A tanulási és emlékezeti folyamatok életkori változásai
Authors: Juhász Dóra 
Published: August 2023

Az emlékezeti és tanulási folyamatok színvonala a biológiai érési folyamatok miatt az egyes életkorokban eltérő. Ezen eltérések pontos meghatározása kulcsfontosságú, hiszen ennek mentén tudunk átfogó képet adni arról, hogy bizonyos életkorokban mely tanulási folyamatokra van lehetőségünk támaszkodni, valamint az egyes képességek tekintetében mi számít optimális színvonalnak. A disszertáció célja négy olyan empirikus vizsgálat bemutatása, amely a munkamemória és végrehajtó funkciókat, valamint az implicit tanulás konszolidációjának fejlődését, életkori változásait széles életkori skálán számos pszichodiagnosztikai eszközt alkalmazva térképezi fel. Az első és második vizsgálatban a verbális munkamemória, a komplex munkamemória, valamint a végrehajtó funkciók fejlődésének vizsgálatát tűztük ki célul egészséges fejlődésű személyek esetében, a 60 év felett tapasztalható eltéréseket alaposabban feltérképezve. A harmadik vizsgálatban a tanulási folyamatban résztvevő automatikus és kontrollált folyamatok működésével kapcsolatban a verbális fluencia feladatokon nyújtott teljesítmény alakulását vizsgáltuk meg idői komponens beiktatása mellett. A negyedik vizsgálatban az implicit tanulás útján megszerzett tudás konszolidációjának mértékét vizsgáltuk gyermekkortól (7-17 év) felnőttkorig (61-85 év), a nemek tekintetében. Az első vizsgálat eredményei arra utalnak, hogy mind a fonológiai hurok, mind a végrehajtó funkciók mérésére szolgáló tesztek esetében gyermekkorban (5-17 év) és időskorban (61-85 év) alacsonyabb szintű a teljesítmény, mint fiatal felnőttkorban (18-29 év), illetve a középkorú (30-60 év) személyek esetében. A teljesítménybeli visszaesés mértéke annál látványosabb, minél komplexebb a feladat. A Cselekvés Fluencia feladat eredményeinek bemutatása jelen kutatáson belül igen fontos, hiszen ez az első magyar nyelvű fejlődés vizsgálat, amely a Betű- és Szemantikus Fluencia feladat mellett a Cselekvés Fluencia feladatot is alkalmazza a nyelvi- és végrehajtó funkciók felméréséhez. A második vizsgálat eredményei arra engednek következtetni, hogy az életkor előrehaladtával a rövid távú emlékezeti funkciók kisebb mértékben gyengülnek, jelentős teljesítmény csökkenés inkább a nyelvi –és végrehajtó funkciókat érintő, illetve a több figyelmet igénylő, összetettebb feladatok esetén tapasztalható. A harmadik vizsgálat eredményei alapján elmondható, hogy a fluencia feladatokon az egyes időintervallumokban elért eredmények fejlődési íve a klasszikus kognitív képességek fejlődési mintázatához hasonló: gyermek (5-17 év)- és időskorban (61-85 év) alacsonyabb a teljesítmény, mint a fiatal felnőtt (18-29 év) és a középkorúak (30-60 év) esetén. Az idői lebontást megvizsgálva életkortól és feladattól függetlenül az első 15 másodpercben a vizsgálati személyek körülbelül kétszer annyi szót soroltak fel, mint az ezt követő 45 másodpercben, ami utalhat az automatikus és a kontrollált folyamatok meglétére. A negyedik vizsgálat eredményei alapján megállapíthatjuk, hogy a gyerekek (7-17 év) a fiatal felnőttekéhez (18-29 év) hasonló memóriakonszolidációs teljesítményt mutatnak. A szekvenciaspecifikus tanulás konszolidációban nemi különbségeket találtunk, a férfiak jobban teljesítenek a 24 órás késleltetés után, mint a nők, ami utalhat jobb perceptuális-motoros konszolidációs folyamatokra. Eredményeink fontos információkat hordozhatnak a pedagógia, gyógypedagógia, a pszichológia, a neurológia illetve a pszichiátria számára egyaránt. A tanulási és emlékezeti folyamatok feltérképezése és alaposabb megértése hozzájárulhat a tanulási és tanítási stratégiák hatékonyságának növeléséhez, melynek pozitív hozadéka köztudottan nem csak az oktatásban, hanem a prevenciós, intervenciós, illetve orvosi rehabilitációs programok alkalmazása során egyaránt jelentős mértékű lehet.