СПОСІБ ПОГЛИБЛЕНОЇ ОЦІНКИ ГАСТРО- ТА ЕНТЕРОТОКСИЧНОГО ВПЛИВУ ЯК ПОБІЧНОЇ ДІЇ ЛІКІВ РІЗНИХ ФАРМАКОЛОГІЧНИХ ГРУП
Authors: Серединська Н. М. , Марченко-Толста К. С. , Суворова О. С. , Бершова Т. А. 
Published: December 2022

РЕЗЮМЕ. На фоні розширення фармацевтичного ринку світу зростання призначень препаратів, надзвичайно широкого неконтрольованого їх застосування в процесі самолікування – особливої уваги заслуговують питання щодо негативного впливу ліків різних фармакологічних груп на органи травної системи. Враховуючи, що надзвичайно розповсюдженими побічними ефектами ліків є саме ураження органів травної системи, зокрема шлунково-кишкового тракту, актуальність питання щодо оцінки їх стану за дії лікарських засобів є безумовною. Моніторинг побічної дії ліків різних фармакотерапевтичних груп щодо впливу на шлунково-кишковий тракт, детальне дослідження стану слизових шлунка та кишечника, зокрема, за тривалого застосування препаратів на тлі хронічних захворювань ревматичного характеру, онкопатології, коморбідних станів, а також за наявності супутніх захворювань травної системи, є пріоритетними завданнями як фармакологів-експериментаторів, так і клініцистів. Необхідність детальної оцінки уражень слизових оболонок шлунка та кишечника потребує розробки нових препаратів, вивчення їх механізмів дії та особливостей фармакодинаміки, фармакокінетики, тропності до певних органів тощо, вивчення взаємодії препаратів різних фармакологічних та/або фармакотерапевтичних груп на тлі різноманітних захворювань, в т. ч. коморбідних станів, навіть, тих, що прямо не пов’язані з патологією шлунка і кишечника. Необхідність дослідження побічної, зокрема, гастро- та ентеротоксичної дії ліків, незаперечна, що потребує застосування відповідних методів оцінки стану слизових оболонок шлунка та кишечника.

Мета роботи – запропонувати спосіб поглибленої оцінки стану слизових оболонок шлунка та кишечника за дослідження гастротоксичної та ентеротоксичної дії ліків, що не призначені для лікування власне патології шлунка та кишечника, і застосовуються за різних патологічних станів, в тому числі – за коморбідних.

Матеріал та методи. У дослідженні використані статевозрілі нелінійні білі щури обох статей. Макроскопічно проведене обстеження слизових оболонок шлунка та кишечника. Визначені наявність, число та розмір усіх деструкцій, розроблені методи оцінки частоти та інтенсивності їхнього ураження як на моделях різних патологічних станів (в т. ч. – коморбідного), так і за застосування деяких НПЗП. Запропонована формула для визначення гастро- та ентеротоксичної активності лікарських засобів.

Результати. Запропонований детальний спосіб розширеної оцінки стану слизових оболонок шлунка та кишечника з урахуванням таких симптомів ураження як набряк (в т. ч. крипт), гіперемія (локальна та тотальна), петехії, крововиливи, ерозії, виразки. Рекомендовано визначати такі показники, як частота гастро- та/або ентеропатії, інтенсивність кожного з видів ураження та загальну інтенсивність гастропатії або інтенсивність ентеропатії, які найбільшою мірою характеризують усі зміни слизових оболонок шлунка та кишечника, ступінь цих змін за бальною шкалою. Зазначені показники можуть надати узагальнюючу характеристику стану слизових оболонок цих органів, як за умов патологічного процесу, так і за умов токсичного впливу ліків.

Частоту ушкоджень слизових оболонок шлунка та кишечника як за дії ліків, так і за патологічних станів, пропонується визначати шляхом підрахунку кожного з видів ушкодження відносно загальної кількості тварин у групі. Інтенсивність кожного з видів ушкодження слизових оболонок шлунка чи кишечника пропонується проводити за бальною оцінкою, яка, по-суті, відображає ступінь ушкодження. Кількість балів за кожним із зазначених ушкоджень слід підраховувати в усіх тварин даної групи. За відношенням загальної кількості балів за певним видом ушкоджень до загальної кількості тварин у групі потрібно визначати інтенсивність кожного з уражень (інтенсивність гіперемії, інтенсивність набряку тощо), тобто розраховувати інтенсивність як відношення сумарної кількості балів для всіх тварин, у яких спостерігалося певне ушкодження, до кількості тварин в групі. Наведено формулу для визначення гастро- та ентеротоксичної активності препаратів. Надані конкретні приклади підрахунку частоти та інтенсивності ушкодження слизових оболонок шлунка і кишечника, а також приклад визначення гастротоксичності нестероїдних протизапальних препаратів.

Висновки. Запропоновано поглиблений спосіб оцінки стану слизових оболонок шлунка та кишечника за вивчення побічної (гастро- та ентеротоксичної) дії ліків різних фармакологічних груп. Наведені конкретні приклади визначення частоти та інтенсивності ушкоджень слизової оболонки шлунка на тлі патологічних станів різного ґенезу, а також приклади дослідження гастротоксичного впливу нестероїдних протизапальних препаратів, різних за селективністю до циклооксигенази.