published: February 2020

Aşezarea medievală de la Şibot (jud. Alba) a fost cercetată în anul 2012, fiind datată în secolul al XV‐ lea şi distrusă în timpul bătăliei de la Câmpul Pâinii (13 octombrie 1479). Articolul de faţă prezintă rezultatele analizei antropologice a unui schelet descoperit în așezarea medievală. Datele prezentate întregesc imaginea generală a vieţii și morții în perioada mai sus amintită.
Analiza antropologică a resturilor scheletice din Biserica Mare a Mănăstirii Hurezi (com. Romanii de Jos, jud. Vâlcea) / Anthropological analysis of the skeletal remains from Biserica Mare of the Hurezi Monastery (Romanii de Jos commune, Vâlcea County)
Authors: Vasile Gabriel
Published: February 2020

Cercetările de la Biserica Mare a Mănăstirii Hurezi au scos la iveală resturi osteologice ce provin de la patru indivizi : trei schelete aparținând unor bărbați (M1, M2 şi M3) descoperite cu prilejul desfacerii mormântului arhimandritului Ioan și un schelet de femeie, depus într- o criptă amenajată din cărămidă, aflată sub sarcofagul domnitorului Constantin Brâncoveanu. Indivizii de sex masculin sunt exclusiv adulți bătrâni, iar cel de sex feminin este un adult tânăr. Dacă pentru atribuirea resturilor scheletice ale individului provenit din M3 am beneficiat de o cărămidă pe care era inscripționată data morții starețului Dionisie. În cazul identificării arhimandritului Ioan (primul stareț al Mănăstirii Hurezi, mort la 15 iunie 1726, conform inscripției de pe placa de mormânt), ne- am folosit, în analiza noastră, de un document al lui Nicolae Iorga din care reieșea că Ioan suferea de podagră (gută). Studiul paleopatologic al resturilor osteologice nu a confirmat direct, prin prezența unor elemente de diagnostic pozitiv, această maladie, în schimb, prin analiza unor markeri scheletici patognomonici, nu excludem posibilitatea ca arhimandritul să fi suferit de această boală. În altă ordine de idei, cert este faptul că individul suferea de o artrită cronică, care ar fi putut fi și guta, aspect din care deducem că resturile scheletice atribuite M2 aparțin lui Ioan arhimandritul. Menţionăm că analiza antropologică este însoţită şi de o expertiză medicală (vezi Anexa 2).
Industria materiilor dure animale din situl mezolitic de la Alibeg (jud. Caraș-Severin) / The bone, antler and tusk assemblage from the Mesolithic site at Alibeg (Caraș-Severin County)
Authors: Mărgărit Monica , Boroneanţ Adina
Published: February 2020

Siturile mezolitice din zona Porțile de Fier au produs colecții foarte bogate din piese de corn, os și colț de mistreț exemplificate în articolul de față prin cea de la Alibeg (România). Aceste tipuri de materii prime sunt elemente definitorii pentru mezoliticul local. Categoriile tipologice identificate sunt dălți, racloare, preforme și suporturi. Au fost identificate și resturi de debitaj, indicând prelucrarea in situ. Toate cele trei tipuri de materii prime puteau fi obținute de la animalele vânate, iar analiza faunistică a indicat prezența speciilor Cervus elaphus și Sus scrofa în materialul faunistic. Studiul nostru urmărește să identifice atât pattern- urile transformaționale ale cornului, osului și colțului de mistreț, cât și stigmatele funcționale care pot oferi indicii asupra modului în care au fost utilizate aceste unelte. Studiile etnografice au sugerat pentru aceste tipuri de piese utilizarea lor în prelucrarea lemnului și a pieilor de animale.
Câteva materiale din perioada La Tène târzie de la Sighişoara – Dealul Viilor şi relevanţa lor microregională / Some materials from the Late La Tène period from Sighişoara – Dealul Viilor and their micro-regional relevance
Authors: Spânu Daniel
Published: February 2020

Some pottery fragments and a combe represent the few indices for a small late La Tène (“ dacian”) settlement discovered in the site Dealul Viilor, near Sighişoara (Mureş County, Romania). Most likely, the artefacts date back to the first century B. C. Although extremly modest, this settlement integrates into a very complex archaeological landscape dominated by the oppidum from Sighişoara “ Wietenberg”.
Anciennes recherches, nouvelles considérations sur la crypte repérée dans le périmètre de la rue Karl Marx à Constanța
Authors: Achim Irina Adriana , Cliante Laurenţiu
Published: February 2020

La începutul anilor 1980, în cursul unor lucrări de sistematizare urbană desfășurate în perimetrul fostei străzi K. Marx (astăzi strada Revoluției din 22 Decembrie 1989), au fost identificate vestigiile unui edificiu de cult creștin. Intervenția antropică brutală, realizată cu mijloace mecanice, a condus la distrugerea cvasi-totală a zidurilor perimetrale de sud și de vest ale monumentului creștin, a pavimentului său realizat din cărămidă, dar și la afectarea parțială a criptei pentru relicve aflate sub nivelul sanctuarului. Cu toate acestea, planul și detaliile constructive privind cripta au putut fi reconstituite cu destulă acuratețe. Pe baza datelor disponibile (reunite în contribuția lui Rădulescu, Lungu din 1989, precum și a clișeelor păstrate în arhiva fotografică a MINA Constanța), autorii își propun să redeschidă dosarul arheologic al acestei descoperiri, rediscutând contextul arheologic, precum și flaconul-relicvar din sticlă descoperit intact în absidiola estică a criptei. Vor fi, de asemenea, avute în vedere detalii privind tehnica de construcție a criptei, decorația murală, cu privire specială asupra flaconului lenticular din sticlă, sigilat practic în absidiola estică a dispozitivului pentru conservarea moaștelor. Acest obiect, unic în peisajul religios de la Tomis, oferă informații suplimentare despre modul de venerare, accesibilitatea și contextul depunerii relicvelor în Scythia și oferă noi chei de lectură a acestor resturi sfinte în monumentele creștine din capitala religioasă a provinciei.
Non-polished lithic artefacts from the Hamangia cemetery at Cernavodă – Columbia D. Technological, typological and contextual analysis
Authors: Kogălniceanu Raluca , Niță Loredana , Haită Constantin
Published: February 2020

The non-polished lithic artefacts from the Hamangia cemetery at Cernavodă – Columbia D belong to several technological groups, namely laminar blanks, flakes, cores, hammers and indeterminate fragments, all of them made of various types of chert and limestone. Most of the laminar blanks are represented by proximal and median fragments. Some of the intentionally modified ones are endscrapers, truncated blades, or marginally retouched blades. When available, their archaeological context (inside/ outside of the grave, sex and age of the deceased, etc.) will be discussed.
The polished stone industry from Șoimuş – La Avicola (Ferma 2), Hunedoara County
Authors: Ştefan Cristian-Eduard , Dimache Mădălina , Petcu Răzvan , Palcu Dan
Published: February 2020

In this contribution the polished stone artefacts from the Neolithic settlement at Şoimuş – La Avicola (Ferma 2), Hunedoara County are analysed. These items belong to Turdaş facies and were discovered during rescue excavations on the A1 Motorway route in 2011. The items are analysed from the point of view of their typology, technology and context, but also their dimensions and the possible sources of raw materials being taken into consideration. A wide range of raw materials for making stone tools at Şoimuş was used, which proves the amazing adaptability of the Turdaş communities to the local environment.
Monede şi „vârfuri de săgeţi” descoperite recent la Argamum şi Enisala / Coins and „arrowheads” recently discovered at Argamum and Enisala
Authors: Isvoranu Theodor
Published: February 2020

Materialul mai jos prezentat provine din cercetările arheologice organizate în cadrul proiectului „ ANR‐ Pont Euxin. Orgamè, nécropole et territoire”, coordonat de Alexandre Baralis (Musée du Louvre) și Vasilica Lungu (ISSEE). Dintre cele 16 monede, cele mai multe datează din perioada secolelor VI– III a. Chr. și epoca Imperiului roman târziu, după cum urmează : cinci „ vârfuri de săgeţi”, o monedă istriană de tip Apollo din seria timpurie, o mică piesă grecească dificil de încadrat cronologic și nouă nummi din secolul IV (între care o imitație), în succesiune cronologică de la Constantin I la Valens. În ciuda numărului mic, monedele din catalogul de mai jos completează informațiile cunoscute până acum, inclusiv cu două exemplare mai rar întâlnite. Acestea confirmă un nivel ridicat al activităţilor comerciale la Orgame/ Argamum și împrejurimi în secolele VI– IV a. Chr., dar și în epoca Dominatului, așa cum atestă cel puțin trei tezaure mari de „ vârfuri de săgeţi”, de asemenea un tezaur monetar important și mai multe piese descoperite izolat, datând din secolul IV p. Chr.
Sondajul din anul 1979 de la Albeşti – Şcoală, judeţul Mureş / The 1979 test pits at Albeşti – Şcoală, Mureş County
Authors: Baltag George , Harhoiu Radu
Published: February 2020

In 1978, an inhumation grave was discovered by chance in the school yard of the village of Albeşti, Mureş County. Consequently, in 1979, two test pits were excavated here. On this occasion, in addition to the disturbed grave no. 1, three more graves were discovered (Figs. 2– 4). With the exception of grave no. 4, oriented West‐ East and disturbed by grave no 3, all other graves were oriented North‐ South. In grave no. 1, oriented North‐ South, a wheel made pot was placed near the head, and a hand‐ made pot was found next to the left femur. The grave orientation together with the network of typological analogies of the two pots allow the dating of the four graves from Albeşti in the 4th century and their framing in the Sântana de Mureş‐ Černjachov culture.
Early Neolithic burials from Grumăzeşti – Deleni, Neamţ County, Romania
Authors: Diana Annamaria , Boroneanţ Adina , Bălășescu Adrian , Sava Tiberiu , Bonsall Clive
Published: February 2020

Cercetările arheologice din situl de la Grumăzeşti – Deleni din nordul României, realizate între 1968 și 1978, au pus în evidența existența unor resturi osteologice umane de la cel puțin trei indivizi. Primul dintre aceștia, M1, era reprezentat de un schelet în conexiune anatomică, descoperit în poziția chircit pe partea stângă. Resturile fragmentare atribuite altor doi indivizi (denumite în acest articol M2/ 1– 2, un adult și un juvenil) provin dintr-un context diferit, fiind interpretate de autorul cercetării arheologice, S. Marinescu-Bîlcu drept un mormânt deranjat de o amenajare ulterioară. Lucrarea de față face o analiză descriptivă a stării de conservare a resturilor osteologice, determinarea vârstei, sexului și staturii, precum și a patologiilor identificate pe resturile osteologice prezente. Analiza antropologică este însoțită de o discuție asupra datelor de radiocarbon realizate pe probe prelevate de la M1 și două erbivore de talie mare. Pentru M1 au fost realizat și studiului izotopilor stabili de C și N.
Note sur les moyens d’éclairage domestique des colons grecs du Pont-Nord / Note on the domestic lighting devices of the Greek colonists to the north of the Black Sea
Authors: Dupont Pierre
Published: February 2020

Several specimens of tallow candlesticks dating back to the Greek period are evidenced among the ceramic finds from Berezan, whereas the use of naphtha flowing out from Kerch and Taman outcrops might well have been in use as lighting fuel as far back as the Greek period.
Clarificări privind două fibule semilunare de la Poiana, judeţul Galaţi / Clarifications concerning two semilunar fibulae from Poiana, Galaţi County
Authors: Spânu Daniel
Published: February 2020

Some archive investigations allow new clarification on data concerning two semilunar fibulae of Feugère 24d1 type from Poiana (Galaţi county). One of the fibulae was discovered probably in 1927 under uncertain circumstances. The other fibula comes from the archaeological excavations led by Radu Vulpe in 1950. By an error in later literature, the discovery data of the latter was attributed to the first of the fibulae. The „ interwar” fibula is preserved today in the Tecuci Musuem. The second fibula is now lost, but its features can be recognized in a photograph kept in the archive of the “ Vasile Pârvan” Institute of Archaeology, in Bucharest.
Histria – Acropolă Centru-Sud. Date asupra artefactelor din materii dure animale (II) / Histria – Acropolis Centre-South. Data on bone and antler artefacts (II)
Authors: Beldiman Corneliu , Bottez Valentin , Bivolaru Alexandra , Beldiman Diana-Maria
Published: February 2020

Articolul de faţă materializează intenţia de a introduce rapid în circuitul ştiinţific datele primare, în formă extensivă, relative la lotul artefactelor din materii dure animale aferent campaniei 2017, cuprinzând 19 piese. Categoriile tipologice sunt relativ variate : podoabe-accesorii, elemente receptoare şi deşeuri : ace de păr de os (N = 2) ; plăcuţă (mâner ?) de corn de cerb decorată (N = 1) ; piese de joc – arşice perforate (N = 2) ; mânere : mâner de os (N = 1) ; eboşă – corn de cerb (N = 1) ; deşeuri : corn de cerb – fragmente de raze şi de ax (N = 12). Se iau în considerare indiciile legate de procesarea locală probabilă a materiilor dure animale (os, corn de cerb) în ateliere mixte, în care se produceau (şi) artefacte de acest gen, în general accesorii diverse. Au fost definite modalităţile de prelucrare a materiilor prime pe baza analizei microscopice a urmelor specifice. Încadrarea cronologică provizorie se referă la epoca romană şi romano-bizantină (sec. II– IV p. Chr.), contextul descoperirii şi parametrii standardizaţi ai pieselor nepermiţând, în general, formularea altor precizări. Piesele din materii dure animale studiate furnizează necesare repere tipologice şi tehnologice pentru abordarea complexă şi extensivă a manifestărilor civilizaţiei şi culturii comunităţilor de la Histria în epoca romană şi romano-bizantină.
Contribuţii la cunoaşterea obiectelor de os şi corn de cerb din Municipium Septimium Apulense. Descoperiri recente / Contributions to the study of bone and deer antler artefacts from Municipium Septimium Apulense. Recent discoveries
Authors: Bleoancă Mihaela , Ciulavu Florin
Published: February 2020

Autorii prezintă un lot format din 81 de obiecte, obținute din os și din corn, descoperite în anii 2016 și 2017, la Alba Iulia, în sectorul sudic al Municipium Septimium Apulense, cu ocazia unor cercetări arheologice preventive. Pe baza unora dintre fibulele descoperite, piesele de os și corn au fost încadrate cronologic în secolul al III-lea, mai precis, în intervalul cuprins între începutul secolului și retragerea aureliană. Aproape toate obiectele au fost descoperite în cercetarea întreprinsă în anul 2017. Între acestea, au fost identificate și două piese în curs de prelucrare, datorită cărora luăm în considerare posibilitatea ca, în zona cercetată de noi sau în proximitatea ei, să fi existat un mic atelier de prelucrare a osului și cornului. Amintim aici categoriile de obiecte descoperite : piese de toaletă și podoabă (ace de păr de os, un pandantiv de corn de cerb), piese de uz casnic (ace de cusut, cutii pentru ace, străpungătoare), piese pentru jocuri (jetoane), un instrument muzical (fluier), un instrument medical (spatulă) și câteva piese fragmentare cu atribuire incertă. În cercetările arheologice preventive și sistematice întreprinse până în prezent în canabele romane / municipium Septimium Apulense, au fost descoperite importante cantități de obiecte realizate din os și din corn. Cele mai multe dintre acestea au fost introduse în literatura de specialitate. Piesele publicate în prezentul articol ajută la completarea informațiilor cunoscute despre această categorie de artefacte descoperite la Apulum, în special, și în Dacia, în general.
Pătrunderea slavilor în bazinul intracarpatic. Așezarea de la Miercurea Ciuc (Şumuleu) – Grădina Fodor-kert / The penetration of the Slavs in the intra-Carpathian basin. The settlement at Miercurea Ciuc (Şumuleu) – Grădina Fodor-kert
Authors: Botár István , Puskás József
Published: February 2020

Articolul prezintă câteva complexe arheologice atribuite slavilor timpurii descoperite în regiunea Carpaţilor Răsăriteni la Miercurea Ciuc – situl Fodor-kert, Şumuleu (jud. Harghita). Locuinţele documentate prezintă soluţii diferite de plan, evidente în structura clădirilor, însă toate au cuptoare din piatră. În privinţa materialului ceramic lucrat exclusiv cu mâna se remarcă numărul mare al tăviţelor de lut. Datarea aşezării se bazează nu doar pe analogii, ci mai ales pe analize 14C. Pe baza acestor date, apariţia slavilor în valea Oltului Superior poate fi presupusă deja de la mijlocul secolului al V-lea, iar abandonarea acestei aşezări poate fi datată cel mai târziu la mijlocul secolului al VII-lea.
Piese „uitate” din aşezarea 2 de la Bratei / “Forgotten” artefacts from settlement no. 2 at Bratei
Authors: Ioniţă Adrian
Published: February 2020

The present study presents 48 items discovered in Bratei – Settlement no. 2, and which, for objective reasons, were not included in the monograph regarding inhabiting features of the 12th– 13th centuries, published in 2009. The items belong to various categories, such as prick spurs – nine items, knives with peduncle for handles – 11 items, nails – nine items, a door lock, a hinge or lock, three different iron parts of door whose function is less clear, two iron buckles – one rectangular, and the other in the form of the letter “ D”, an arrowhead with tube for hafting, an ellipsoidal iron strike-a-light, a scissor, an iron horseshoe, a base of pot with signs in relief, as well as seven iron items whose function could not be determined due to their preservation. The vast majority of these items were uncovered in features dating in the 12th– 13th centuries. Spurs are undoubtedly the category of artefacts with the highest chronological and even numerical relevance in the settlement of Bratei, occupying the first place, with the exception of ceramics. Typologically, the prick spurs are part of the generic type with pyramidal thorn, along with two variants. Although the present items do not differ from those found in other contemporary sites, they are by far the most important ones for a better understanding of the specificity of Bratei settlement. In the same time, they also indicate that the Bratei settlement is actually belonging to a horizon of discoveries distributed in south-eastern Transylvania around the middle of the 12th century until the first part of the next century. In order to easily identify the features in which the objects were found, we used the same abbreviations like the ones in the original site documentation : B = dwelling or household annex ; Gr = pit ; S = trench – followed by year(s) when those feature(s) were excavated.
Necropola de la Poarta Albă – Cimitirul Nou, judeţul Constanţa. Analiza antropologică a resturilor scheletice din mormântul nr. 3 / The cemetery at Poarta Albă – Cimitirul Nou, Constanţa County. The anthropological analysis of the human remains from grave no. 3
Authors: Vasile Gabriel
Published: February 2020

The existence of accounts about the tombs of the former political prisoners at Poarta Albă (Constanța County), led to the quest for a necropolis at the site known as Cimitirul Nou. Of the five individuals archaeologically investigated in 2017, one particularly attracted attention (the deceased''s bones had strong traces of burning, especially at the calves) and an anthropological examination was suggested. Despite the fact that anthropological study indicated that the remains did not belong to a former prisoner detained at Poarta Albă and who had allegedly been pushed into a working brick kiln, the skeletal material is nevertheless interesting. The clinical record of the deceased, with numerous pathological manifestations and elements that certify marked biomechanical stress, makes us believe that the burial most likely belongs to a necropolis of a forced labour colony. Besides the archaeological-historical significance, the individual possesses a special biological value, through his pathologies (the presence of Eagle''s syndrome or polyarticular osteoarthrosis).
ICT, an enabling Force - Service Location, Work Forms, and the Individual. A Case Study of Scandinavian Teleworkers in the Sun Belt
Authors: Garvi Miriam , Kullenberg Maria
Published: February 2020

During the last decade, developments in information and communication technology (ICT) have affected society in various ways. The present paper focuses on ICT as an enabling force for the individual in the context of service location and work organisation. The empirical findings are based on a case study of Scandinavian teleworkers in the Sun Belt.

The theoretical context provides a brief discussion about service activities, changes in the organisation of work and the implications of ICT on services, service location as well as on work forms. It can be concluded that ICT is creating more scope for individualism by providing the means for alternative work forms, such as telework, and thereby giving the individual more freedom in the choice of when and where to work. Recent statistics show that an increasing part of the Swedish population is taking advantage of the progressive European integration that has led to the free movement of persons. Migration from Sweden in the 90 ’s has increased steadily with recent investigations indicating a long-term trend. Since the perspective of the study is that of the individual, micro mobility theories have been used to explain the location process, supplemented by a human network approach (range and reach).

The case study of Scandinavian teleworkers conducted in the Sun Belt in southern Europe presents a number of interesting findings. The respondents are heterogeneous with respect to age, civil status, duration of residence, and previous mobility. The service activities performed are mainly of a symbol-analytic character ; ICT constitutes an important instrument for their exertion.

It is found that no single micro mobility theory is alone able to encompass all the different aspects of a move. In some cases, the move can be explained in terms of life cycle stages, whereas in other cases push and pull factors offer great explanatory value. However, personal rather than professional motives tend to cause the move, the subjective perception of the quality of life being an important aspect.

Furthermore, although ICT is used to a great extent by the respondents, people remain rooted in a geographic landscape, even in those cases where location is of a periodical nature. Man is a social creature, and cannot live or work in complete isolation ; therefore, “spaceless cybervisions ” do not reflect reality in a truthful way.

The theoretical and empirical findings of the study indicate that service location can indeed be explained by individualistic factors, and such aspects must therefore be taken into consideration in the study of the spatial geography of services.
Telecommunications and Informatization in Korea
Authors: Cho Sung-Hye
Published: February 2020

This article provides a better understanding of Korean telecommunications and informatization2 progress. For that purpose, it focuses on accounting for the development of telecommunications and the level of informatization in Korea. Firstly, it describes the historical development for 115 years after the introduction of modern electrical telecommunication. Secondly, it presents the data for telephones, PCs and high-speed communication networks in order to show the situation of infrastructure for information and telecommunications. Thirdly, it shows the use and characteristics of the telecommunications infrastructure, coving major topics like PC online, Internet, e-business transactions. Finally, for the information technology employment and the level of informatization, this study presents the employment in information and telecommunication companies, characteristics of users of information and telecommunications, and other information indices.
Dynamiques, réseaux urbains et mondialisation dans le système des réunions et des congrès internationaux
Authors: Christofle-Bourdeix Sylvie
Published: February 2020

Dans un contexte de mondialisation, le tourisme de réunions et de congrès internationaux se révèle un biais peu exploré mais intéressant pour aborder l’étude de réseaux complexes de la métropolisation. L’analyse de la dynamique des réunions, sa relation avec l’essor des transports rapides est couplée avec celle d’un réseau urbain spécifique dont l’élargissement est récent (depuis les années 1990).
EVALUACIÓN in vitro DE LA ACTIVIDAD CICATRIZANTE Y ANTIBACTERIANA DE EXTRACTOS DE Buddleja cordata KUNTH Y Vismia baccifera (L.) TRIANA & PLANCH
Authors: Hernández-Pasteur Griselda , Silva-Bermúdez Phaedra S. , Reyes-Chilpa Ricardo , Vibrans Heike , Soto-Hernández Marcos
Published: February 2020

La piel es el órgano más grande del cuerpo humano y cumple diversas funciones como barrera de protección. Ésta puede verse afectada por lesiones que interrumpen la continuidad de su estructura; y por infecciones microbianas que retardan el proceso de cicatrización. En la medicina tradicional se usan plantas para el tratamiento de heridas mediante infusiones, decocciones o cataplasmas. Dos especies distribuidas en México que tienen reportes etnomédicos para dicho fin son Buddleja cordata Kunth (tepozán) y Vismia baccifera (L.) Triana & Planch (chotillo). El objetivo de este trabajo fue evaluar in vitro el potencial de estas especies para promover el cierre de heridas y como agentes antibacterianos contra Pseudomonas aeruginosa.

Los extractos orgánicos de las hojas de ambas especies se evaluaron en un modelo in vitro de herida en monocapa celular y en un modelo de microdilución contra P. aeruginosa. También se evaluó in vitro el posible efecto citotóxico de los extractos mediante ensayo de reducción de la sal de tetrazolio. El extracto de diclorometano-metanol de tepozán a 50 μg mL-1 incrementó significativamente (35 %) el cierre de herida en monocapa celular. El efecto puede deberse al verbascosido, compuesto con actividad cicatrizante previamente identificado en extractos polares de hojas de tepozán. El extracto de V. baccifera no incrementó la tasa de reparación en el modelo de herida in vitro usado. Ninguno de los extractos evaluados en las dos especies presentó efecto citotóxico (hasta 100 μg mL-1); tampoco se inhibió el crecimiento de P. aeruginosa (hasta 1000 μg mL-1). Los resultados sugieren que el uso popular de tepozán para el tratamiento de heridas tiene sustento científico, pero aún se requiere profundizar en su estudio químico y farmacológico in vivo.