bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Žurnalui „Acta paedagogica Vilnensia“ – 20
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: December 2015

...
Žvalgantis po ideologizuotas teritorijas: apie L. Duoblienės monografiją
Authors: Stonkuvienė Irena
Published: December 2015

...
Žmogaus ugdymo mokslo sistemos klausimu
Authors: Jovaiša Leonas
Published: December 2015

Idėjų kraitelė...
Užsienio kalbų mokytojų dorinės nuostatos kognityvinis-prasminis lygmuo: komparatyvistinis aspektas
Authors: Kriaučiūnienė Roma
Published: December 2015

Docentė Socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universitetoUžsienio kalbų institutasUniversiteto g. 5, LT-01513, Vilnius (8 5) 268 72 68El. paštas: roma.kriauciuniene@uki.vu.ltStraipsnyje pristatomas empirinis užsienio (anglų, vokiečių, prancūzų) kalbų besimokančių studentų ir tų pačių užsienio kalbų mokytojų / dėstytojų dorinių nuostatų kognityvinio-prasminio lygmens tyrimas. Remiantis konkrečiais šio tyrimo duomenimis, aptariamas užsienio kalbų studentų ir užsienio kalbų mokytojų / dėstytojų kognityvinio-prasminio dorinės nuostatos komponento turinį sudarančių dorovinių vertybių svarbumo pripažinimas ir įprasminimas. Nors tyrimas atskleidė gana aukštą užsienio kalbų studentų ir užsienio kalbų mokytojų / dėstytojų dorovinių vertybių svarbumo pripažinimą, tačiau parodė nelabai gilų šių vertybių asmeninės ir socialinės reikšmės suvokimą.
Etnografinė atvejo studija edukologiniame tyrime
Authors: Butvilas Tomas , Zygmantas Janete
Published: December 2015

Doctor of Social Sciences (Education)Department of EducationVilnius UniversityUniversitetas Str. 9/1, 410 room,LT-01513 Vilnius 01513Tel.: 85 2667625E-mail: tomas.butvilas@fsf.vu.ltDoctor of Social Sciences (Education)Department of EducationVilnius UniversityUniversitetas Str. 9/1, 410 room,LT-01513 Vilnius 01513Tel.: 85 2667625E-mail: janete.zygmantas@gmail.comStraipsnyje aptariama atvejo studijos metodologiniai aspektai ir tyrimo dizainas kokybinio edukologinio tyrimo kontekste. Straipsnio autoriai remiasi R. Yin (2003) bei R. Stake (1995) ir P. Freire (1988) konstruktyvistinėmis nuostatomis apie žmonių pačių kuriamus socialinius konstruktus (darinius) bei tų konstruktų galimas kontekstualizuotas interpretacijas vienetinio ar daugiasluoksnio atvejų analizės lygmenimis. Pasitelkiant disertacinio tyrimo (Zygmantas (2011)) pavyzdį, kuriame buvo naudotas etnografinis atvejo tyrimo dizainas, skaitytojui pristatomas atvejo tyrimo taikymas edukologijoje, pateikiant išsamią tokio tyrimo perspektyvą bei esminius jo etapus.Straipsnyje atskleidžiami pagrindiniai etnografinio atvejo studijos metodologiniai bruožai ir taikymo galimybės edukologijos moksle, konteksto stebėjimu praktiškai nagrinėjant tikrovišką situaciją (precedentą). Kita vertus, išryškinama ir tai, kad šalia minimų akivaizdžių stipriųjų atvejo studijos tyrimo ypatumų matomi ir tokio pobūdžio tyrimuose pasitaikantys trūkumai – dažnai neaiški takoskyra tarp kokybinio ar kiekybinio pobūdžio tyrimų bei gautų duomenų pagrindu daromų išvadų generalizavimo galimybė.Galiausiai konstatuojama, kad edukologijos moksle atvejo studijos tyrimo esminė paskirtis – ne tikrinti hipotezes, o kurti naują suvokimą apie nagrinėjamą tam tikrą reiškinį ugdymo tikrovėje. Tokiu būdu pabrėžiamas dvejopas atvejo studijos tyrimo kryptingumas – viena, žvelgiama kokybiškai ir giliai į pasirinktą atvejį; kita – galima ir kiekybinė prieitis pasirenkant kiekybinio pobūdžio tyrimuose naudojamus instrumentus.
Verslumas socialiniame darbe – profesijos bruožas ar iššūkis?
Authors: Gevorgianienė Violeta , Fargion Silvia
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų(edukologija) daktarėVilniaus universiteto Socialinio darbo katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (85) 266 76 10El. paštas: anamaria@charity.ltProfesorė socialinių mokslų(socialinis darbas) daktarėFree university of Bozen-Bolzano (Italija)Regensburger Allee 16 - viale Ratisbona, 1639042 Brixen-BressanoneEl. paštas: silvianicoletta.fargion@unibz.itStraipsnyje norima aptarti verslumo kompetencijos svarbą socialiniame darbe ir apibūdinti vieną iš galimų jos plėtotės būdų. Teigiama, kad atvirumas pokyčiams, palankių galimybių identifikavi­mas ir kiti verslumo kompetencijos elementai yra būdingi ir socialinio darbuotojo profesinei veiklai. Pateikiama tarptautinių intensyvių socialinio darbo kursų proceso ir rezultatų apžvalga. Aprašo­mame didaktiniame modelyje ryškėja trys aspektai: realios praktinės problemos sprendimas, ben­dradarbiavimas studentų grupėje ir vadovaujantis studentų vaidmuo mokymosi procese.
Mokinių socialinės padėties ir profesinių siekių sąsaja
Authors: Iljina Olga , Purvaneckienė Giedrė
Published: December 2015

Edukologijos doktorantė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: olgailjina@gmail.com Tel. +370 5 266 76 25Docentė socialinių mokslų(edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Filosofijos fakultetasUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: giedre.purvaneckiene@fsf.vu.ltTel. +370 5 266 76 25Straipsnyje nagrinėjama socialinės padėties įtaka vyresniųjų mokinių profesiniams siekiams. Pateikiama socialinės padėties samprata, apibrėžiama socialinė vaiko padėtis. Remiantis mokinių apklausos trijų tipų mokyklose duomenimis, atskleidžiami vyresniųjų mokinių profesinių siekių ypatumai. Tyrimo rezultatai parodė, kad mokinių profesiniai siekiai statistiškai reikšmingai susiję su tėvų išsilavinimu ir pajamomis.
Socialinis teisingumas ir socialinių-ekonominių grupių reprezentavimas skirtingo prestižo studijų programose Lietuvoje
Authors: Lazutka Romas , Šliužaitė Dovilė
Published: December 2015

Profesorius socialinių mokslųdaktaras (ekonomika)Vilniaus universitetoSocialinio darbo katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: lazutka@ktl.mii.lttel. 8 614 53248Socialinio darbo magistrėVilniaus universitetoSocialinio darbo katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: dovilė.sliuzaite@fsf.vu.lttel. 268 7191Straipsnyje parodoma socialinio teisingumo sampratos svarba tiriant studijų prieinamumą. Jis straipsnio autorių tiriamas socialinių sluoksnių atstovavimo skirtingo prestižo studijų programose aspektu. Parodyta, kad Lietuvoje studijos pagal prestižines programas daug mažiau prieinamos ekonominiu ir išsilavinimo požiūriu silpnesnių šeimų vaikams. Jie dažniau studijuoja neprestižines programas ir rečiau gauna finansinę valstybės pagalbą. Tai rodo, kad studijų politika Lietuvoje labiau remiasi meritokratiniu socialinio teisingumo principu.
Mokyklų vadovų požiūrio į švietimo sisteminius pokyčius dinamika
Authors: Mečkauskienė Ramutė , Želvys Rimantas
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus Viršuliškių vidurinė mokyklaViršuliškių g. 7, tel. 240 05 84El. paštas: meckauskiene@yahoo.comProfesorius socialinių mokslų (edukologijos)habilituotas daktarasLietuvos edukologijos universitetas Studentų g. 39, tel. 273 00 39El. paštas: rimantas.zelvys@vpu.ltStraipsnyje aptariama mokyklų vadovų požiūrio į svarbiausius švietimo kaitos aspektus dinamika. Pirmasis mokyklų vadovų požiūrio tyrimas buvo atliktas 1996 metais, vykstant pirmajam švietimo reformos etapui. Analogiškas požiūrio tyrimas pakartotas 2001 metais – antrojo švietimo reformos etapo pabaigoje ir 2009 metais, vykstant trečiajam švietimo reformos etapui. Gauti tyrimų rezultatai leidžia palyginti mokyklų vadovų požiūrio į švietimo reformos eigą kaitą daugiau nei dešimties metų laikotarpiu ir nustatyti, ar vadovų požiūris į švietimo pokyčius keičiasi ir koks šių pokyčių mastas.
Savimoka ir savarankiškas mokymasis aukštojoje mokykloje: kritinė diskurso analizė
Authors: Teresevičienė Margarita , Kaminskienė Lina , Žydžiūnaitė Vilma , Gedvilienė Genutė
Published: December 2015

El. paštas: m.tereseviciene@smf.vdu.ltEl. paštas: l.kaminskiene@pvt.vdu.ltEl. paštas: v.zydziunaite@kic.vdu.ltEl. paštas: g.gedviliene@smf.vdu.ltStraipsnyje bandoma aptarti savimokos ir savarankiško mokymosi sąsają aukštojo mokslo kontekste. Aptariant šių dviejų konceptų skirtybes ir ryšį, išryškinami pagrindiniai juos apibūdinantys elementai (motyvai, gebėjimai) ir situacijos, kuriomis jie reiškiasi. Taip pat diskutuojama, ar išskirti savimokos ir savarankiško mokymosi bruožai leidžia juos sutapatinti ir vartoti kaip tapačius konceptus, ar vis dėlto išlieka tam tikri skirtingi šių reiškinių aspektai. Kritiškai vertinant Lietuvos ir užsienio tyrėjų aprašomas savimokos ir savarankiško mokymosi sampratas, taip pat atsižvelgiant į šios srities tyrimus, bandoma nustatyti, į kokius veiksnius nepakankamai atsižvelgiama skatinant studentų savimoką ir savarankišką mokymąsi aukštosiose mokyklose. Taip pat aptariamos efektyviausios savarankiško mokymosi strategijos ir dėstytojo vaidmuo, ugdant studentų mokymosi savarankiškumą.
Alternatyvi mokykla: samprata ir kriterijai
Authors: Černiauskaitė Nomeda
Published: December 2015

Edukologijos doktorantėVilniaus universiteto Filosofijos fakulteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius. Tel. (8 5) 266 76 25El. paštas: nomedacerniauskaite@gmail.comStraipsnyje siekiama pateikti tikslesnę alternatyvaus ugdymo sampratą, nes ji gali būti labai įvairi ir priklausyti nuo alternatyvios mokyklos keliamų tikslų ir aplinkos, kurioje ji veikia. Kiekviena alternatyvaus ugdymo samprata savitai išryškina alternatyvaus ugdymo kriterijus, kuriais remiantis gali būti modeliuojama alternatyvi mokykla ir jos ugdymo sistema, atliepianti pačius įvairiausius besimokančiojo ugdymo(si) poreikius bendrojo ugdymo mokykloje, taip pat tuos alternatyvaus ugdymo kriterijus, kurie galėtų tapti postūmiu bendrojo ugdymo mokyklų kaitai. Alternatyvus ugdymas, kurio mokymo(si) priemonių (ir metodų) įvairovė suteikia galimybę prisitaikyti prie kiekvieno mokinio individualių poreikių, sudaro galimybes įsigyti pagrindinį ar vidurinį išsilavinimą tiems, kuriems keblu tai padaryti tradicinėje bendrojo ugdymo mokykloje.
Pedagogų streso socialinis konstravimas ir jo atspindžiai profesinėje spaudoje
Authors: Bubelienė Daiva , Merkys Gediminas
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarė Šiaulių universiteto Edukologijos katedraP. Višinskio g. 25, Šiauliai. Tel. 8 41 595 718El. paštas: daivabubeliene@gmail.comProfesorius socialinių mokslų(edukologijos) habilituotas daktarasKauno technologijos universitetoSociologijos katedraK. Donelaičio g. 20, Kaunas. Tel. 8 37 300 144El. paštas: Gediminas.Merkys@ktu.ltStraipsnyje pateikiama mokytojų profesinės periodinės spaudos diskurso analizė apie pedagogų stresą, jo veiksnius ir raiškos kontekstus. Visuomenės nuomonę apie mokytojo profesijos prestižą, darbo krūvį, mokytojo sveikatą, mokyklos mikroklimatą ir pan. formuoja žiniasklaidoje atspindimi įvairių veikėjų (žurnalistų, mokytojų, švietimo ir mokslo atstovų, Lietuvos mokytojų profesinės sąjungos, tėvų, mokyklų vadovų) politiniai ir socialiniai interesai. Nagrinėjami profesinės veiklos veiksniai, kontekstai ir rizikos šaltiniai, sukeliantys didesnį mokytojų profesinį stresą. Tyrimo metu išryškėjo siužetinės linijos, atspindinčios pedagogų stresui turinčius įtakos veiksnius makro-, organizaciniu ir mikrolygmenimis. Atskleista, kad diskursas apie mokytojų profesinį stresą daugiausiai atspindi makrolygmens socialinius veiksnius, kurie turi esminį poveikį mokytojų darbinio streso raiškai.
Konferencijos
Authors: Duoblienė Lilija
Published: December 2015

Luckmannas gyvai: Jerevano konferenciją „Žmonių komunikacijos pokyčiai ir rizikos“ aptariant
UGDANTIS PATYRIMAS J. DEWEY FILOSOFIJOJE
Authors: Kairė Sandra
Published: December 2015

Edukologijos magistrė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 1/9, LT-01513 Vilnius Tel. (8 5) 266 76 25 El. paštas: sandra.kaire@fsf.vu.ltUgdantis patyrimas yra svarbiausias J. Dewey filosofijos dėmesio objektas. J. Dewey pagrindines savo idėjas suformulavo XX a. pradžioje, tačiau ir šiais laikais jos yra plačiai aptarinėjamos: disku­tuojama apie šių idėjų, o ypač patyrimo, svarbą ir (pri)taikymą šiuolaikinėje mokykloje. Lietuvoje J. Dewey idėjos ugdymo kontekste yra mažai nagrinėjamos. Šiuo straipsniu, remiantis J. Dewey vei­kalais, siekiama išanalizuoti ugdantį patyrimą ir išryškinti teorinius mokymo(si) remiantis patyrimu pagrindus: ugdančio patyrimo sampratą, svarbiausius ugdančio patyrimo principus ir elementus, taip pat mokymo(si) per ugdantį patyrimą proceso ypatumus.
DISERTACIJA APIE MOKYTOJO NARATYVO ĮTAKĄ MOKINIO ESTETINIAM SUVOKIMUI
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: December 2015

...
KOUČINGO METODO TAIKYMO GALIMYBĖS MOKYTOJŲ PROFESINĖJE VEIKLOJE
Authors: Rudžinskienė Rasa
Published: December 2015

Edukologijos doktorantėŠiaulių universiteto Edukologijos fakultetoEdukologijos katedraVilniaus g. 88, LT-76285 ŠiauliaiTel. 8 611 66794El. paštas: karjerosprojektavimas@gmail.comStraipsnyje atskleidžiamos koučingo metodo taikymo galimybės mokytojų profesinėje veikloje, pateikiamas koučingo sampratos daugialypumas, įvardijamos svarbiausios koučingo specialisto kompetencijos. Nagrinėjamos pagrindinės koučingo metodikos, sąsajos su kitais mokslais. Pateikiami pagrindiniai koučingo principai, metodikos ir technikos. Inovatyvių, modernių metodų netaikymas – dažna mokykloje dirbančių mokytojų problema. Koučingas pedagogikoje siekia tikslų per vidaus potencialo panaudojimo, pažangios plėtros strategijas, orientuotas į rezultatą, kurti ir tobulinti būtinus įgūdžius ir gebėjimus. Kokybiniu tyrimu įvertintos pedagogų žinios apie koučingą ir šio metodo taikymo galimybes pedagogų profesinėje veikloje.
PROFESINIO PERDEGIMO ĮVEIKA IR HOBIS: MOKYTOJŲ APKLAUSOS DUOMENYS
Authors: Merkys Gediminas , Bubelienė Daiva
Published: December 2015

Profesorius socialinių mokslų habilituotas daktarasKauno technologijos universiteto Socialinių tyrimų laboratorijaK. Donelaičio g. 20, KaunasTel. 8 37 300 144El. paštas: Gediminas.Merkys@ktu.lt Socialinių mokslų daktarėŠiaulių universitetoEdukologijos fakulteto Edukologijos katedraP. Višinskio g. 25, ŠiauliaiTel. 8 41 595 718El. paštas: daivabubeliene@gmail.comStraipsnyje pateikiami Lietuvos mokytojų (N = 961) kiekybinės apklausos duomenys. Koncepto ir empirinių tyrimų tradicijos požiūriu apklausa sietina su darbinio streso ir profesinio perdegimo (toliau – PP) tyrimais, taip pat gyvenimo būdo, laisvalaikio ir hobio tyrimais. Ieškota atsakymo į klausimą, ar hobis turi įtakos profesinio perdegimo simptomams sušvelninti? Priklausomam kintamajam – profesiniam perdegimui – matuoti buvo sudaryta psichometrinė skalė, susidedanti iš 39 pirminių indikatorių. Hobio (pomėgio) turėjimas, nepriklausomai nuo jo sąsajų su fiziniu aktyvumu, turi apčiuopiamos įtakos profesinio perdegimo simptomams redukuoti. Mokytojai, turintys hobį ir reguliariai juo užsiimantys, pasižymi silpnesniu profesiniu perdegimu, nei tie mokytojai, kurie hobio neturi arba turi, bet yra į savo hobį menkai įsitraukę ir retai juo užsiima.
MOKYTOJAS SAVYJE IR SU SAVIMI
Authors: Kozhevnikova Margarita
Published: December 2015

Margarita Kozhevnikova, Ph.D.Institute of Teacher and Adult Education,Russian Academy of Education, St. Petersburg, Russiae-mail: margaritakozh@ya.ru Straipsnyje aptariama mokytojų savimonė kaip ugdymo filosofijos kategorija (nors paprastai šią kategoriją tiria psichologijos mokslas) ir gvildenamos su ja siejamos problemos. Straipsnyje keliami pagrindiniai su savimone susiję klausimai: Kiek svarbi yra savimonės problema glaudų santykį su mokiniais užmezgusių mokytojų profesinėje veikloje? Ar mokytojų savimonės klausimas gali būti naudingas ir turėti praktinę reikšmę? Kokią įtaką mokytojų savimonė daro subjektyvumui ugdant? Kaip su mokytojų savimone susiję socialinis ir asmeninis tapatumai? Ką reikštų gilintis į mokytojų savimonės spragas ir vientisumą? Koks yra mano kaip asmens „Aš“ ir mano kaip mokytojo „Aš“ santykis – ar čia susiduriama su laisve būti savimi ir pareiga būti mokytoju, ar, atvirkščiai, – pareiga būti savimi ir laisve būti mokytoju? Kaip susipynę mokytojų „galimybių“, „esaties“ ir „priedermių“ aspektai? Kokie parametrai yra svarbūs apibrėžiant savimonę? Ar apskritai mokytojų savimonė gali būti ugdoma? Koks savimonės vaidmuo mokytojų veiklos apibrėžtyje? Kaip „čia ir dabar“ kartu su kitais veiksniais konstruoja veikiančio asmens savimonę laiko tėkmėje?“Autorė analizuoja skirtingas mokytojų savimonės reiškinio sampratas remdamasi modernia Vakarų ir tradicine Rytų (budistine) edukacinės minties prieigomis, taip pat savimonės funkcionavimo procesus, su tuo siejamas problemas, savimonės kultivavimo galimybes ir kt. Autorė teigia, kad mokytojų savimonė gali būti atskleista ir ugdoma mokytojų filosofinio apsisprendimo seminaruose, o straipsnio išvadose pateikiamos pastabos, kurios remiasi aptartomis prieigomis – jos turėtų būti pasitelkiamos organizuojant tokius seminarus.
STUDENTŲ KŪRYBIŠKUMO, ASMENYBĖS BRUOŽŲ IR GIMIMO EILIŠKUMO SĄSAJOS
Authors: Grakauskaitė-Karkockienė Daiva
Published: December 2015

Daiva Grakauskaitė-KarkockienėDocentė socialinių mokslų (psichologijos) daktarėLietuvos edukologijos universitetoUgdymo mokslų fakultetoPsichologijos didaktikos katedraStudentų g. 39-328, LT-08106 VilniusEl. paštas: daiva.karkockiene@leu.ltStraipsnyje pristatomas Lietuvos edukologijos universiteto (LEU) socialinių mokslų ir meninio profilio studentų kūrybiškumo, asmenybės savybių ir gimimo eiliškumo sąsajų tyrimas. Rezultatai parodė, kad socialinių mokslų ir meninio profilio studentų kūrybiškumo skirtumai nėra reikšmingi. Nustatyta teigiama kūrybiškumo ir asmenybės atvirumo priklausomybė. Statistiškai reikšmingų kūrybiškumo ir gimimo eiliškumo skirtumų nerasta. Tyrimas taip pat atskleidė, kad jauniausiems vaikams šeimoje būdingi didesni ekstraversijos įverčių rodikliai.
GEBĖJIMO VEIKTI SAVARANKIŠKAI RAIŠKA UNIVERSITETINIŲ STUDIJŲ METU (SOCIALINIŲ MOKSLŲ SRITIES ATVEJIS
Authors: Rutkienė Aušra , Tandzegolskienė Ilona
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologija) daktarė docentėVytauto Didžiojo universitetoSocialinių mokslų fakultetoEdukologijos katedraK. Donelaičio g. 52-402, LT-44244 KaunasTel.: +370 37 327 827El. paštas: a.rutkiene@smf.vdu.ltSocialinių mokslų (edukologija) daktarė lektorėVytauto Didžiojo universitetoSocialinių mokslų fakultetoEdukologijos katedraK. Donelaičio g. 52-402, LT-44244 KaunasTel. +370 37 327 827El. paštas: i.tandzegolskiene@smf.vdu.ltPagrindinė aukštųjų mokyklų funkcija – rengti studentus būsimai profesijai, plėtoti jų kūrybiškumą, kritinį mąstymą, problemų sprendimo ir bendravimo įgūdžius. Atliktas tyrimas rodo, kad dalis socialinių mokslų srities studentų gebėjimą veikti savarankiškai studijų metu apibūdina kaip paties studento dalyvavimą planuojant, stebint, koreguojant ir vertinant savo mokymosi procesą ir pasiektus rezultatus. Akcentuojamas kūrybiškumas, gebėjimas priimti tinkamus sprendimus naujoje mokymosi situacijoje, derinant turimas ir naujas žinias, įvairesnių problemos sprendimo variantų ieška, atsakomybės už vykdomą veiklą ir būsimus rezultatus prisiėmimas. Kaip pagrindiniai veiksniai, skatinantys veikti savarankiškai studijų metu, įvardijama savikontrolė, motyvacija ir atsakomybė. Dėstytojai, studentų manymu, turėtų suteikti jiems daugiau laisvės ir atsakomybės priimant sprendimus, galimybę išsakyti savo nuomonę ir turėtų naudoti įvairesnius mokymo metodus.
NEĮGALIŲJŲ PROFESINIS ORIENTAVIMAS KAIP PROFESINĖS REABILITACIJOS PASLAUGA
Authors: Sargautytė Rūta , Juozapavičienė Daiva , Šatienė Edita
Published: December 2015

docentė socialinių mokslų (psichologija) daktarėVilniaus universiteto Klinikinės ir organizacinės psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8-5) 266 7605El. paštas: ruta.sargautyte@fsf.vu.ltValakupių reabilitacijos centrasVyr. psichologėVaidilutės g. 69, LT-10100 VilniusTel. (8-5) 247 7545El. paštas: daiva.juozapaviciene@reabilitacija.ltValakupių reabilitacijos centrasDirektorėVaidilutės g. 69, LT-10100 VilniusTel. (8-5) 247 7544El. paštas: edita.satiene@reabilitacija.ltVykdant neįgaliųjų socialinės integracijos politiką, 2005 m. Lietuvoje pradėta teikti kompleksinė profesinės reabilitacijos paslauga, apimanti neįgaliųjų profesinį orientavimą. Paslaugų kokybei užtikrinti Valakupių reabilitacijos centras, turintis metodinio centro statusą, rengia ir diegia profesinio orientavimo ir konsultavimo metodiką, skirtingą turintiems negalią asmenims. Straipsnyje pateikiamas Valakupių reabilitacijos centre sukurtos ir išbandytos profesinio orientavimo paslaugos turinys ir metodika, taip pat 109 profesinės reabilitacijos programoje dalyvavusių klientų profesinio orientavimo efektyvumo analizė.
ASMENS UGDYMO KLASTA POSTMODERNO AMŽIUJE: GYVAS AR MIRĘS KŪRYBIŠKUMAS?
Authors: Duoblienė Lilija
Published: December 2015

Straipsnyje analizuojama kūrybiškumo ugdant konceptas, turinys ir perspektyvos, remiantis kelių filosofų: Bergsono, Dewey, Nietzsches, Deleuze’o įžvalgomis. Siekiama parodyti, kaip skirtingai ir kartu laikantis panašių prielaidų suprantama kūrybiškumo fenomeno kiltis ir jo realizavimo asmens lygiu galimybės. Atskleidžiama, kokia yra nesąmoningo instinkto ir, atvirkščiai, – racionalaus intelekto vieta plėtojant kūrybiškumą, kaip jie susiję su estetine intuicija. Tyrėjų įžvalgos aptariamos nūdienos tiražavimo epochos sąlygomis, kai kiekvienas naujas konceptas ir jo vertingas turinys paverčiamas tuščiu, bet gerai parduodamu ženklu (Joas). Remiantis kritinės pedagogikos teoretikais (Freire, McLaren, Giroux) atskleidžiama, kad ugdant kūrybiškumą šalia estetinio ir intuityvaus matmens labai svarbus yra kritiškumas, kuris leidžia atskirti tai, kas natūralu, nuo to, kas tiražuojama, ir nepaversti ugdomo asmens tuščių ženklų įgijimo mašina.
PAAUGLIŲ VERTYBIŲ KONFIGŪRACIJA KAIP DVASINGUMO PARADIGMOS IŠRAIŠKA: TEORINIS IR EMPIRINIS ASPEKTAI
Authors: Aramavičiūtė Vanda , Martišauskienė Elvyda
Published: December 2015

Straipsnyje atskleidžiama dvasingumo paradigmos esmė, aptariamas jos ir žmogaus prigimties ryšys, o ypač su dvasinėmis galiomis, kurių dėka jis tampa asmeniu, galinčiu transcenduoti tikrovę, būti laisvas, save turėti ir valdyti, autentiškai apsispręsti, remtis sąžine. Pastaroji skleidžiasi būties tiesos pažinimo matmeniu, nuo antikos laikų saistomu su transcendentalijomis (tiesa, gėriu, grožiu). Jų pagrindu sudarytas hipotetinis dvasingumo modelis ir nustatytos paauglių dvasinių vertybių sklaidos tendencijos per dešimtmetį (1999–2009) požiūrių, išgyvenimų ir elgesio lygmenimis.
LYGINAMOSIOS EDUKOLOGIJOS RAIDA PASAULYJE IR LIETUVOS UNIVERSITETUOSE
Authors: Želvys Rimantas , Wolhuter Charl C.
Published: December 2015

Straipsnyje aptariama lyginamosios edukologijos plėtra Lietuvos universitetuose tarptautiniame kontekste. Apžvelgiama istorinė lyginamosios edukologijos raida pasaulyje ir Europoje. Lyginamosios edukologijos disciplina atsirado XX amžiaus pradžioje JAV ir Kanadoje, kurioje ryškų pėdsaką paliko mūsų tautietis, Otavos universiteto profesorius Antanas Paplauskas-Ramunas. Pirmaisiais XX a. dešimtmečiais lyginamoji edukologija pradėta dėstyti ir Vakarų Europos universitetuose. Penktajame dešimtmetyje lyginamosios edukologijos plėtra pasiekė savo zenitą. Dėl įvairių priežasčių šeštuoju ir septintuoju dešimtmečiais dėmesys lyginamajai edukologijai sumažėjo. Nepagerino padėties ir XXI amžiaus pradžioje sustiprėjusi švietimo globalizacija. Lietuvoje lyginamosios edukologijos ištakos taip pat siekia XX amžiaus pradžią. Ketvirtajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje lyginamosios edukologijos srityje dirbo tokie žinomi Lietuvos mokslininkai, kaip antai P. Dielininkaitis, J. Laužikas ir kt. Sovietiniu laikotarpiu lyginamoji edukologija aukštosiose mokyklose nebuvo dėstoma; apsiribota „buržuazinio švietimo“ kritika. Lyginamosios edukologijos atgimimas Lietuvoje prasidėjo po nepriklausomybės atgavimo. Šiuo metu lyginamoji edukologija dėstoma daugelio šalies universitetų pedagogų rengimo programose. Kita vertus, Lietuvos lyginamosios edukologijos mokslininkai vis dar mažai bendrauja su užsienio kolegomis ir yra nepakankamai matomi tarptautiniame kontekste. Lietuvos atstovai kol kas nedalyvauja Europos lyginamosios edukologijos draugijos veikloje. Tam tikslui lyginamosios edukologijos specialistai turėtų susiburti į akademinę bendriją. Didesnio šalies mokslininkų dėmesio taip pat turėtų sulaukti lyginamieji švietimo kokybės, lygybės ir socialinio teisingumo, švietimo kokybės užtikrinimo, socialinio mobilumo, švietimo ryšio su ekonomikos plėtra ir kt. aspektai.
VADOVĖLĮ PAPILDANČIŲ MOKYMO PRIEMONIŲ NAUDOJIMO TENDENCIJOS LIETUVOS BENDROJO UGDYMO MOKYKLŲ PAMOKOSE
Authors: Kalvaitis Albinas
Published: December 2015

Straipsnyje aptariamas įvairių mokymo priemonių naudojimas per mokomųjų dalykų pamokas bendrojo ugdymo mokykloje. Analizuoti 6 575 Nacionalinės mokyklų vertinimo agentūros išorės vertintojų parengti pamokos stebėjimo protokolai iš 98 įvairiose Lietuvos savivaldybėse veikiančių bendrojo ugdymo mokyklų. Pamokų stebėjimai vykdyti 2010–2011 mokslo metais, kai išorės vertintojai atliko planinį šių mokyklų išorės vertinimą. Pamokų stebėjimo protokolų analizė atlikta 2011 metais. Taip pat straipsnyje pateikiamas autoriaus parengtas ir analizei naudotas mokymo priemonių klasifikatorius.
PO JOHNO DURHAMO PETERSO PASKAITŲ: KAS YRA IR KAS NĖRA MEDIJOS...
Authors: Vasilionok Svetlana , Bakaitė Martyna
Published: December 2015

Permainos ir technologijos nestovi vietoje. Jos labai greitai kinta priklausomai nuo poreikių, ekonominių ir socialinių sąlygų. Nuošaly nelieka ir Vilniaus universitetas, kuriame nuolat vyksta įvairūs projektai, renginiai, paskaitos. [...]
„ŽMOGAUS ŠVENTĖJE“ DISKUSIJOS DĖL UNIVERSITETO LIKIMO
Authors: Stonkuvienė Irena
Published: December 2015

...
STUDENTŲ ADAPTYVAUS IR NEADAPTYVAUS PERFEKCIONIZMO IR PATIRTO AUKLĖJIMO STILIŲ RYŠYS
Authors: Kontrimienė Simona
Published: December 2015

Studentų adaptyvaus ir neadaptyvausperfekcionizmo ir patirto auklėjimo stilių ryšysSimona KontrimienėLektorė socialinių mokslų (edukologijos) doktorantėVilniaus universiteto Filosofijos fakulteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. 85 266 76 25El. paštas: simona.kontrimiene@uki.vu.ltStraipsnyje tiriama, kaip studentų adaptyvaus ir neadaptyvaus perfekcionizmo tipai susiję su vaikystėje ir paauglystėje patirto auklėjimo stiliais. Nustatytas statistiškai reikšmingas teigiamas tyrimo dalyvių adaptyvaus perfekcionizmo ir autoritetingo auklėjimo stiliaus bei neadaptyvaus perfekcionizmo ir valdingo auklėjimo stiliaus ryšys. Sudaryti prognostiniai modeliai atskleidė, kad autoritetingą auklėjimo stilių taikantys tėvai gali labiau tikėtis išugdyti adaptyvų savo vaikų perfekcionizmą, o valdingas auklėjimo stilius yra reikšmingas neadaptyvaus perfekcionizmo prediktorius.
MENTORYSTĖ IR NAUJŲ DARBUOTOJŲ SOCIALIZACIJA: LAIKAS GALVOTI APIE MENTORIŲ ATRANKĄ?
Authors: Žukauskaitė Irena
Published: December 2015

Socialinių mokslų daktarėVilniaus universitetoKlinikinės ir organizacinės psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: irena.zukauskaite@fsf.vu.ltApklausus 180 naujų darbuotojų, iš kurių 124 neturėjo mentorių, ir 56 darbuotojus – kurie jų turėjo, bei 56 mentorius nustatyta, kad naujų darbuotojų mentoriais skiriami patenkinti darbu ir motyvuoti, įsipareigoję organizacijai darbuotojai, pasižymintys aukšta profesine, socialine ir vidutine andragogine kompetencija. Tapsmas mentoriumi gali būti lemiamas skirtingų motyvų – iššūkio sau, galimybės mokytis, altruizmo, tačiau pasitaiko, kad mentoriais tampama nurodžius vadovui. Profesinė ir socialinė kompetencija ir įsipareigojimas organizacijai yra svarbiausios mentoriaus savybės, susijusios su naujų darbuotojų socializacija. Tačiau gauti rezultatai, kad geriau, jog mentoriaus nebūtų, nei kad paskirtas mentorius nekompetentingas, rodo, jog būtina svarstyti apie norinčiųjų tapti mentoriais atranką.
KALBOS DIDAKTIKA: KALBOS UGDYMO PARADIGMŲ KAITA IR KALBOS MOKYMO(SI) LOGIKA
Authors: Nauckūnaitė Zita
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėLietuvos edukologijos universitetoLietuvių kalbos ir literatūros didaktikos katedraT. Ševčenkos g. 31, LT-03111 VilniusTel. (8 5) 233 08 52El. paštas: zita.nauckunaite@leu.ltStraipsnyje nagrinėjamas lingvistinis kalbos didaktikos aspektas. Aptariami lietuvių kalbos programų, sudarytų pagal sisteminę ir komunikacinę-integracinę kalbos ugdymo paradigmas, pranašumai ir trūkumai. Pagrindžiamas siekis atnaujinant lietuvių kalbos ir literatūros pagrindinio ugdymo programą (2015 m.) suderinti abi kalbos ugdymo paradigmas, kokybiškai nauju pavidalu grįžtant prie sisteminio kalbos ugdymo ir stiprinant sakytinės bei rašytinės kalbos vartojimą pagal komunikacinės-integracinės kalbos ugdymo paradigmos teorinę ir praktinę mintį. Atnaujinta lietuvių kalbos ugdymo programa remsis sinergetika kaip nauja moksline paradigma.
MOKYTOJŲ POŽIŪRIS Į INTEGRUOTĄ SVEIKATOS UGDYMĄ IR VAIDMUO JĮ ĮGYVENDINANT
Authors: Gudžinskienė Vida , Česnavičienė Jūratė
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėMykolo Romerio universitetoEdukologijos ir socialinio darbo institutasAteities g. 20, LT-08303 VilniusTel. (8 5) 271 4716El. paštas: vida.gudzinskiene@mruni.euSocialinių mokslų (edukologijos) daktarėLietuvos edukologijos universitetoSveikatos ir fizinio ugdymo katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusTel. (8 5) 279 0542El. paštas: jurate.cesnaviciene@leu.ltStraipsnyje, remiantis mokslinės literatūros analize, atkreipiamas dėmesys į bendrojo ugdymo mokytojų vaidmenį, įgyvendinant integruotą mokinių sveikatos ugdymą. Pateikiami kokybinio tyrimo rezultatai atskleidžia, kad mokytojai įžvelgia integruoto sveikatos ugdymo svarbą ne tik mokinių bendrosioms kompetencijoms ugdyti (is), motyvacijai rūpintis savo sveikata skatinti ir palaikyti, bet ir savo pačių kompetencijų tobulinimosi aspektu. Subjektyvus mokytojų požiūris atskleidžia jų atsakomybę integruojant sveikatos ugdymą.
GIEDRĖ PURVANECKIENĖ: KOKYBIŠKO ŠVIETIMO PAGRINDAS – LYGIOS GALIMYBĖS IR SOCIALINIS TEISINGUMAS
Authors: Stonkuvienė Irena
Published: December 2015

Jubiliejai
TIKSLIŲJŲ MOKSLŲ DALYKŲ PASIRINKIMO BENDROJO UGDYMO MOKYKLOJE MOTYVAI
Authors: Gesevičienė Vilma , Mazėtis Edmundas
Published: December 2015

Lektorė socialinių mokslų (edukologija) daktarėLietuvos edukologijos universitetoMatematikos katedraStudentų g. 39, LT-08106, VilniusTel. (8-5) 275 1377El. paštas: vilma.geseviciene@leu.ltDocentas matematikos mokslų daktarasVilniaus universitetoMatematikos ir informatikos metodikos katedraNaugarduko g. 24, LT-03225, VilniusTel. (8-5) 219 3086El. paštas: edmundas.mazetis@mif.vu.ltStraipsnyje apžvelgiami Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų 11–12 klasių mokinių tiksliųjų mokslų dalykų pasirinkimo prioritetai ir motyvai, nes mokomųjų dalykų ir jų lygių pasirinkimas turi ne tik akademinį pagrindą, bet ir yra vienas iš svarbiausių veiksnių, lemiančių karjeros raidos sėkmę ateityje. Tyrimo rezultatai rodo, kad daugelis respondentų palankiai vertina tiksliųjų mokslų dalykų pasirinkimo galimybes, tačiau menkai jas sieja su tolesniu mokymusi ir profesine veikla. Straipsnyje pateikti tyrimo rezultatai galėtų sudominti įvairių lygių ugdymo proceso organizavimo specialistus, mokytojus, tėvus ir pačius mokinius.
10–16 METŲ MOKINIŲ NUOSTATOS DĖL MATEMATIKOS IR METAKOGNITYVAUS SĄMONINGUMO SĄSAJA
Authors: Seniūnaitė Raminta , Pociūtė Birutė
Published: December 2015

MagistrantėVilniaus universitetoBendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: raminta.seniunaite@gmail.comSocialinių mokslų daktarė docentėVilniaus universitetoBendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: birute.pociute@fsf.vu.ltPrasti matematikos mokymosi rezultatai, neigiama matematikos mokymosi nuostata, mokinių nerimas matematikos pamokose ir nepasitikėjimas savo gebėjimais sprendžiant matematikos užduotis yra viena iš rimčiausių šiuolaikinės mokyklos problemų. Tyrimo tikslas – ištirti 10–16 metų mokinių nuostatos dėl matematikos ir metakognityvaus sąmoningumo raišką ir sąsają. Tyrime dalyvavo 168 vienos Vilniaus gimnazijos 4–9 klasių mokiniai. Gauti tyrimo rezultatai parodė, kad nuostata dėl matematikos mokymosi teigiamai susijusi su metakognityviu sąmoningumu, saviveiksmingumu, akademiniais pasiekimais ir statistiškai reikšmingai skiriasi atsižvelgiant i mokinių amžių ir lytį. Daugialypė tiesinė regresija parodė, kad matematikos mokymosi nuostata leidžia nuspėti akademinius pasiekimus, o metakognityvus sąmoningumas – nuostatą dėl matematikos. Remiantis tyrimo rezultatais, metakognityvaus sąmoningumo ugdymu gali būti formuojama labiau teigiama nuostata dėl matematikos mokymosi.
PEDAGOGINIO AUTORITETO SAMPRATOS ONTOLOGINĖS PERSPEKTYVOS LINK
Authors: Barbierato Cristiana
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) doktorantėVilniaus universiteto Filosofijos fakulteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 1/9, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: cristiana.barbierato@fsf.vu.ltAnalizuojant literatūrą, skirtą autoriteto temai, remiantis edukologijos ir filosofijos tradicija, galima pastebėti dvejopą tendenciją: šalia autorių, kurie žiūri į autoritetą įtariai ir jį traktuoja kaip ribojantį žmogų, neleidžiantį atsiskleisti jo asmenybei, yra tokių, kurie autoritetą mano esant teigiamu reiškiniu. Tačiau pastarieji taip pat ne visada pasiekia autoriteto fenomeno gelmes. Šio straipsnio tikslas – aptarti filosofų ir edukologų suformuluotas autoriteto sampratas, susitelkiant ties autoriais, kurie, grįždami į autoriteto žodžio etimologiją, ne tik autoritetą mano esant teigiamu reiškiniu visuomenės ir žmogaus gyvenime bei pozityviu ugdymo veiksniu, bet ir pagrindžia jį ontologiškai. Taip apskritai autoritetas konfigūruojasi kaip „auginantis autoritetas“, atitinkantis žmogaus prigimtį, nes „kažkas kitas“, susidūrimas su „kitybe“ suteikia galimybę būti savimi.
Physical Fitness in Young Adults Born Preterm
Authors: Tikanmäki Marjaana , Tammelin Tuija , Sipola-Leppänen Marika , Kaseva Nina , Matinolli Hanna-Maria , Miettola Satu , Eriksson Johan G. , Järvelin Marjo-Riitta , Vääräsmäki Marja , Kajantie Eero
Published: December 2015

BACKGROUND:

Young adults born preterm have higher levels of cardiometabolic risk factors than their term-born peers. Muscular and cardiorespiratory fitness have important cardiometabolic and other health benefits. We assessed muscular, cardiorespiratory, and self-rated fitness in preterm-born young adults.

METHODS:

We studied unimpaired participants of the ESTER (Ennenaikainen syntymä ja aikuisiän terveys [Preterm Birth and Early-Life Programming of Adult Health and Disease]) birth cohort study at age 23.3 (SD: 1.2) years: 139 born early preterm (EPT; <34 weeks), 247 late preterm (LPT; 34–36 weeks), and 352 at term (control group). We measured muscular fitness with the number of modified push-ups performed in 40 seconds and maximal handgrip strength of the dominant hand, cardiovascular fitness with heart rate at the end of a 4-minute step test, and self-rated fitness. Data were analyzed with linear regression.

RESULTS:

Young adults born EPT (−0.8; 95% confidence interval: −1.5 to −0.1; adjusted for gender, age, and source cohort) and LPT (−0.8; −1.4 to −0.3) performed fewer modified push-upsthan controls. Handgrip strength was 23.8 (0.9–46.8) N lower in EPT participants. Cardiorespiratory fitness, measured by submaximal step test, was similar. On a self-rated fitness scale (1–5), the EPT adults reported0.2 (0.0–0.4) lower scores than controls. After adjustment for early-life confounders, the results remained. They attenuated after further adjustment for mediating factors.

CONCLUSIONS:

Young adults born EPT and LPT had lower muscular fitness than controls, which may predispose them to cardiometabolic and other chronic diseases. Adults born EPT also perceived themselves as less fit than controls.
Ichthyofaunal survey of stretches of the Guariba and Rooselvelt Rivers, in Guariba State Park and Guariba Extractive Reserve, Madeira River basin, Amazonas, Brazil
Authors: Pedroza Wellington Silva , Ribeiro Frank Raynner V. , Teixeira Túlio Franco , Ohara Willian M. , Py-Daniel Lúcia H. Rapp
Published: December 2015

The fishes presented herein were collected in small streams, in channel of lagoons and in the main channel of the Guariba River, as well as in one tributary of the right bank of the Roosevelt River, both clear-water tributaries of Aripuanã River, Madeira River basin. Field work was carried out in November 2008, during the low water season. Sampling resulted in 3924 specimens belonging to 160 species distributed in 34 families, and seven orders. Eight species are recognized as new, two of which were recently described. This study represents the first fish survey for the region and will certainly provide valuable information for future studies and maintenance of the poorly known fish diversity of these two conservation areas.
Fishes of Sungai Enam and Sungai Telang in Temengor Reservoir, Perak, Malaysia
Authors: Hashim Zarul Hazrin , Shah Amir Shah Ruddin Md. , Mohammad Mohd. Syaiful , Mansor Mashhor , Sah Shahrul Anuar Mohd.
Published: December 2015

An inventory study of fishes was carried out from June 2003 to May 2004 at Sungai Enam and Sungai Telang, which was last logged 40 years ago. In spite of the negative impacts of logging, the study recorded a total of 21 fish species in these headwaters, comprising nine families. Sungai Telang recorded 19 species with 11 species classified as “locally rare”, whereas Sungai Enam recorded 11 species with nine species classified as “locally rare”. When species from previous studies were included, the total number of species recorded in Sungai Enam and Sungai Telang was 28 and 27 species respectively. The presence of Devario regina, Neolissochilus soroides and Poropuntius smedleyi in all inventory studies conducted indicate that both headwaters are healthy, and function as sources of clean water, nutrient supplies and fish recruits for Temengor Reservoir.
Richness and similarity of the Cerrado vascular flora in the central west region of São Paulo state, Brazil
Authors: Ishara Katia Losano , Maimoni-Rodella Rita C. S.
Published: December 2015

This study aims to characterize and compare three Cerrado areas (one cerradão and two cerrado sensu stricto areas) in Patrânia, São Paulo state, southeastern Brazil, concerning the floristic composition. In total, 250 taxa were found belonging to four species of pteridophytes, one species of an exotic gymnosperm and 243 species of angiosperms. Differences in species number and proportion of the woody and herbaceous components were observed among the three Cerrado areas. The similarity analysis revealed that the cerradão seems quite peculiar, showing low similarity level with the cerrado sensu stricto areas contiguous to it, being more similar to other cerradão areas located in nearby municipalities.
Illustrated list of additions to the ichthyofauna of the Caura River, Venezuela
Authors: González Nirson , Echevarría Gabriela , Daza Felix , Mass Francis
Published: December 2015

Twenty nine species have been added to the annotated checklists of the ichthyofauna of the Caura River Basin, Guiana Shield, Venezuela. Of these, 18 were found in two floodplain lagoons in the lower Caura, corresponding to the orders Characiformes, Clupeiformes, Gymnotiformes, Siluriformes and Perciformes and one species of Tetraodontiformes in the port of Maripa. The others 11 species were found in the upper Caura, representing the orders Characiformes, Gymnotiformes and Siluriformes. Previous ichthyofaunal surveys in the Caura river Basin recorded a total of 514 species, including 150 species for the upper Caura and 492 for the lower Caura. After our recent survey the total number of fish species in the whole drainage basin increased to 543 species, of which 172 and 510 belong to the upper and lower Caura, respectively.
Bees (Hymenoptera: Apoidea: Apidae s.l.) captured with Malaise and pan traps along an altitudinal gradient in the Parque Estadual da Serra do Mar, Ubatuba, São Paulo, Brazil
Authors: Gonçalves Rodrigo B. , Santos Eduardo F. , Scott-Santos Cristiane F.
Published: December 2015

A list of bee species surveyed along an altitudinal gradient in Ubatuba, Brazil using Malaise and pan traps is presented. A total of 289 individuals representing 57 species, 33 genera, and 5 subfamilies were collected. Most individuals and species were collected at around 600 m altitude, and almost all species were collected with Malaise traps. Detrended Correspondence Analysis revealed a correlation between the occurrence of stingless bees and the altitude, confirming the usefulness of stingless-bee communities to reveal gradient patterns.
Angiosperms of Nanmangalam Reserve Forest, an urban forest in Metropolitan Chennai, India
Authors: Nehru Prabakaran , Gnanasekaran G. , Karthick N. Muthu , Narasimhan D.
Published: December 2015

Humans have altered the forests of urban regions drastically, thereby reducing the original forests to isolated fragments. Such fragments may contain remnants of the original vegetation. Nanmangalam Reserve Forest (NRF), located in the Metropolitan Chennai, Tamil Nadu, India, is an example of such a forest fragment, covering an area of 321 ha. A total of 449 angiosperm species belonging to 313 genera representing 83 families were recorded from NRF. Amongst the species, 79% were dicots and 21% were monocots. The most genera/species rich families were Fabaceae (37/69) and Poaceae (34/52). The species rich genera included Cassia (10), Crotalaria (7), Erogrostis, Hedyotis and Phyllanthus (6 each). Six endemic species were recorded. This diversity amidst a rapidly expanding city has to be protected in order to enable the conservation agenda of urban areas.
The fish fauna of the Corrientes stream basin, Patos lagoon system, state of Rio Grande do Sul, southern Brazil
Authors: Volcan Matheus Vieira , Lanés Luis Esteban Krause , Gonçalves Ândrio Cardozo , Fonseca Alinca Peres da , Cirne Maximiano Pinheiro
Published: December 2015

The fish sampled in this study were captured in seasonal collections samplings, conducted between May 2006 and February 2007 in 15 stretches of the Corrientes stream basin, Patos lagoon system, Rio Grande do Sul state, Brazil. A total of 8088 specimens were collected, belonging to nine orders, 24 families and 68 species. In general, the ichthyofauna in this basin has the same pattern recognized for Neotropical rivers with predominance of Characiformes and Siluriformes orders and a high representative of the Characidae and Loricariidae families.
Anurans of a disturbed area in Jarú, Rondônia, Brazil
Authors: Piatti Liliana , Amaro Paulo Matthes Orlandi de , Araújo Jhonatas Fernando de Jesus , Sanches Vitor Quadros Altamore , Bernarde Paulo Sérgio
Published: December 2015

This paper presents a checklist of anurans species and their distribution in a disturbed area in the municipality of Jarú, Rondônia state, Brazil. Nineteen species belonging to eight families were sampled with pitfall traps and time constrained searches. About 70% of the species were found in a secondary forest and 40% were found only in this environment, while about 57% were found in pastures, with 26% of species being registered only in this habitat. Our results were similar to those of previous studies in other disturbed areas of Rondônia. Species that can be found in different habits were unevenly distributed, with forested environments harboring more species. Despite its nearness to Cerrado and the large number of open areas available, most species found are typical of the Amazon forest.
Fishes from Lachuá Lake, Upper Usumacinta Basin, Guatemala
Authors: Granados-Dieseldorff Pablo , Christensen Mäds F. , Kihn-Pineda P. Herman
Published: December 2015

Guatemala’s Maya Lowlands constitute one of the most biodiverse regions in Mesoamerica and include 35% of the total number of continental fish species estimated for the nation. From May 2000 through February 2001, we conducted the first long-term ichthyological survey of Lachuá Lake, a 4 km2, 195 m deep, karstic sinkhole located in the middle of Guatemala’s Laguna Lachuá National Park (LLNP), southern Maya Lowlands. Thirty-six native fish species were identified and Gobiomorus dormitor Lacepède, 1800 was collected for the first time in northern Guatemala. Greater number of species occurred in the rocky shore of the lake’s littoral zone, especially around the mouths of Lachuá’s tributary and effluent rivers, and close to the visitor center of LLNP. A hierarchical cluster analysis for classifying ichthyogeographically regional fish assemblages placed Lachuá Lake in the upper Usumacinta River drainage basin shared by Guatemala and Mexico, stressing the need for regional conservation and management strategies.
Angiosperms of Sendirakillai Sacred Grove (SSG), Cuddalore District, Tamil Nadu, India
Authors: Gnanasekaran G. , Nehru P. , Narasimhan D.
Published: December 2015

We provide a checklist of Angiosperm alpha diversity of Sendirakillai Sacred Grove (SSG), a community conserved Tropical Dry Evergreen Forest (TDEF) fragment located on the Coromandel Coast of Cuddalore district (11°44’24” N, 79°47’24” E), Tamil Nadu, South India. Plant specimens were collected either with flowers or fruits and were identified and confirmed with available regional floras, revisions and monographs. In the present study, we have enumerated a total of 180 species and 2 varieties belonging to 151 genera distributed in 66 families from 29 orders according to Angiosperm Phylogeny Group III Classification. More than 30% of the total flora is represented by six families namely Fabaceae (14), Rubiaceae (12), Cyperaceae (10), Apocynaceae (8), Poaceae (8) and Euphorbiaceae (7). Three endemic species to India and three species that are confined to peninsular India and Sri Lanka are recorded from the sacred grove. Threats to the biodiversity of sacred grove are identified and conservation strategies are proposed.
Small mammals (Didelphimorphia, Rodentia and Chiroptera) from Pampean Region, Argentina
Authors: Fernández Fernando J. , Idoeta Fabricio , García-Esponda César , Carrera Joaquín D. , Moreira Germán J. , Ballejo Fernando , De Santis Luciano J. M.
Published: December 2015

We studied small mammal assemblages recovered from owl pellets collected at 11 locations throughout the Argentina’s Pampean Region. We identified 21 species, including two marsupials, one bat, and 18 rodents. From the analysis of this dataset, we could distinguish three main groups of small mammals that currently inhabit the Pampean Region: 1) a group of taxa related to Pampean agroecosystems (Calomys spp., Akodon azarae, and Oligoryzomys flavescens); 2) a group of Brazilian species (Cavia aperea, Oxymycterus rufus, Necromys lasiurus, Necromys obscurus, Holochilus brasiliensis, and Monodelphis dimidiata); and 3) a group including species from Patagonia, Espinal and Monte phytogeographic provinces (Microcavia australis, Oligoryzomys longicaudatus, Eligmodontia typus, Graomys griseoflavus, and Akodon molinae). In addition, we documented the first record of a species of the large-bodied group of Calomys in Buenos Aires province, expanding its distribution ca. 420 km southward.
Amphibia, Anura, Centrolenidae, Cochranella adenocheira Harvey and Noonan, 2005: Distribution and geographic extension in the state of Rondônia, Brazil
Authors: Oliveira Uécson Suendel Costa de , Meneghelli Diego , Messias Mariluce Rezende
Published: December 2015

We report the first formal record of Cochranella adenocheira Harvey and Noonan, 2005 in the state of Rondônia, Brazil.
First state record and distribution extension of Pleurodema diplolister (Peters 1870) (Anura: Leiuperidae) from state of Goiás, Brazil
Authors: Andrade Sheila Pereira de , Vaz-Silva Wilian
Published: December 2015

Here we provide a new record of Pleurodema diplolister, extending its distribution around 82 km southeast from the nearest locality reported. The species was found in the municipality of São Domingos, state of Goiás, Central Brazil. This is the first record of this species in the state of Goiás.
Amphibia, Anura, Hylidae, Phyllomedusa tarsius Cope, 1868: Distribution extension, new country record and geographic distribution map
Authors: Forlani Maurício C. , Bernardo Pedro H. , Zaher Hussam
Published: December 2015

We provide a review of the geographic distribution of Phyllomedusa tarsius. A new record from Guyana corresponds to the eastern limit of the range for the species, which now includes the Guiana shield.