bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Imagine(d) space: Experiencing the urban phenomena of the gallery
Authors: Reese Alexandra Kingston
Published: December 2015

The well-documented changes that took place in the urban landscapes of fin de siècle Paris and pre-depression New York have seldom been considered in terms of the changes they instigated in their respective cultures of gallery and exhibition space. By drawing on the contemporaneous changes in photographic practices, which suggested new models of engaging with the city, this article seeks to account for the emergence of a new mode of experiencing gallery space, which explicitly drew on the urban environment. This article seeks to interpret the ways of experiencing such space, with particular attention to the Parisian Salon de l’Escalier and the New York-based Julien Levy Gallery, and their use of photographic interiorization, which echoes archival space. By considering the first spaces to exhibit urban photography thus, this article seeks to retrospectively re-occupy the space of the gallery through an imagined mode of experience.
Grotland explored: The fleeting urban imaginaries of post-war inner West London
Authors: Finch Jason
Published: December 2015

The status as a dynamic urban frontier or periphery of areas ripe for gentrification or in the process of gentrification is illuminated by discursive representations of North Kensington, West London. As part of a specifically 1950s and 1960s localized urban imaginary this district was viewed as part of ‘Grotland’, a zone of transition containing much architectural and social decay but also new social housing and wealthier incomers in the same period. Recollections of one street, Portland Road, W11, mediated by a 2012 television documentary, emphasize frontiers within the street dividing it between a wealthier south and a poorer north. Historical accounts of the area make Portland Road itself into a frontier dividing a prosperous and respectable zone to the east from an extremely poor and unrespectable one to the west. Fiction written in the 1950s and 1960s highlights moments at which life in areas such as this, far from seeming to be in inexorable change towards gentrification, seemed to hold chaos and dereliction together with capitaldriven reformulations. Taking these materials into account, work on gentrification needs to be nuanced by an understanding of individual acts of gentrification in dialogue with structural and environmental change. More than has so far been recognized, urban imaginaries often focus on transitional and highly localized portions of imagined cities.
The twentieth-century city: Socialist, capitalist, modern
Authors: L’Heureux Marie-Alice
Published: December 2015

Scholars of socialist cities have debated the extent to which the Soviet Union and Warsaw Pact countries created their own socialist space distinct from capitalist space or whether capitalist and socialist spaces were simply different versions of modernity. As Kimberly Elman Zarecor, Sonia Hirt and Brigitte Le Normand discuss (each from very different vantage points), architects and planners in the early-to-mid twentieth century transcended the ideological divide and worked across geographical and temporal boundaries. They thus participated in the evolution and development of cities across the former Soviet Union and Eastern and Central Europe that have similar formal characteristics yet that function in diverse ways. Their residents have also experienced them differently depending on the intent of the ideological framework under which they were created.
Vietnam’s sylviculture
Authors: PÁSZTORY Zoltán
Published: December 2015

Vietnam jelentős erdőterülettel – benne primer erdőkkel is – rendelkező ország. A huszadik században az ország erdei nagy változásokon mentek át, mind összetételüket mind mennyiségi részarányukat tekintve. A 1940-es évektől a területi mélypontot jelentő 90-es évekig jelentős erdőterületeket veszített és a megmaradt erdők is károkat szenvedtek. 1990-től napjainkig számottevő növekedésen ment át. A múlt század végétől kezdve komoly erőfeszítéseket tesznek az erdőterület növelésére és az erdők fenntarthatóságának javítására.
Ugyanebben az időszakban a fafeldolgozás és bútoripar is hatalmas fejlődésen ment át, döntően import alapanyagra építve. Mára mindkét ágazat impozáns eredményeket ért el, ugyanakkor számos veszéllyel és problémával szembesülnek.
Achievements of the Hungarian furniture industry since the EU accession
Authors: KÁLLAY Balázs
Published: December 2015

Jelen írás abból a célból készült, hogy röviden összegezze az elmúlt évek bútoriparban történt változásait. Az írás első részében a legismertebb magyar kutatók tapasztalatait mutatom be, akik az elmúlt időszakban behatóan vizsgálták a bútoripar egyes területeit, majd az elmúlt évek olyan statisztikailag kimutatható állapotváltozásait gyűjtöm csokorba, melyekre a bútoripari vállalkozásoknak fel kell készülniük a környezethez való minél sikeresebb alkalmazkodás végett.
WHO cares? Safety checklists in echocardiography
Authors: Quarterman Clare , Fletcher Nick , Sharma Vishal
Published: December 2015

The number of potentially preventable medical errors that occur has been steadily increasing. These are a significant cause of patient morbidity, can lead to life-threatening complications and may result in a significant financial burden on health care. Effective communication and team working reduce errors and serious incidents. In particular the implementation of the World Health Organisation (WHO) Safe Surgery Checklist has been shown to reduce in-hospital mortality, postoperative complications and the incidence of surgical site infection. However an increasing number of complex medical procedures and interventions are being performed outside of the theatre environment. The lessons learnt from the surgical setting are relevant to other procedures performed in other areas. For the echocardiographer, transoesophageal echocardiography (TOE) is one such procedure in which there is the potential for medical errors that may result in patient harm. This risk is increased if patient sedation is being administered. The British Society of Echocardiography and the Association of Cardiothoracic Anaesthetists have developed a procedure specific checklist to facilitate the use of checklists into routine practice. In this article we discuss the evolution of the WHO safety checklist and explore its relevance to TOE.
Sporadic, Global Linkage Disequilibrium Between Unlinked Segregating Sites
Authors: Skelly Daniel A , Magwene Paul M , Stone Eric A
Published: December 2015

Demographic, genetic, or stochastic factors can lead to perfect linkage disequilibrium (LD) between alleles at two loci without respect to the extent of their physical distance, a phenomenon that Lawrence et al. (2005a) refer to as “genetic indistinguishability.” This phenomenon can complicate genotype–phenotype association testing by hindering the ability to localize causal alleles, but has not been thoroughly explored from a theoretical perspective or using large, dense whole-genome polymorphism data sets. We derive a simple theoretical model of the prevalence of genetic indistinguishability between unlinked loci and verify its accuracy via simulation. We show that sample size and minor allele frequency are the major determinants of the prevalence of perfect LD between unlinked loci but that demographic factors, such as deviations from random mating, can produce significant effects as well. Finally, we quantify this phenomenon in three model organisms and find thousands of pairs of moderate-frequency (>5%) genetically indistinguishable variants in relatively large data sets. These results clarify a previously underexplored population genetic phenomenon with important implications for association studies and define conditions under which it is likely to manifest.
Distinct Roles of Chromatin Insulator Proteins in Control of the Drosophila Bithorax Complex
Authors: Savitsky Mikhail , Kim Maria , Kravchuk Oksana , Schwartz Yuri B
Published: December 2015

Chromatin insulators are remarkable regulatory elements that can bring distant genomic sites together and block unscheduled enhancer–promoter communications. Insulators act via associated insulator proteins of two classes: sequence-specific DNA binding factors and “bridging” proteins. The latter are required to mediate interactions between distant insulator elements. Chromatin insulators are critical for correct expression of complex loci; however, their mode of action is poorly understood. Here, we use the Drosophila bithorax complex as a model to investigate the roles of the bridging proteins Cp190 and Mod(mdg4). The bithorax complex consists of three evolutionarily conserved homeotic genes Ubx, abd-A, and Abd-B, which specify anterior–posterior identity of the last thoracic and all abdominal segments of the fly. Looking at effects of CTCF, mod(mdg4), and Cp190 mutations on expression of the bithorax complex genes, we provide the first functional evidence that Mod(mdg4) acts in concert with the DNA binding insulator protein CTCF. We find that Mod(mdg4) and Cp190 are not redundant and may have distinct functional properties. We, for the first time, demonstrate that Cp190 is critical for correct regulation of the bithorax complex and show that Cp190 is required at an exceptionally strong Fub insulator to partition the bithorax complex into two topological domains.
Imputing Genotypes in Biallelic Populations from Low-Coverage Sequence Data
Authors: Fragoso Christopher A , Heffelfinger Christopher , Zhao Hongyu , Dellaporta Stephen L
Published: December 2015

Low-coverage next-generation sequencing methodologies are routinely employed to genotype large populations. Missing data in these populations manifest both as missing markers and markers with incomplete allele recovery. False homozygous calls at heterozygous sites resulting from incomplete allele recovery confound many existing imputation algorithms. These types of systematic errors can be minimized by incorporating depth-of-sequencing read coverage into the imputation algorithm. Accordingly, we developed Low-Coverage Biallelic Impute (LB-Impute) to resolve missing data issues. LB-Impute uses a hidden Markov model that incorporates marker read coverage to determine variable emission probabilities. Robust, highly accurate imputation results were reliably obtained with LB-Impute, even at extremely low (<1×) average per-marker coverage. This finding will have implications for the design of genotype imputation algorithms in the future. LB-Impute is publicly available on GitHub at https://github.com/dellaporta-laboratory/LB-Impute.
Redundant Regulation of Cdk1 Tyrosine Dephosphorylation in Saccharomyces cerevisiae
Authors: Kennedy Erin K , Dysart Michael , Lianga Noel , Williams Elizabeth C , Pilon Sophie , Doré Carole , Deneault Jean-Sebastien , Rudner Adam D
Published: December 2015

Cdk1 activity drives both mitotic entry and the metaphase-to-anaphase transition in all eukaryotes. The kinase Wee1 and the phosphatase Cdc25 regulate the mitotic activity of Cdk1 by the reversible phosphorylation of a conserved tyrosine residue. Mutation of cdc25 in Schizosaccharomyces pombe blocks Cdk1 dephosphorylation and causes cell cycle arrest. In contrast, deletion of MIH1, the cdc25 homolog in Saccharomyces cerevisiae, is viable. Although Cdk1-Y19 phosphorylation is elevated during mitosis in mih1∆ cells, Cdk1 is dephosphorylated as cells progress into G1, suggesting that additional phosphatases regulate Cdk1 dephosphorylation. Here we show that the phosphatase Ptp1 also regulates Cdk1 dephosphorylation in vivo and can directly dephosphorylate Cdk1  in vitro. Using a novel in vivo phosphatase assay, we also show that PP2A bound to Rts1, the budding yeast B56-regulatory subunit, regulates dephosphorylation of Cdk1 independently of a function regulating Swe1, Mih1, or Ptp1, suggesting that PP2ARts1 either directly dephosphorylates Cdk1-Y19 or regulates an unidentified phosphatase.
Efficient Strategies for Calculating Blockwise Likelihoods Under the Coalescent
Authors: Lohse Konrad , Chmelik Martin , Martin Simon H , Barton Nicholas H
Published: December 2015

The inference of demographic history from genome data is hindered by a lack of efficient computational approaches. In particular, it has proved difficult to exploit the information contained in the distribution of genealogies across the genome. We have previously shown that the generating function (GF) of genealogies can be used to analytically compute likelihoods of demographic models from configurations of mutations in short sequence blocks (Lohse et al. 2011). Although the GF has a simple, recursive form, the size of such likelihood calculations explodes quickly with the number of individuals and applications of this framework have so far been mainly limited to small samples (pairs and triplets) for which the GF can be written by hand. Here we investigate several strategies for exploiting the inherent symmetries of the coalescent. In particular, we show that the GF of genealogies can be decomposed into a set of equivalence classes that allows likelihood calculations from nontrivial samples. Using this strategy, we automated blockwise likelihood calculations for a general set of demographic scenarios in Mathematica. These histories may involve population size changes, continuous migration, discrete divergence, and admixture between multiple populations. To give a concrete example, we calculate the likelihood for a model of isolation with migration (IM), assuming two diploid samples without phase and outgroup information. We demonstrate the new inference scheme with an analysis of two individual butterfly genomes from the sister species Heliconius melpomene rosina and H. cydno.
Mokymosi mokytis kompetencijos ugdymo aspektai Virginija
Authors: Pukevičiūtė Jūratė
Published: December 2015

LektorėVilniaus universiteto Užsienio kalbų institutasUniversiteto g. 5, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 268 72 71Klaipėdos universiteto (edukologijos) doktorantėUgdymo metodikų katedraS. Nėries g. 5, KlaipėdaEl. paštas: virginija19@yahoo.de Straipsnyje ryškinama studijuojančių mokymosi mokytis kompetencijos samprata bei šio fenomeno formavimosi(si) svarba. Pateikiamas mokymosi mokytis kompetencijos ugdymo hipotetinis modelis, kurio esmę sudaro studento gebėjimai, aprėpiantys kognityvinius, metakognityvinius, motyvacinius, socialinius mokymosi aspektus. Daroma išvada, kad, formuojantis šiuolaikinei mokymosi vizijai, atsiranda reikmė skatinti atsakomybės pajautimą mokant(is) ir perteikti einantiems mokslus studentams, t. y. raginti ir suteikti galimybę planuoti, organizuoti, kontroliuoti bei įsivertinti savo paties mokymąsi, kaip sėkmingo mokymosi visą gyvenimą prielaidas.
Suaugusiųjų požiūris į neformaliojo ir savaiminio mokymosi pasiekimų pripažinimą universitetinėse studijose
Authors: Burkšaitienė Nijolė
Published: December 2015

Lektorė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėMykolo Romerio universitetoUžsienio kalbų katedraAteities g. 20, LT-08303 VilniusTel. (8 5) 271 46 13El. paštas: burksa@gmail.com Straipsnyje, kuris parengtas vykdant Europos socialinio fondo remiamą projektą BPD Nr. 2004-ESF-2.4.0-03-05/0086 (sutarties Nr. SF/2004/2.4.0-03-308/BPD-94/PES-7), analizuojami metodologiniai suaugusiųjų neformaliojo ir savaiminio mokymosi pasiekimų vertinimo universitetinėse studijose požiūriai bei pateikiami diagnostinio tyrimo, skirto suaugusiųjų požiūrio į neformaliojo ir savaiminio mokymosi pasiekimų pripažinimą universitetinėse studijose Lietuvoje analizei, rezultatai.
Ateitininkų nuostatos puoselėjant tautinį identitetą
Authors: Gedvilienė Genutė , Šukys Aurimas
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVytauto Didžiojo universitetoSocialinių mokslų fakultetasDonelaičio g. 52–301, LT-44244 KaunasEl. paštas: g.gedviliene@smf.vdu.ltIstorijos katedros doktorantasVytauto Didžiojo universitetoEdukologijos katedraLietuvos istorijos magistrasBaltijos g. 92–41, LT-48217 KaunasEl. paštas: aurimas_sukys@yahoo.com Straipsnyje nagrinėjama ateitininkų samprata lietuvių emigrantų bendruomenės atžvilgiu bei jų pastangos išsaugoti savo identitetą sukuriant stiprios tautinės bendruomenės – diasporos – veikimo modelį po Antrojo pasaulinio karo. Taip pat pateikiamos lietuviškumo išsaugojimo programinės gairės. Straipsnis parašytas remiantis J. Girniaus, M. Krupavičiaus, A. Maceinos, A. Sužiedėlio ir kitų ateitininkų idėjų teorine analize.
Vyrų nuostatos į saviraišką tėvystėje
Authors: Navaitis Gediminas
Published: December 2015

Docentas socialinių mokslų (psichologijos) daktarasMykolo Romerio universiteto Socialinio darbo katedraValakupių g. 5, LT-10101 VilniusTel. (8 5) 27 40 637El. paštas: sdk@mruni.ltStraipsnyje pristatomi svarbesnieji Lietuvos vyrų nuostatų į saviraišką tėvystėje tyrimo duomenys. Šie duomenys gauti taikant individualių standartizuotų pokalbių metodą. Apibendrinant tyrimo duomenis, kaip vyrai vertino save, reikia pažymėti: daugumai (78,1 proc.) tiriamųjų būdinga nuostata, kad jie atitinka vedusių vyrų savybes, o kiti (21,9 proc.) – tai vyrai, manantys, kad jie neatitinka tų savybių. Tie patys tiriamieji daug geriau vertina savo tėviškumą: 84,1 proc. vadovavosi nuostata, kad jų ypatybės atitinka tėvo savybes. 7,3 proc. nurodė, kad neatitinka ųø savybių. Tai leidžia teigti, kad nemaža tiriamųjų dalis vyro vaidmens reikalavimus laiko turinčius būti aukštesnio lygio nei tėvo vaidmens. Vyrai, apibūdindami tėvišką vyro vaidmenį, nurodė rūpinimąsi vaikais bei jų finansinį aprūpinimą. Tėvo, kaip dvasinio vadovo, vaidmuo tirtiems vyrams yra nelabai suprantamas, tad gal nesuprantamas ir vaidmuo ugdant jaunesnio amžiaus vaikus. Antra vertus, arti trečdalio tiriamųjų pasisako, kad vyro vaidmuo prižiūrint kūdikį stiprėtų, būtų sudarytos sąlygos pagal įstatymus.
Knygos
Authors: Targamadzė Vilija
Published: December 2015

T. Bulajevos metodinis leidinys „Žinių ir kompetencijų vertinimas: kaip susikurti studentų pasiekimų vertinimo metodiką“
Pratarmė
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: December 2015

...
Inteligentija: jos samprata, raida ir ugdymas Stasio Šalkauskio konepcijoje
Authors: Šalkauskas Julius
Published: December 2015

Gamtos mokslų daktaras (fizika)Lietuvių katalikų mokslų akademijaPilies g. 8, LTLT-01123 VilniusEl. paštas: sjulius@ktl.mii.ltStraipsnyje aptariamos ir išskiriamos dažnai painiojamos intelektualo, inteligento ir inteligentijos sąvokos remiantis Stasio Šalkauskio darbais. Parodytas Lietuvos inteligentų vaidmuo siekiant tautinio ir valstybinio atgimimo įvairiais mūsų istorijos laikotarpiais. Apžvelgti inteligentijos ugdymo metodai Šalkauskio pedagogikoje. Pažymėtas intelektualų ir inteligentų susiskaldymas ir jo neigiamas poveikis visuomenės, tautos ir valstybės raidai, nulėmęs visuomenės, tautos ir valstybės krizę. Tik naujos, sąmoningos, veiklios inteligentijos susikūrimas ir jos pozityvių vertybinių orientacijų perėmimas visuomenėje leistų padėti iš šios krizės išeiti.
Pasirengimas vertinti neformaliai ir savaime įgytą kompetenciją
Authors: Teresevičienė Margarita , Zuzevičiūtė Vaiva , Kabišaitytė Sandra
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologija)habilituota daktarė Vytauto Didžiojo universitetas K. Donelaičio g. 58, LT-44044 Kaunas Tel. (8 37) 327 821Docentė socialinių mokslų (edukologija)daktarė Vytauto Didžiojo universitetas K. Donelaičio g. 58, LT-44044 Kaunas Tel. (8 37) 327 821Edukologijos magistrantė Vytauto Didžiojo universitetas K. Donelaičio g. 58, LT-44044 Kaunas Tel. (8 37) 327 821Straipsnyje pristatomi tyrimo, skirto atskleisti universiteto bendruomenės narių požiūrį į savo pasiren­gimą universitete vertinti neformaliai ir savaime įgytą kompetenciją, rezultatai. Kompetencija apima: individo žinias, įgūdžius ir gebėjimus, patirtį, požiūrius, įsitikinimus ir vertybines nuostatas. Tiriant pasitelkti įvairių šalių mokslinės literatūros kritinė ir sisteminė analizė ir kiekybinis tyrimas – apklau­sa (anketa). Empirinio tyrimo dalyviai – Vytauto Didžiojo universiteto dėstytojai ir administracijos darbuotojai. Apklausa atlikta dviem etapais. Ir pirmajame, ir antrajame etape dalyviai įsivertino savo kompetenciją remdamiesi vertintojo kompetencijos aprašu. Palyginus pirmosios ir antrosios apklausos duomenis, nustatytas vertintojų požiūris į savo pasirengimą vertinti neformaliai ir savai­me įgytą kompetenciją. Rezultatai rodo, kad mokymas(is) padėjo bendruomenės nariams geriau pasirengti vertinimui. Tačiau, siekiant kokybiškai vertinti, būtina nuolat stebėti jų veiklą, tobulinti vertintojų rengimą.
Dvasingumas: ištakos ir metodologinės ugdymo prieigos
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologija)habilituota daktarėVilniaus pedagoginio universiteto Edukologijos katedraStudentų g. 39, LTLT-08106 VilniusTel. (8 5) 279 00 42El. paštas: edukologija @vpu.ltStraipsnyje analizuojamas dvasingumo ugdymas, kaip dabarties visuotinė problema, kurios sprendimą sunkina žmogaus būties samprata, nes dvasinė dimensija, aptinkama fenomenologiniais tyrimais, dažnai lieka tik nuojautos lygmens. Todėl filosofinės, teologinės, psichologinės, pedagoginės literatūros kontekste aptariamos dvasingumo ištakos, gilinamasi į dvasinių vertybių turinį, ieškoma metodologinių dvasingumo ugdymo prieigų.
Tikėjimas žmogaus ugdymo vyksme
Authors: Jovaiša Leonas
Published: December 2015

Profesorius socialinių mokslų (edukologijos)habilituotas daktarasAntakalnio g. 99–44, LT-10007 VilniusTel. (8 5) 276 84 91Straipsnyje teigiama, kad visais amžiais religinis tikėjimas, lydėjęs žmonių veiklą, džiaugsmus, rūpesčius, galias, negalias, mirtį, šiandien patiria visuomenės atotrūkį ir priešpriešą. Tam įtaką daro vadinamasis žinių amžius, globalizacija, sekuliarizuota socialinė ir kultūrinė aplinka. Jaunimas sunkiai geba suvokti dvasines vertybes. Šiame straipsnyje ieškoma būdų, kaip pakeisti tikėjimui blogą įtaką darančius veiksnius. Tarp jų nagrinėjami psichologiniai, antropogoginiai ir praktiniai krikščioniško tikėjimo ugdymo būdai, tikėjimo atkūrimas. Tai – sudėtinga problema.
Šeimoje netektį patyrusių vaikų saviidentifikacijos poreikis kaip socializacijos veiksnys
Authors: Butvilas Tomas
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarasMykolo Romerio universitetoEdukacinės veiklos katedros lektoriusAteities g. 20, CR -254, LT-08303 VilniusTel. (8~5) 271 47 10El. paštas: tbutvilas@mruni.eutraipsnyje nagrinėjama šeimoje vienokią ar kitokią netektį patyrusių pradinių klasių mokinių saviidentifikacijos poreikis kaip vidinis veiksnys, sąlygojantis tolesnius šių mokinių socializacijos procesus. Empirinių duomenų pagrindu mėginama palyginti netektį patyrusių ir jos nepatyrusių vaikų požiūrį į savo namus ir tėvus, patirtą netektį šeimoje, taip pat jų požiūrį į savo mokyklą, kaip svarbius šių tiriamųjų saviidentifikacijos poreikio raiškos rodiklius. Kartu mėginama parodyti, kaip saviindifikacijos poreikio patenkinimas gali paveikti pradinių klasių vaikų, šeimoje patyrusių vienokią ar kitokią netektį, socialinių-dorinių vertybių internalizaciją, kaip jų socializacijos pamatą.
Šeima ir šeimos katechezė šių dienų Europoje. Klausimo diversifikavimas
Authors: Lombaerts Herman , Osewska Elzbieta
Published: December 2015

Per pastaruosius keletą šimtmečių atrodė, kad religinis tapatumas ir etiniai tėvų bei vaikų santykių standartai yra neliečiami, tačiau drausminga ir doktriniškai gerai kontroliuojama Katalikų Bažnyčia Europoje dabar išgyvena permainų metą. Religingi tėvai ir mokytojai dažnai reiškia susirūpinimą dėl vaikų ir jaunuolių auklėjimo, nes būtent šeima yra ta vieta, kuri religijos ateitį visuomenėje garantuoja arba sunaikina.Kadangi šeima šiuolaikinėje visuomenėje keičiasi tiek, kad netgi diagnozuojama jos, kaip pamatinės in- stitucijos, pabaiga, tradicinė šeimos katechezė patiria krizę. Šiuolaikinė įranga ar efektyvesni mokymo metodai neveiksmingi, nes iššūkiai yra fundamentalūs, susiję su globaliu asmeninės ir kolektyvinės sąmonės pasikeitimu. Įprastai edukacinei praktikai neduodant rezultatų, kyla alternatyvos klausimas.Šio straipsnio tikslas – ištirti įvairius šeimos situacijos aspektus šių dienų Europoje ir aptarti, kuo ir kaip šiuolaikinės Europos kontekste katechezė gali padėti šeimai. Pirmoje dalyje pristatoma istorinė šeimos modelio raida; šeima analizuojama kaip sistema, kuri garantuoja visuomenės tvirtumą ir stabilumą. Antroje dalyje apžvelgiami katechezei kylantys iššūkiai dėl skirtingo gyvenimo būdo, vertybių ir moralinių standartų supratimo; pristatomas naujas požiūris į religinį ugdymą. Krikščioniškos bendruomenės kviečiamos reflektuoti savo tikėjimo unikalumą ir nustatyti, kas iš tiesų turi kokybinę reikšmę dabartiniame Europos kontekste; persvarstyti savo vaidmenį ir įnašą į žmonijos ir visuomenės raidą.
Aplinkos kokybė kaip vertybė vartotojiškoje visuomenėje: ekologinės, ekonominės ir kultūrinės-edukacinės dimensijos
Authors: Pruskus Valdas
Published: December 2015

Profesorius socialinių mokslų (sociologija)habilituotas daktarasVilniaus pedagoginio universitetoSociologijos ir politologijos katedraT. Ševčenkos g. 34, LT-03111 VilniusTel. mob. 8961 515 346El. paštas: v.pruskus@vpu.ltStraipsnyje aptariama aplinkos kokybė kaip vertybė vartotojiškos visuomenės sąlygomis. Parodoma, kad vartotojiškos visuomenės ir gamtos santykiai visada buvo konfliktiški, tokie jie liko ir mūsų laikais. Nepaisant to, aplinkos kokybė, ilgą laiką individui buvusi išorinė vertybė, tampa vidinė, kurią jis linkęs vis aktyviau teigti ir ginti. Tačiau problema ta, kad rinkos sąlygomis už kokybę reikia mokėti brangiau – tada gali ir rinktis. Tuo tarpu vieša nuomonė teigia, kad „kokybė“ turi būti prieinama visiems, t. y. rinktis turi teisę kiekvienas. Būtent čia ir kertasi demokratinės valstybės ir rinkos nuostatos.Remiantis gamtos parko fenomenu, išskiriamos trys aplinkos kokybės vertingumo dimensijos – ekologinė, ekonominė ir kultūrinė-edukacinė. Atskleidžiama jų tarpusavio sąveika, raiškos svarba ir galimybės nustatant aplinkos kokybės vertingumą. Parodoma kokybiškos aplinkos edukacinis vertingumas, jos panaudojimo galimybės ugdant ir tobulinant asmens santykius su gamta. Aptariamas demokratinės valdžios ir švietimo institucijų vaidmuo puoselėjant vertybiškai orientuotus santykius su aplinka.
Filosofui Antanui Maceinai 100 metų
Authors: Jovaiša Leonas
Published: December 2015

ProfesoriusHabilituotas socialinių mokslų (edukologijos) daktarasAntakalnio g. 99–44, LT-10218 VilniusTel. 276 84 91Šiuo straipsniu Antano Maceinos 100 metų sukakties proga siekiama apibūdinti jį ne tik kaip žymų Lietuvos filosofą, bet ir kaip pedagogą, teologą, poetą, socialinį veikėją, pelniusį didį autoritetą savo moksliniais tyrimais, giliu mąstymu, gausiais minėtų sričių veikalais, kurie daug dešimtmečių ugdė tų dalykų specialistus, tautos ideologinius, religinius įsitikinimus.Pastaraisiais metais Lietuvos ugdymo veikėjai plačiau susipažįsta su Antano Maceinos pedagoginiais, filosofiniais, teologiniais veikalais, nes jų vis daugiau pasirodo rinkoje. Jo sudėtingas, skaudus gyvenimas mažiau žinomas, nes jis savo krašte veikė apie 10 metų, o Vokietijoje prabėgo daugiau kaip 40 kūrybingo jo gyvenimo metų. Vis dėlto rašyti apie jo gyvenimą 100 metų sukakties proga nėra sunku, nes jis skaidrus, turiningas.
Antano Maceinos ugdytinio veiklumo koncepcijos interpretacija asmenybės savikūros požiūriu
Authors: Tijūnėlienė Ona , Kavaliauskienė Vanda
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos)habilituota daktarėKlaipėdos universitetoEdukologijos katedraS. Nėries g. 5, LT-92227 KlaipėdaTel (8 64) 39 86 26El. paštas: onatij@one.lt Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėKlaipėdos universitetosocialinio darbo katedraH. Manto g. 84. LT-92294 KlaipėdaTel. (8 64) 39 85 63El paštas: Vanda.Kavaliauskiene@ku.lt Straipsnyje rašoma apie lietuvių pedagogikos klasiko Antano Maceinos pateiktos ugdytojo ir ugdytinio veiklumo ugdymo procese koncepcijos esmę. Atskleidžiama ugdytinio veiklumo samprata, filosofiniai jos pamatai. Straipsnyje skiriama vietos ugdytinio veiklumo raiškos ugdymo procese interpretacijai, veiklumo raiškos įvairiuose amžiaus tarpsniuose ypatumams.Pagrindiniai žodžiai: ugdytinis, ugdytojas, veikdinimas, veikimas, veiklumas, pedagoginė sąveika.
Bendrosios programos ir išsilavinimo standartai – kokybiško ugdymo garantas?
Authors: Duoblienė Lilija , Bulajeva Tatjana
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25 Straipsnyje, remiantis Švietimo ir mokslo ministerijos užsakymu atlikto tyrimo duomenimis, analizuojamos bendrosios programos ir išsilavinimo standartų (nuo atsiradimo 1994 metais jie kito keletą kartų) kaitos tendencijos. Remiantis teorinėmis įžvalgomis ir tyrimo duomenimis, straipsnyje mėginama aiškintis, ar naujos bendrųjų programų versijos yra tobulesnės ir garantuoja kokybiškesnį ugdymo procesą.
Mokinių dalyvavimas nepamokinėje veikloje ir santykiai su mokytojais
Authors: Šukys Saulius
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktaras Lietuvos kūno kultūros akademijos Kinantropologijos ir sporto raidos katedra Sporto g. 6, LT-44221 Kaunas Tel. (8 37) 30 26 37 El. paštas: sml.saulius@mail.ltStraipsnyje pristatomi empirinio tyrimo, kuriuo buvo siekta išsiaiškinti pasitikėjimo mokytojais ir tarpusavio pagarbos sąsajas, atsižvelgiant į tai, ar mokiniai dalyvauja popamokinėje veikloje, ir kokios yra šios veiklos pakraipos, duomenys. Nustatyta, kad dalyvaujančius popamokinėje veikloje mokinius dažniau išklauso mokytojai, šie mokiniai dažniau linkę mokytojams atskleisti asmenines problemas. Nors tokie mokiniai dažniau jaučia mokytojų rodomą pagarbą, patys nėra linkę labiau gerbti mokytojus.
Suaugusiųjų švietimo vystymosi vadybos prielaidos ir perspektyvos Lietuvoje
Authors: Linkaitytė Giedra Marija , Žilinskaitė Lineta
Published: December 2015

Docentė, gamtos mokslų daktarė Vytauto Didžiojo universiteto Edukologijos katedra K. Donelaičio g. 52, LT-44248 Kaunas El. paštas: g.linkaityte@tsc.vdu.ltLektorė, socialinių mokslų (edukologijos) daktarė Vytauto Didžiojo universiteto Švietimo studijų centras K. Donelaičio g. 52, LT-44248 Kaunas El. paštas: l.zilinskaite@smf.vdu.ltMokymosi visą gyvenimą idėja politiniu lygmeniu ES šalyse buvo įteisinta 2000 m. išleidus Mokymosi visą gyvenimą memorandumą. Tačiau tiek švietimo teoretikai, tiek politikai pripažįsta, kad įgyvendinant mokymosi visą gyvenimą projektus kyla sunkumų. Straipsnio autorės formuluoja tikslą – atskleisti Lietuvos suaugusiųjų švietimo vystymo perspektyvas mokymosi visą gyvenimą kontekste. Straipsnyje pristatoma mokymosi visą gyvenimą idėją charakterizuojanti priemonė ir jos pagrindu atlikta politinių dokumentų bei ateities scenarijų analizė, leidžianti nustatyti suaugusiųjų švietimo vystymosi perspektyvas Lietuvoje.
Rizikos grupių suaugusiųjų požiūris į mokymąsi
Authors: Mickūnaitė Elena
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarė Vytauto Didžiojo universiteto Socialinių mokslų fakulteto Edukologijos katedra K. Donelaičio g. 58, LT-44044 Kaunas Tel. (8 3) 732 78 21Straipsnyje pristatomi tyrimo, atskleidžiančio bedarbių rizikos grupių suaugusiųjų požiūrį į mokymąsi,kaip suvokiama mokymosi vertė ir jo teikiama nauda, duomenys. Taikant kokybinį fokusuotų grupių interviu tyrimo metodą siekta apibūdinti šių grupių suaugusiųjų autentišką mokymosi sampratą, paremtą jų pačių supratimu ir socialiniu kontekstu. Išryškėjo, kad rizikos grupėms priklausantys asmenys teigiamai žiūri į mokymąsi ir įžvelgia jo naudą šiuolaikinio žmogaus gyvenime. Tačiau jie linkę mokymosi galimybę perkelti kitiems – jaunesniems, turintiems daugiau pajamų ir aukštesnį socialinį statusą. Be to, mokymosi naudingumą jie tiesiogiai sieja su galimybe paskui įsidarbinti ar išmokti amato, todėl nori mokytis tradiciniu būdu, o ne savarankiškai ar nuotoliniu būdu.
Veiksniai, turintys įtakos studenčių (-tų) nusiteikimui tęsti studijas magistrantūroje
Authors: Novelskaitė Aurelija
Published: December 2015

Socialinių mokslų (sociologijos) daktarėSocialinių tyrimų institutasSaltoniškių g. 58, LT-08105 VilniusEl. paštas: novelskaite@ktl.mii.ltTel. (8 685) 670 30Straipsnyje išanalizuotos studenčių (-tų) nuostatos tęsti fizikos, informatikos, mechanikos studijas magistrantūroje įrodo, kad studijų aukštojoje mokykloje procese merginų ir vaikinų nuostatos kinta skirtingai ir kad joms turi įtakos nevienodi veiksniai. Studenčių (-tų) sprendimams darančių įtakos veiksnių matavimo metodologija straipsnyje įvertinta vadovaujantis standartinėmis taisyklėmis, loginėmis išvadomis ir statistiniais kriterijais.
Mokslininkių karjera tiksliuosiuose moksluose ir šeima: pasirinkimas ar dermė?
Authors: Purvaneckienė Giedrė
Published: December 2015

... Jai antrajame kurse vadovo buvo pasakyta [...], kad tu turi apsispręsti, ar gimdysi vaikus, ar užsiimsi mokslu.Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius Analizuojant teisės aktus, statistikos duomenis ir literatūros šaltinius, išryškinamas moterų trūkumas tiksliuosiuose moksluose, ypač aukštose akademinėse pozicijose. Remiantis kokybinio tyrimo „Moterų tiksliuosiuose1 moksluose ir aukštosiose technologijose karjera“ respondentų atsakymų apie šeimos ir mokslinės veiklos derinimą turinio analize, iškeliamos kliūtys moterų mokslinei karjerai.
Disertacijos
Authors: Bukantienė Janina
Published: December 2015

Apie A. Girdzijausko daktaro disertaciją „Aukštesniųjų klasių mokinių dorovinės kultūros ugdymas muzikine veikla“
Minėjimai
Authors: Jovaiša Leonas
Published: December 2015

Minime docentą Klemensą Simašką
Sukaktys
Authors: Dobrovolskis Bronius
Published: December 2015

Iš ugdymo mokslo raidos istorijos
Juozo Vaitkevičiaus kvietimas mokytojui pažinti save
Authors: Tijūnėlienė Ona , Kavaliauskienė Vanda
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Klaipėdos universiteto Edukologijos katedra S. Nėries g. 5, LT-92227 Klaipėda Tel. (8 64) 39 86 26 El. paštas: onatij@one.lt Docentė socialinių mokslų(edukologijos) daktarėKlaipėdos universitetoSocialinio darbo katedraH. Manto g. 84, LT-92294 KlaipėdaTel. (8 64) 39 85 63El. paštas: Vanda.kavaliauskiene@ku.ltStraipsnis grindžia J. Vaitkevičiaus kvietimo iš naujo atkreipti dėmesį į mokytojo pareigą – grąžinti į mokyklą mokinio – t. y. žmogaus, prigimtinę teisę rūpintis savimi, save pažinti, aktualumą. Tai siejama ir su mokytojo asmenybe, ir kvietimu ugdytis šias asmens charakteristikas, kaip būtinas mokytojo profesijos sudedamąsias dalis, teikiančias atramą jo profesinėje veikloje. Straipsnyje interpretuojamos įvairių autorių savęs pažinimo, kaip žmonijos pažangos veiksnio, nuostatos. Pedagoginiu požiūriu aptariama refleksija – kaip mokytojo savęs pažinimo galimybė.
Šiuolaikinio žmogaus socializacija Juozo Vaitkevičiaus socialinėje pedagogikoje
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius. Tel. (8 5) 266 76 25El. paštas: aramaviciute@gmail.comStraipsnyje siekiama suaktualinti žmogaus socializacijos ir ją lemiančių veiksnių sampratas J. Vaitkevičiaus socialinėje pedagogikoje. Lyginant J. Vaitkevičiaus ir kitų – ankstesnių ir šiuolaikinių – autorių požiūrius, visų pirma ryškinamos žmogaus socializacijos esmės išraiškos ir atskleidžiama žmogaus socializavimo ontogenezėje prasmė. Aptariamos socializacijos ir pasaulėžiūros sąsajos, kaip skiriamasis J. Vaitkevičiaus socializacijos sampratos bruožas. Taip pat straipsnyje skiriami ir aptariami esminiai vidiniai ir išoriniai socializacijos veiksniai.
Moterų ir vyrų mokslinių karjerų tendencijos Lietuvoje ir Suomijoje*
Authors: Novelskaitė Aurelija , Purvaneckienė Giedrė
Published: December 2015

Socialinių mokslų (sociologijos) daktarė Socialinių tyrimų institutas Saltoniškių g. 58, LT-08105 Vilnius Tel. (8 685) 670 30 El. paštas: novelskaite@ktl.mii.lt Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: g. purvaneckiene@lzvk.ltStraipsnyje analizuojamos moterų ir vyrų mokslinės karjeros pokyčių tendencijos Lietuvoje ir Suomijoje. Statistinė analizė atliekama trimis lygmenimis: doktorantūros, mokslinės veiklos ir akademinės hierarchijos. Tyrimo rezultatai rodo, kad abiejose šalyse vyksta mokslo bendruomenės feminizacija. XXI a. pradžioje Lietuvoje moterys aktyviau įsitraukė į mokslo bendruomenę nei Suomijoje. Tačiau aukščiausiais akademinės hierarchijos lygmenimis moterims geriau atstovaujama Suomijoje. Tikėtina, kad šiuos pokyčius ir skirtumus tarp šalių lemia skirtingos priežastys: aktyvi lyčių lygybės moksle diegimo politika Suomijoje ir mokslo karjeros patrauklumo sumažėjimas (ir vyrų pasitraukimas iš mokslo sektoriaus) Lietuvoje.
Pedagogų požiūris į mokytojo kompetencijų raišką
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarėVilniaus pedagoginio universitetoEdukologijos katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusTel. (85) 279 00 42El. paštas: martisauskiene@gmail.comStraipsnyje aptariami šiuolaikinės mokyklos pedagogų požiūriai į mokytojo kompetencijos sklaidą. Jie tirti išplėsto atsakymo į klausimą metodu, taikant kokybinę ir kiekybinę duomenų analizę. Tyrimas atskleidė, kad pedagogai dažniausiai kompetenciją saisto su bendravimu, ugdymo procesu, mokytojų pasirengimu, mokytojų asmenybe, mokymosi rezultatais. Duomenys apibendrinami kompetencijos struktūros ir turinio atžvilgiais.
Studentų karjeros kompetencijų ugdymas: empirinis efektyvumo sąlygų įvertinimas
Authors: Rosinaitė Vikinta
Published: December 2015

Socialinių mokslų (sociologijos) doktorantėVilniaus universiteto Sociologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 26El. paštas: rosinaite@yahoo.comKarjeros kompetencijų ugdymas skatina darbo rinkos dalyvių sąmoningumą ir savarankiškumą, prisideda prie socialinės atskirties mažinimo. Vakarų šalyse šioms kompetencijoms ugdyti skiriama vis daugiau dėmesio, o įvairiose Lietuvos švietimo sistemos grandyse jos vis dar yra ugdomos minimaliai. Šiame straipsnyje pristatomas studentų pirmųjų sistemingų karjeros kompetencijų ugdymo efektyvumo sąlygų įvertinimas.
SOLO taksonomija kaip mokinių rašinių vertinimo priemonė
Authors: Targamadzė Vilija , Nauckūnaitė Zita
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius Tel. (8 5) 266 76 25 El. paštas: vilija.targamadze@gmail.com Docentė socialinių mokslų(edukologijos) daktarėVilniaus pedagoginio universitetoLietuvių kalbos didaktikos katedraT. Ševčenkos g. 31, LT- 03111 VilniusTel. (8 5) 233 08 52El. paštas: zita.nauckunaite@gmail.comStraipsnyje nagrinėjama SOLO taksonomija kaip mokinių rašinių vertinimo priemonė. Aptariamos Bloomo ir Naujoji taksonomijos ir nurodomas SOLO ir Bloomo, SOLO ir Naujosios taksonomijų sąryšingumas. Atskleidžiami SOLO taksonomijos lygmenys, pateikiama kiekvieną jų iliustruojančių pavyzdžių iš mokinių rašinių, taip pagrindžiant SOLO taksonomijos naudojimo galimybę tiems rašiniams vertinti. Išvadose paryškinamas SOLO taksonomijos potencialas tapti holistinio požiūrio į ugdymo procesą paskata.
Filosofinės abejonės dėl mąstymo ir jausmų priešpriešos moralinio ugdymo procese
Authors: Baranova Jūratė
Published: December 2015

Profesorė humanitarinių mokslų (filosofijos) daktarėVilniaus pedagoginio universiteto Filosofijos katedraŠevčenkos g. 31–228, LT-03111 VilniusTel. (8 650) 6 32 74El. paštas: jurabara@gmail.comŠiame tyrime siekiama įsiklausyti į argumentus, kuriuos teikė dvi skirtingos, netgi priešingos mokyklos, formuluodamos moralinio ugdymo prielaidas. Viena jų pabrėžė proto vaidmenį moraliniame ugdyme (Sokratas, Kantas, Hare’as, Popperis), kita (Hume’as, Scheleris, Rorty, Williamsas) – jausmų svarbą. Pastebimas ne tik šių išeities taškų skirtingumas, bet ir nesuderinamumas. Tačiau straipsnio autorė prieina prie išvados, kad ši priešprieša, pasiekianti ir šiuolaikinę ugdymo filosofiją, yra pernelyg sureikšminama ir pasiūlo ieškoti tarpusavio dermės tarp dviejų skirtingų asmens galių – proto ir jausmo, pasitelkus vaizduotę, jas sujungiant. Nors problema nėra paprasta ir nukrypimai į vieną ar kitą pusę visada galimi, moralinio ugdymo tikslas galėtų būti šių dviejų galių dermė – moraliniam ugdymui panaudojami ir filosofiniai, ir literatūriniai tradicijos aspektai.
Postmodernios minties reikšmė švietimo kaitai
Authors: Duoblienė Lilija
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: lilija.duoblienė@fsf.vu.ltStraipsnyje analizuojama šiuolaikinės švietimo ir ugdymo problemos remiantis postmodernizmo filosofų (J. F. Lyotard’o, J. Derrida, R. Rorty, M. Foucault) ir ypač ugdymo filosofų (S. Parkerio, R. Edwardso, R. Usherio, P. McLareno, H. A. Giroux, P. Trowlerio) įžvalgomis. Iš postmodernios minties perspektyvos aptariami tokie ryškėjantys ugdymo ypatumai kaip reliatyvizmas ir neapibrėžtumas, ugdymo turinio sumaištis, naujas ironiškas žodynas ir autoritetų praradimas. Daugiausia dėmesio skiriama švietimo, kaip teksto ir naratyvo, sampratai atskleisti ir sykiu reflektuoti kalbinius švietimo žaidimus, siekiančius ideologinių tikslų. Analizuojant šiuolaikinius švietimo ypatumus, parodoma jų natūralus, organiškas atsiradimas iš modernios gyvenimo sandaros, tų ypatumų teigiamybės, padedančios pašalinti švietėjų baimes dėl stabilumo neužtikrinančios ateities, jaunosios kartos rytojaus. Galiausiai bendrinama, kad postmodernioji mintis, besiskverbianti į švietimą, ne tik kelia abejonių dėl ugdymo, bet ir jas išsklaido.
Klasikinės mokytojo sampratos raidos atspindys Magdalenos Karčiauskienės darbuose
Authors: Žemgulienė Aušra , Montvilaitė Sigita
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarė Vilniaus pedagoginio universiteto Ugdymo pagrindų katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusEl. paštas: ausraze@vpu.ltDocentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarė, Vilniaus pedagoginio universiteto Vaikystės studijų katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusEl. paštas: montvile@gmail.comStraipsnyje siekiama parodyti, kaip profesorės Magdalenos Karčiauskienės darbuose atsiskleidžia klasikinės mokytojo sampratos raida Lietuvoje. Apžvelgiamas šios sampratos formavimosi problemiškumas ir ištakos XIX a. antrojoje pusėje, analizuojamas klasikinis jos pobūdis XX a. pirmojoje pusėje, pabrėžiamas šios sampratos aktualumas. XX a. pirmojoje pusėje profesinė mokytojo pareiga suprasta kaip pilietinė priedermė, visuomeninis užsakymas, kuris šiuo atveju buvo labai aiškus – atkurti tautinę mokyklą. Ieškant atsakymo į klausimą, koks mokytojas galėjo, turėjo atlikti šias priedermes, gelbsti prof. M. Karčiauskienės mokslinių straipsnių analizė, profesionalios įžvalgos ir nuorodos į studijuotiną literatūrą. Analizuoti šaltiniai išryškina brandžios kultūros, vientisos dvasios ir dorovės, pilietinės sąmonės, inteligencijos, aukšto pedagoginio pasirengimo mokytojo sampratą.
Moters savo kūno suvokimas kaip socializacijos rizikos veiksnys
Authors: Buzaitytė-Kašalynienė Jolita , Rinkevičienė Virgina
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarė, Vilniaus universitetoSocialinio darbo katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. 2 66 76 09Socialinio darbo studijųprogramos magistrantėVilniaus universitetoSocialinio darbo katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. 2 66 76 09Straipsnyje, remiantis 15–16 metų merginų apklausos ir skaitomiausių žurnalų vaizdo analize, aptariamas spausdintinės žiniasklaidos poveikis merginų socializacijos procesui. Analizuojamas spaudoje kuriamas idealus moters kūno vaizdinys ir šio vaizdinio įtaka merginų savo kūno suvokimams bei vertinimams. Kuriamo idealaus kūno vaizdinio įtaka atsiskleidžia per merginų internalizuotą moters kūno idealą, kuris išryškėja lyginant objektyvius merginų kūno masės matmenis ir subjektyvius kūno suvokimus bei vertinimus ir stebint jų neatitikimus. Subjektyviai kūnas suvokiamas esąs didesnių apimčių nei yra iš tikrųjų, o tai lemia nepasitenkinimą ir siekimą suliesėti.
Kritinės pedagogikos supratimas ir įtaka žinių kaupimui
Authors: Zygmantas Janete
Published: December 2015

Doctoral studentVilnius UniversityFaculty of PhilosophyDepartment of EducologyUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. +370 645 7 82 48e-mail: janete.zygmantas@gmail.comŠio straipsnio tikslas – supažindinti su pagrindiniais žinių formavimo principais, labiausiai pabrėžiant kritinės pedagogikos, kurios šaknys, savo ruožtu, remiasi brazilų filosofo Paulo Freire’s keliamomis idėjomis, postuluojamus teorinius konstruktus.Despotiškos socialinės jėgos bandė suformuoti žmonių požiūrį į save pačius ir savo vaidmenį visuomenėje. Vis dėlto auklėjamieji veiksmai, besiremiantys žmonių išlaisvinimu iš tokių engėjiškų situacijų, suteikia jiems galimybę ne tik suvokti savo, kaip kultūros ir žinių kūrėjų, vaidmenį, bet ir savarankiškai bei atsakingai naudotis šiomis žiniomis.Kita vertus, jei žmonės netenka teisės kalbėti ir neturi galimybės susieti ankstesnių ir naujų žinių, kurios tiesiog įkalamos jiems į galvas per naratyvinį diskursą, jie prie to paprasčiausiai prisiderina ir prisitaiko. Jie neturi kito pasirinkimo, kaip tik atkurti tai, ką yra gavę ir suvokę, pasitelkdami kažkokį naivų mąstymą, lydimą magiško supratimo, kuris labai greitai išnyksta. Atsižvelgiant į tai, tokie teoriniai apmąstymai rodo, kad švietimas turi nuolatinį tikslą – suteikti mokytojams ir mokiniams (pastarieji yra nebaigusios formuotis būtybės ir vyksta jų tapsmo procesas), galimybę (at)kurti savo pačių pasaulį, save pačius ir todėl veikti kaip partneriams ir tyrinėtojams kritiniame žinių formavimo procese. Jei šios pastangos bus sėkmingos, galima teigti, kad abi šalys patyrė conscientização.
Būsimų užsienio kalbų mokytojų požiūris į profesijos kompetencijas
Authors: Kriaučiūnienė Roma
Published: December 2015

LektorėSocialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universitetoUžsienio kalbų institutasUniversiteto g. 5, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 268 72 68El. paštas: roma.kriauciuniene@tvm.vu.ltStraipsnyje keliama būsimųjų užsienio kalbų mokytojų dorinių nuostatų ugdymo tobulinimo universitete problema. Dėmesys telkiamas į dorinės nuostatos plėtotei reikšmingą veiksnį – užsienio kalbų studentų požiūrį į mokytojo profesijos kompetencijas. Remiantis diagnostinio tyrimo duomenimis siekiama išsiaiškinti, kaip tiriamieji vertina užsienio kalbų mokytojo kompetencijas: bendrakultūrę, profesinę kalbinę, profesinę pedagoginę ir bendrąją, ir kokią įtaką tai gali daryti būsimų mokytojų dorinėms nuostatoms.
Mokytojų požiūris į gebėjimus kaip profesijos kompetencijų dėmenį
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: December 2015

ProfesorėSocialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarėVilniaus pedagoginio universitetoEdukologijos katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusTel. (85) 279 00 42El. paštas: martisauskiene@gmail.comStraipsnyje analizuojamas mokytojų požiūris į kardinalius gebėjimus bendrauti su ugdytiniais, diagnozuoti pasiekimus, organizuoti mokymąsi, dirbti komandoje, planuoti pedagoginę veiklą. Išryškinti prioritetiniai gebėjimai bei jų didžiausios ir mažiausios apraiškos, atskleistos gebėjimų sąsajos su žiniomis ir vertybinėmis nuostatomis, kaip kitais kompetencijos struktūriniais dėmenimis, taip pat su kitais veiksniais – mokytojų kvalifikacija, darbo stažu, lytimi.