Features of coping-behavior of medical workers during the COVID-19 pandemic
Authors: L.V. Pomytkina , O.M. Ichanska 
Published: July 2021

The article presents the results of a theoretical and empirical study of coping-behavior of medical work-ers during the COVID-19 pandemic, as in the threaten-ing conditions of the pandemic, the professional activ-ity of doctors is associated with extreme conditions that require maximum tension on physiological and mental functions. Thepurpose of the research was to find out the main differences in the choice of coping-behavior strategies at the conscious and subconscious levels of doctors during the pandemic, depending on the form of ownership of the medical institution. The research methodology was based on the general scientific principles of activity and personality approaches in psy-chology, as well as on the basic statements of the struc-tural theory of ego-protection of R.Plutchic. Such psychodiagnostic methods were used: “Strategies for overcoming stressful situations” (SACS) of S.Hobfoll adapted by N.Vodopyanova, E.Starchenkova; diagno-sis of psychological protective mechanisms of the per-sonality of Plutchik-Kellerman-Conte “Life Style Index” (Life Style Index, LSI); WHO quality of life question-naire (WHOQOL-100). Asar esult, there were signifi-cant differences in the coping-behavior of private clinic doctors, who are less likely to demonstrate antisocial models of behavior (at the level of p≤.05), more often use the mechanism of displacement than substitution (at the level of p≤.05), have much higher indicators of intellectualization mechanism (at the level of p≤.01), more prone to excessively mental way of overcoming frustrating experiences; from all spheres of life sig-nificant differences (at the level of p≤.05), as well as higher indicators (at the level of p≤.05) of quality of life in the “spiritual sphere”, which indicates the presence of strong personal beliefs that help to successfully cope with most difficulties in professional activity, giving answers to spiritual and personality questions. Con-clusions. The obtained data will allow to build a system of psychological work to increase the level of construc-tive and reduce the level of destructive coping-strate-gies of doctors, the development of proactive coping as a system of personal resources that will help doc-tors prepare to overcome the negative consequences of future stressful situations. Keyw ords: coping strategies, medical workers, mechanisms of psychological protection, pandemic, behavior, quality of life. У статті подані результати теоретико-емпіричного дослідження особливостей копінг-поведінки медичних працівників під час пандемії COVID-19, оскільки в загрозливих умовах пандемії професійна діяльність лікарів пов’язана з екстремальними умовами, що вимагають максимального напруження фізіологічних та психічних функцій організму. Метою дослідження було з’ясування основних відмінностей у виборі стратегій копінг-поведінки на свідомому та підсвідомому рівнях у лікарів в період пандемії в залежності від форми власності медичного закладу. Методологія дослідження спиралася на загальнонаукові принципи діяльнісного та особистісного підходів в психології, а також на основні положення структурної теорії его-захисту R. Plutchic. Були використані психодіагностичні методики: “Стратегії подолання стресових ситуа-цій” (SACS) С. Хобфолл в адаптації Н.Водоп’янової, Е. Старченкової; діагностика психологічних захисних механізмів особистості Плутчика-Келлермана- Конте “Індекс життєвого стилю” (Life Style Index, LSI); “Опитувальник якості життя ВОЗ” (ВОЗКЖ-100). Урезу льтаті отримано значущі відмінності у копінг-поведінці лікарів приватної клініки, які рідше демонструють прояв асоціальних моделей поведінки (на рівні p≤.05), частіше застосоdують механізм витіснення ніж заміщення (на рівні p≤.05), мають значно вищі показники механізму інтелектуалізації (на рівні p≤.01), більше схильні до надмірно розумового способу подолання фрустраційних переживань; з усіх сфер життя значимі відмінності (на рівні p≤.05), а також вищі показники (на рівні p≤.05) якості життя у “духовній сфері”, що свідчить про наявність у них стійких особистісних переконань, які допомагають успішно справлятися з більшістю труднощів у професійній діяльності, даючи відповіді на духовні й особистісні питання. Висновки. Отримані дані дозволять побудувати систему психологічної роботи з підвищення рівня конструктивних та зниження рівня деструктивних копінг-стратегій лікарів, з розвитку проактивного копінгу як системи ресурсів особистості, які допоможуть лікарям підготуватися до подолання негативних наслідків майбутніх стресових ситуацій.Ключовіслова:копінг-стратегії, медичні працівники, механізми психологічного захисту, пандемія, поведінка, якість життя.