bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Здоровов’язберігаючі домінанти в українських прислів’ях і приказках
Authors: Дмитренко Вікторія
Published: June 2021

Статтю присвячено аналізу українських народні прислів’їв і приказок з точки зору репрезентації в них інформації щодо збереження здоров’я людини. У публікації, доводиться важливість і необхідність осмислення й усвідомлення народної мудрості на всіх етапах розвитку суспільства. Автор наголошує, що прислів’я й приказки – це своєрідний народний заповіт, який допомагає людині, що обрала їх за своєрідне життєве кредо, прожити життя з найменшою кількістю помилок і дискомфорту, у повній гармонії із собою й із соціумом. В українських прислів’ях і приказках збережено й відтворено особливості народного менталітету.
«Для того, щоб дістатися світла, потрібно пройти темряву». Прикмети антиутопії у романі Ярослава Мельника «Маша, або Постфашизм»
Authors: Юрчук Олена
Published: June 2021

У статті зосереджено увагу на романі Ярослава Мельника «Маша, або Постфашизм», котрий має виразні прикмети антиутопії. Автор моделює державу в далекому майбутньому, що вирізняється неогуманізмом. На позір ідеальне суспільство виявляється тоталітарним соціумом, у якому люди володіють людиноподібними істотами – сторами. Роман Ярослава Мельника, як і більшість антиутопій, актуалізує питання про людську свободу й кастовий поділ. Своєрідність «Маші, або Постфашизму» в тому, що питання свободи й поділу вирішується не в межах бінарної опозиції «людина – людина», а «людина – тварина». Конфлікт людини й держави зумовлює не страх людини перед системою чи відчуття своєї вторинності, радше втому від перенасичення в задоволенні власних потреб.
Казка та реальність у творчості Антуана де Сент-Екзюпері
Authors: Ковальчук Ольга
Published: June 2021

Стаття акцентує одну з найхарактерніших рис творів Антуана де Сент-Екзюпері, а саме – вдале переплетення казкового та реального в його художній системі, що й робить твори письменника цікавими, як для дорослих, так і для дітей. У статті висвітлено та проаналізовано погляди вітчизняних та зарубіжних науковців щодо філософського сенсу твору «Маленький принц» Антуана де Сент-Екзюпері, який надійно ввійшов у шкільну програму із зарубіжної літератури. Розкрито багатогранність світобачення письменника, висвітлено його думки та ідеї щодо суті речей, віри у великий духовний та інтелектуальний потенціал людства. На основі узагальнення досліджень розкрито та обґрунтовано проблему казкового та реального у творчості Антуана де Сент-Екзюпері.
Конотативні виміри мотивів української літературної казки
Authors: Кизилова Віталіна
Published: June 2021

У статті висвітлено проблему мотиву літературної казки. Звернено увагу на особливості застосування в авторському тексті фольклорного первня, його  “осучасненні” залежно від концепції твору, світоглядних уподобань, соціокультурного контексту доби. На прикладі мотивів сну і дзеркала української літературної казки другої половини ХХ – початку ХХІ ст. продемонстровано семантичну спорідненість, розглянуто конотативні можливості, продуктивність щодо репрезентації авторського ставлення до світу. У казковому літературному творі мотиви стають актуалізатором його глибинної структури, посилюють символічний зміст, забезпечують кількаплощинність тексту.
Функції грошей в авантюрному романі Олега Галетки «Гроші, Куба і література»
Authors: Ковпік Світлана
Published: June 2021

У статті йдеться про функцію грошей у житті письменника. Авторка статті спробувала визначити вплив, залежність, прив’язаність до грошей людини мистецтва слова. А також розглянула наслідки процесу написання творів художньої літератури за гроші для психіки письменника. Окрім цього, у статті визначено рівень економічної свідомості персонажів творів. Розглянуто роль грошей у житті персонажів різних соціальних прошарків. Помічено, що ставлення персонажів до грошей виконує ще й характеристичну функцію. Деякі персонажі роману «Гроші, Куба і література» обирають гроші як інструмент формування способу життя. За гроші купують любов, свободу, витвір мистецтва, рідних. Лексема «гроші», котра у назві є релевантною перебуває у сильній позиції в тексті роману. З’ясовано, що міра вартості праці письменника визначається сумою, котру донька олігарха витрачає за тиждень. Гроші виконують у романі свою економічну функцію – міра вартості.
Гра як чинник творчості (за есе Костянтина Москальця «Гра триває)
Authors: Мельник Наталя
Published: June 2021

У статті досліджуються ідейно-художні функції концепту «гра» в есе Костянтина Москальця «Гра триває».  Гра трактується автором як чинник та найвищий вияв творчості, засіб подолання абсурду сучасного світу, необхідна складова життя митця в гармонії з собою, сенс його життя. Творчість осмислюється як чин, місія митця, який, попри несприятливі умови, час, тоталітарний тиск, байдужість оточуючих, повинен шукати смисл життя у смислопросторі Гри, створивши його самотужки.
Засоби створення атмосфери саспенсу в романi Макса Кiдрука «Бот. Гуаякiльський парадокс»
Authors: Коломiєць Наталя
Published: June 2021

У статті зроблено спробу дослідити художні засоби створення атмосфери саспенсу в романі «Бот. Гуаякільський парадокс» сучасного українського письменника Макса Кідрука. Атмосфера саспенсу розглядається як цілісність, що формується в результаті авторочитацької комунікації.  У результаті проведеного аналізу визначено, що створення ефекту напруги та очікування (як передбачуваних реакцій реципієнта) досягається завдяки взаємодії різних засобів та прийомів (авторський буктрейлер, синтез мистецтв, інтертекстуальні зв’язки, графічні засоби, засоби художньої виразності та ін.).
Травма пам’ятi у п’єсi П.Ар’є «Кольори»
Authors: Павлова Ольга
Published: June 2021

У цій статті автор розглядає травму пам’яті в художньому дискурсі постмодерної драматургії. Увагу закцентовано на виявленні символічних та психологічних аспектів рецепції «офіційної історії»: накладанні та взаємопроникненні архаїчного та соціального міфів, моделі ініціації; співвідношенні концепту «Свій»/«Чужий»; особливості «пам’яті» та «спогадів» про пережите; художнього втілення архетипних образів Землі/Дому; декодифікації ментального коду нації.
Творчiсть Марка Кропивницького в рецепцiї Iвана Франка
Authors: Новиков Анатолiй
Published: June 2021

У розвідці наголошується, що багатогранна творчість М. Кропивницького постійно була в полі зору І. Франка. Критик дав  високу оцінку створеному ним театру на східних теренах України, зараховував до когорти корифеїв у царині національної драматургії. Також відчутний вплив Кропивницького на драматургічний доробок Франка, зокрема в драмі «Учитель».
Перекладацька діяльність української діаспори ХХ століття: напрями та здобутки
Authors: Варданян Марина
Published: June 2021

У статті визначаються три головні напрямки перекладацької діяльності української діаспори. Перший напрямок сягає власне формування перекладацтва в українському зарубіжжі, що пов’язано з історією перекладу. Оскільки перекладачі українського зарубіжжя зазвичай були переважно теоретиками та критиками художнього перекладу, другий напрямок перекладацької діяльності розкриває питання теоретичних аспектів перекладу (питання перекладу поезій, вивчення принципів укладання перекладних антологій, жанрів перекладу тощо). Третій напрямок охоплює власне мистецькі практики перекладачів українського зарубіжжя, постаті яких узагальнюються за різними критеріями.
Реінтерпретація історії у романах Володимира Лиса
Authors: Журба Світлана
Published: June 2021

У статті на матеріалі романів «Століття Якова», «Соло для Соломії», «Країна гіркої ніжності» Володимира Лиса простежено особливості художньої реінтерпретації маловідомих сторінок історії Волині ХХ століття. Акцентовано на періоді репресій 30-х років, долі дітей «ворогів народу» та повстанському русі УПА. Вказано на руйнування канону щодо  добровільного прийняття селянами радянської влади на Волині. Простежено художні шляхи «ревізії історії» у романістиці письменника. Альтернативна історія епохи оприявлена через приватний досвід героїв. Історична достовірність маркована датами, просторовими координатами, реальними постатями доби. Нехрестоматійне зображення дійсності дозволило автору вказати на плюралістичність історичної правди.
Інтертекстуальність роману С. Процюка «Тотем»
Authors: Черниш Анна
Published: June 2021

Стаття присвячена аналізу інтертекстуальних маркерів у романі С. Процюка «Тотем». Найчисельнішими інтертекстуальними проявами у творі постають алюзії. Особливу інтертекстуальну ауру роману С. Процюка «Тотем» витворюють оніми, з якими пов’язані стійкі асоціації як певні психокоди. Вагомого інтертекстуального звучання у романі додають біблеїзми, цитати зі святого Письма та образ Христа-Спасителя, що виступають готовими текстовими прецедентами для авторських розмислів і художнього паралелізму, відповідаючи за формування дискурсу спасіння, прозріння і віронавернення. Особливого інтертекстуального звучання у романі С. Процюка набуває метафора йожефа менгеле як алюзія на прототип жорстокого лікаря-експериментатора, що призводить до тотемозалежності / тотемоколінкування / тотемоплекання, засоційованого з людською деструкцією, виродженням, облудливістю, гріховністю, аморальністю, безчесністю і безвільністю. Алюзія на Йозефа Менгеле у романі мотивує появу численних людських вад, увиразнює мотив гріхопадіння і віровідступництва, пояснює психологічні коди низки неврозів, психозів, страхів, патологій у житті героїв. Інтертекстуальними маркерами у романі С. Процюка «Тотем» виступають епіграфи до окремих розділів твору, увиразнюючи авторську позицію і суголосність цитованому, відзначаючись випереджальним характером інформування сюжетних колізій.
Художня трансформація герменевтичних концепцій Мартіна Гайдеггера у ліриці Ігоря Римарука
Authors: Анісімова Ніна
Published: June 2021

У статті проаналізовано мотив творчості та образ Поета у ліриці представника поетичного покоління 1980-х років Ігоря Римарука. Теоретичною основою дослідження обрано герменевтичні концепції Мартіна Гайдеґґера, висловлені ним у працях «Навіщо поети?», «Гельдерлін і сутність поезії». Простежено драматичні колізії і внутрішні конфлікти мотиву творчості у поетичних збірках І. Римарука, зумовлені міфологемою «проклятого поета», що має давні традиції в українській літературі. Аналізується художня самобутність поетичних текстів. Визначається естетична оригінальність філософських мотивів на матеріалі поетичних збірок І.Римарука «Сльоза Богородиці», «Божественний вітер».
Сенсорні образи в художньо-літературній Проекції повісті Е.-Е. Шмітта «Дитя Ноя»
Authors: Яременко Наталя
Published: June 2021

У статті розглянуто специфіку функціонування сенсорних образів у повісті Еріка-Емманюеля Шмітта «Дитя Ноя». Автором відзначено, що ці образи характеризуються найвищим ступенем емоційного резонансу і є вагомою складовою психопоетики твору. Спираючись на позицію, сформульовану в дослідженнях Х. У. Гумбрехта, наголошено на неможливості ігнорувати ставлення до навколишнього, яке базується на присутності в ньому. Така позиція обумовлена тим, що чуттєве сприйняття предметного світу є первинним базовим механізмом його осягнення людиною. У досліджуваному тексті саме сенсорні (зорові, звукові, тактильні, ольфакторні, смакові) образи вибудовують смислову модель світу твору та проявляють сутність характеру персонажа, світосприйняття автора. Сенсорні образи розглядаться як такі, що окреслені їхньою предметністю. Вони репрезентують відчуття окремих властивостей навколишнього, часто виконують роль каталізатора розвитку дії, концентрують увагу на психологічних домінантах персонажа, акцентують на сюжетоутворюючих моментах. При цьому сенсорні концепти є суб’єктивними, тому досить вільно інтерпретуються. У статті з’ясовано, що особливу роль у повісті відіграють тактильні та ольфакторні образи, які створюють смислові мікрополя у процесі виробництва (продукування) присутності. Звукові та візуальні концепти моделюють яскраві музичні та візуальні екфразиси та реалізуються на всіх рівнях поетики твору. Крім того, завдяки моделюванню системи відчуттєвих образів створюється потужний читацький емоційний резонанс.
Роман М. Дочинця «Вічник. Сповідь на перевалі духу» як фольклорний метатекст
Authors: Мельник Наталя
Published: June 2021

У статті досліджуються функції фольклорного метатексту в романі М.  Дочинця «Вічник. Сповідь на перевалі духу».

Спираючись на сучасні концепції метатексту, розуміючи фольклор як комплекс народних знань, утілених у  художньому тексті в різних формах, авторка визначає зв’язок змісту досліджуваного роману з фольклорною свідомістю, окреслює функції фольклорного метатексту.

Використання письменником великого формального та змістового арсеналу українського фольклору сприяє  формуванню цілісної ідейно-художньої концепції твору, визначає його смислове навантаження, моделює наративні стратегії тексту. У роман залучено широкий жанровий діапазон фольклорної системи (молитви-замовляння, легенди, перекази, прислів’я та приказки, лікувальні замовляння); концепти світоглядних уявлень, традиційні фольклорні прийоми творення образів, що дозволяє носієві культурної національної традиції  сприймати твір на архетипно-асоціативному рівні.  Фольклорна першооснова твору виконує текстоутворюючу функцію,  окреслює  його комунікативну настанову та  сприяє вірогідності описуваного. Такий підхід призводить до  співтворчості читача,  визначає колективність  авторського наративу.
Національно-патріотичні смисли та сенси етнокультурного потенціалу творів О. Довженка
Authors: Троша Наталія
Published: June 2021

У статті розглянуто концептуальні домінанти як елементи аторського стилю О. Довженка. Проаналізовано художні форми реалізації етнокультурних концептів як важливого чинника формування національної свідомості й патріотизму українців. Доведено, що ключовими етноконцептами багатьох його творів (оповідань, кіноповістей, драматичних творів) та щоденникових записів стали концепти «історія», «козак», «запорожець», «могила», «Україна» та ін. Резюмовано, що за допомогою концептів національного в творчості письменника репрезентується ментальність українського народу, його самобутність та цінність.
Психіка письменника і персонажів як основа визначення психопоетики, ментальності і духовності твору (замість вступу)
Authors: Козлов А. В.
Published: June 2021

У статті автор простежив процес формулювання поняття «психіка» у психологічних, літературознавчих словниках, виявивши помітні розбіжності у формулюваннях, дав своє, а також порушив проблему вивчення психопоетики твору літератури як пріоритетного напрямку у вивченні ментальності та духов-ності твору художньої літератури.
Художньо-стильові особливості козацьких казок Наддніпрянщини
Authors: Гончаренко О. М.
Published: June 2021

У статті вперше розглянуто художньо-образну структуру козацьких ка-зок Наддніпрянщини. Визначено, що це є окремий жанровий різновид казкового епосу, який вирізняється поетичними засобами та сюжетно-тематичними особ-ливостями функціонування.
Українські рімейки п’єс німецького драматурга А. Коцебу
Authors: Ковпік С. І.
Published: June 2021

У статті з точки зору мікро- та макропоетики досліджено рімейки-переклади п’єси німецького драматурга Августо Коцебу «Втрчена дитина» українським драматургом В. Ковальським. Аналіз рімейка В. Ковальського пока-зав, що автор не намагався особливо перевершити драматурга А. Коцебу в драма-тургічному мистецтві. Перекладач лише адаптував текст оригіналу, але не вносячи якихось суттєвих змін і в техніку п’єси.
Соцреалізм і орієнталізм у «Романі міжгір’я» Івана Ле
Authors: Останіна Г. Г.
Published: June 2021

У статті досліджено східні образи в «Романі міжгір’я» Івана Ле. Помі-чено, що саме східні образи Івана Ле перегукуються з образами «людей на каме-ні» Михайла Коцюбинського. У статті відзначено, що власне орієнталізм Івана Ле репрезентував складність та різноманітність як зовнішніх, так і внутрішніх стосунків між «імперією» та культурою.
Характеротворення в неореалістичних новелах В. Винниченка
Authors: Рева Л. В.
Published: June 2021

У статті запропоновано аналіз двох новел «Роботи!» і «Салдатики!» В. Винниченка. Звернуто увагу на розкриття характерів головних персонажів-чоловіків і персонажів-жінок. Через зображення психологічних процесів внутрі-шнього буття персонажів та їхні зовнішні вияви зроблена спроба проаналізува-ти неореалістичну стильову своєрідність автора.
Поняття «велика література» і «масова література» в літературно-критичній спадщині Уласа Самчука
Authors: Руснак І. Є.
Published: June 2021

У статті на матеріалі маловідомої літературно-критичної та публіцис-тичної прози У. Самчука авторка розглядає його естетичні погляди, значення понять «велика література» й «масова література» в естетичній концепції письменника. Авторка довела, що у своїх працях великій літературі (класиці) У. Самчук протиставляв масову літературу, яскравим зразком якої вважав твори соціалістичного реалізму.
«Камінний гість» О. Пушкіна і «Камінний господар» Лесі Українки у контексті світової теми: до проблеми традиційного мотиву в літературі
Authors: Кудрявцев М. Г.
Published: June 2021

У статті автор шляхом несинхронного зіставлення аналізує поетичні драми «Камінний гість» Олександра Пушкіна і «Камінний господар» Лесі Україн-ки в контексті світової теми про Дон Жуана, акцентуючи увагу на контактно-історичних зв’язках літератур.
Відображення національних ідей у спадщині І. Нечуя-Левицького
Authors: Пустовіт В. Ю.
Published: June 2021

У статті побіжно характеризується період ХІХ століття, зокрема сус-пільно-політична атмосфера, коли на порядку денному поставали питання від-родження національної самосвідомості. Авторкою зосереджено увагу на відобра-женні національної ментальності в художній та мемуарній спадщині І. Нечуя-Левицького.
Орієнтальні реалії у творчості Г. Квітки-Основ’яненка
Authors: Останіна Ганна Геогіївна
Published: June 2021

У матеріалі статті розглядається художній орієнталізм у прозових творах Г. Квітки-Основ’яненка.
Пам’яті вченого європейського рівня (штрихи до життєпису Василя Микитовича Скрипки – фольклориста, літературознавця, педагога, громадсько-культурного діяча ХХ ст.) Олена Миколаївна Гончаренко
Authors: Гончаренко Олена Миколаївна
Published: June 2021

Стаття присвячена пам’яті вітчизняного фольклориста, літературознавця, педагога, громадсько-культурного діяча ХХ ст. Василя Микитовича Скрипки. Відзначено, що його фундаментальні праці з українського, чеського, словацького фольклору та літератури, а також педагогічна та громадсько-культурна, просвітницька діяльність на ниві освіти і науки, вказали, що це – вчений європейського рівня.
Театр корифеїв у змаганнях за національну ідентичність українців (на матеріалі театрознавчих праць кінця ХІХ – початку ХХ ст.)
Authors: Горболіс Лариса Михайлівна
Published: June 2021

У статті на основі праць Д. Антоновича, М. Вороного, Я. Мамонтова, спогадів Л. Старицької-Черняхівської досліджується роль українського театру кори-феїв в утвердженні національної самобутності українців; акцентується на засобах впливу українського театру на глядача кінця ХІХ – початку ХХ ст.
Шевченкознавчі студії Юрія Лавріненка
Authors: Шестопалова Тетяна Павлівна
Published: June 2021

Статтю присвячено маловідомій шевченкознавчій проблематиці письменницького доробку Ю. Лавріненка, у якому категорію любові й кордоцентризм трактується як творчий, морально-етичний, структурно-семіотичний центр поезії й цілого життя Т.Шевченка.
«Самособоюнаповнення» Василя Стуса в контексті практик духовного перетворення людства
Authors: Онікієнко Інна Миколаївна
Published: June 2021

У статті розглядається «самособоюнаповнення» В.Стуса як поетичне кредо митця та оригінальна філософія, що своїми джерелами має «філософію серця» Г.Сковороди, створення себе як «великої ентелехії» Й.В.Г’ете, обряди християнської ініціації та східну філософію суфізму. Досліджується вираження цієї естетично – філософської позиції на тематичному, образно – символічному та лексичному рівнях збірки «Час творчості».
Асаблівасці функцыянавання паранімічнай атракацыі ў паэтычным творы
Authors: Аляшкевіч Тетяна Александровна
Published: June 2021

Данная статья посвящена вопросу функционирования паронимической аттракции в поэтическом тексте. Выделены основные функции паронимической аттракции. На примерах показывается, что в поэтическом контексте благода-ря образной атмосфере обеспечивается ассоциативно-смысловая нагрузка на случайные созвучия и слова, которые, в свою очередь, начинают проявлять кон-текстуальную близость, тем самым получая дополнительные коннотации.
Антропологізм у художній літературі
Authors: Бистрова Олена Олександрівна
Published: June 2021

В статті розглядається позиція українських літературознавців щодо антропологізму в літературі. Аналізуються антропологічні аспекти твору Ф. Достоєвського «Підліток». Розглядаються домінантні образи, особливості психологізму, як одного з складників антропологізму.
Порівняльний аналіз двох редакцій роману «Чорне озеро» (1929 р. та 1956 р.) В. Гжицького
Authors: Вишнівецька Алла Михайлівна
Published: June 2021

У статті зроблено спробу порівняльного аналізу двох редакцій одного ро-ману «Чорне озеро» В. Гжицького 1929 та 1956 років. На основі модерного дис-курсу виявлено низку авторських «доопрацювань» та змін, в результаті яких письменником було вилучено, внесено та перероблено ряд епізодів, що якісно вплинули на його художню вартість.
Жанр історичного детективу в сучасній європейській літературі: особливості функціонування
Authors: Харлан Ольга Дмитрівна
Published: June 2021

У стітті визначено, що особливістю історичного детективу є те, що на відміну від інших прозових жанрів, основне задоволення для читача – це насампе-ред інтелектуальний характер. Помічено, що на перше місце в детективі висту-пає можливість взяти участь у вирішенні інтелектуальної таємниці, задоволен-ня від тексту постає як задоволення від розгадування загадки. Автори історич-них детективів поєднують метафізичну атмосферу із детективним сюжетом, пропонуючи свій погляд на історію.
Вплив філософії Сходу і праць В. Соловйова на творчість М. Ореста
Authors: Процик Ірина Володимирівна
Published: June 2021

Стаття присвячена проблемі впливу філософії Сходу та праць В.Соловйова в поезії М.Ореста. Ідеї про зв’язок між природою і життям люди-ни, перемогу добра в боротьбі добра зі злом, відповідальності людини, єдності людства, безсмертя душі, переродження виявилися при аналізі поезії. Автор використав образи природи, зокрема дерев, весни як пори відродження, міста як осердя добра і зла. Особливу увагу М.Орест приділив питанню морального вдос-коналення людства.
Категорія «подія» та «подієвий ряд» в системі літературознавчих координат
Authors: Демчишина Марина Германівна
Published: June 2021

У статті досліджено основи формування літературознавчої категорії «подія» та «подієвий ряд». Окрім цього, з’ясовано сутність, типи, особливості та функції «події» на основі аналізу праць вчених різних часів. Авторка статті стверджує, що на сьогодні особливо актуалізуються літературознавчі дослідження категорії «подія».
Структурные особенности сравнений в поэтической речи А. А. Тарковского
Authors: Каневська Ольга Борисівна
Published: June 2021

В статье описаны структурные типы сравнений, характерные для идиостиля А.А. Тарковского. Установлено, что поэт, используя полные и неполные сравнения, нередко существенно обновляет их форму и структуру варьированием признака или образа; отсутствие какого-либо элемента сравнения приводит к его многозначности, возможности нескольких трактовок, позволяющих читателю соучаствовать в процессе создания художественного образа и его осмысления. Сравнения поэта часто обладают микросюжетом, приобретая порой символическое значение, заложенное в подтексте, а образы таких сравнений обретают самостоятельный и законченный характер.
Жанрові модифікації українського детективу для дітей та юнацтва
Authors: Кизилова Віталіна Володимирівна
Published: June 2021

У статті розглянуто жанрові модифікації детективних повістей для дітей та юнацтва українських письменників межі ХХ – ХХІ століть, їх особливості, основні об’єкти зображення. Зроблено акцент на специфічних ознаках детективу для юного читача, авторських інноваціях, версіях розбудови актуальних тем і проблем, особливостях рецепції.
La stylistique baroque dans le theatre de Corneille
Authors: Михальченко Тетяна Вікторівна
Published: June 2021

The article highlights the influence of baroque aesthetics on Cornelius’s drama. The author’s numerous plays preserves baroque traditions on the level of the plot, dramatic emotions and the concept of characters. The usage of theatrical baroque devices has been researched as a means of reflecting variability and dynamics of life, contradictions and antinomies of the epoch.
«Альтернативная история» как фактор жанровой трансформации современного романа
Authors: Мохначова Ольга Вікторівна
Published: June 2021

В статье рассматривается понятие «альтернативная история», причины ее активизации в постмодернистском искусстве и варианты функционирования в различных версиях современного романа от фантастики и мифа до биографического и исторического допущения.
Глаголы эмоционально-оценочного отношения в языке произведений И. А. Бунина
Authors: Афоніна Юлія Миколаївна
Published: June 2021

Статья посвящена употреблению глаголов эмоционально-оценочного отношения в произведениях И. А. Бунина, а также особенностям реализации семантических признаков в смысловой структуре глагольных словоформ в контексте.
Прозові наративи: динаміка традиції (на матеріалі фольклору Дніпропетровщини)
Authors: Мельник Наталія Георгіївна
Published: June 2021

У статті досліджуються традиційні риси народних оповідань про голод 1921-1922 рр., 1932-1033 рр., 1946-1947 рр. Акцентовано увагу на змісті та структурних особливостях народних оповідальних жанрів, які репрезентують народну концепцію історичних подій. Результати дослідження свідчать про активне побутування названих творів у межах традиції та фольклоризацію фактів усної історії.
Проблема формування національної самосвідомості у творчій спадщині видатних українських діячів культури кінця ХІХ – початку ХХ століття
Authors: Мещерякова Наталя Павлівна
Published: June 2021

У статті розглядається проблема формування національної самосвідомості у творчій спадщині і діяльності видатних українських представників культури кінця ХІХ – початку ХХ ст. Доводиться, що прогресивні вітчизняні діячі культури розглядали національну освіту і національне виховання як головний елемент формування етнічної свідомості молоді.
П. Тичина та Р. М. Рільке: поетична молитва митців
Authors: Журба Світлана Степанівна
Published: June 2021

У статті аналізується молитва у поетичних творах Павла Тичини та Райнера Марії Рільке. Особлива увага звертається на образ Бога у віршах поетів та модифікацію біблійного жанру молитви: молитва-звертання, молитва-прохання, молитва-діалог, молитва-настанова.
Художня біографія і біографічні мемуари: взаємонакладання дискурсів (на матеріалі художніх біографій французьких авторів)
Authors: Черкашина Тетяна Юріївна
Published: June 2021

Статтю присвячено компаративному дослідженню художніх біографій і біографічних мемуарів як різновидів документального письма. Аналізуються їх спільні та відмінні типологічні риси. На прикладі художніх біографій французьких авторів простежено процес взаємонакладання художньо-біографічного і мемуарного дискурсів на текстовому рівні художніх біографій, зміни наративних технік письма, спричинені авторським вторгненням до фабульного простору художнього життєпису.
Германський вектор у творчому доробку Віслави Шимборської
Authors: Бистрова Олена Олександрівна
Published: June 2021

Стаття присвячена визначенню впливу германської теми на формування особливостей творчості Віслави Шимбосрької. Проведено компаративний аналіз деяких елементів поетики польської письменниці та німецького поета Генріха Гайне. Визначено спільне і відмінне у використанні засобів поетичного мовлення цих двох митців, у розкритті теми кохання.
Українська соціально-побутова казка: динаміка традиції фольклорної свідомості
Authors: Мельник Наталія Георгіївна
Published: June 2021

У статті йдеться про функціонування традиційних рис фольклорної свідомості, що репрезентовані в українській народній соціально-побутовій казці. Особливу увагу звернено на трансформацію семантики соціально-побутових кодів.
«Моя література – в моїх листах» (літературно-культурний дискурс епістолярію Василя Стефаника)
Authors: Пустовіт Валерія Юріївна
Published: June 2021

У статті розглядаються листи письменника крізь призму його життєпису й творчості. Доведено, що епістолярна спадщина є ключем до творчої лабораторії новеліста, виокремлено жанрово-тематичні особливості листів.
Християнські релігійні моделі Тараса Шевченка в дискурсивному полі Івана Огієнка
Authors: Віннчук Алла Петрівна
Published: June 2021

У статті проаналізовано релігійність Тараса Шевченка крізь призму досліджень Івана Огієнка (митрополита Іларіона). Основний акцент зроблено на чинниках, що формували християнське світосприйняття письменника; досліджено значення християнських святинь, які потлумачено з погляду релігії, фольклору та самого поета; простежено навчальну, моральну та виховну функції Шевченкових творів.
Еволюція героїчного епосу Західної Європи доби пізнього Середньовіччя
Authors: Коломієць Наталя Євгеніївна
Published: June 2021

У статті розкрито особливості класичного епосу, що є витвором усної колективної та писемно-індивідуальної традиції. Проаналізовано видатні епічні твори пізнього Середньовіччя: «Пісню про Роланда», «Пісню про мого Сіда», «Пісню про нібелунгів». Значну увагу приділено типологічній спільності героїчних поем, створених різними народами Європи, що виявляється на ідейно-тематичному та художньому рівнях; пояснюється рядом історичних явищ.
Рецепція духовності та антидуховності в епоху шістдесятництва в мемуарах «Як по струні безодню…» Леоніда Кореневича
Authors: Стадніченко Ольга Олександрівна
Published: June 2021

Мемуари Л. Кореневича “Як по струні безодню…” є оригінальним твором не тільки про кожного особисто, а який представив покоління шістдесятників в особах, з аналізом їхніх духовних, ідеологічних і світоглядних засад, чітко відтворивши долю тих, хто пов’язав її з українськими національним відродженням 1960-х років. Виписаний у спогадах образ автора вражає гармонійністю, сконденсованістю і цілісністю і ніби підіймається над процесами, перебіг яких представлено в спогадах.
Літературні жанри у придворній культурі єлизаветинської епохи
Authors: Білоконенко Інна Сергіївна
Published: June 2021

У статті досліджено специфіку розвитку нових жанрових форм у придворній літературі Англії єлизаветинського періоду. Зроблено висновок, що цей процес зумовлювався впливом класичного надбання та літературними експериментами митців, що сприяло появі оригінальних і продуктивних тенденцій, нових художніх форм.
Трансформації франкенштейніани ХХІ століття: фентезійний акцент
Authors: Гурдуз Андрій Іванович
Published: June 2021

In this article the main tendencies of Frankenstein’s line transformations of the beginning of the XXI century are analysed, in particular in representative for this context drama «I, Frankenstein» by Stuart Beattie. The logic of diffusion phenomenons in the reinterpretation of the key image is explained. It is shown the expansion of scopes of the art valense of the legendary-mythological structure in the fantasy environment.
Візія Першої світової війни у прозі Йозефа Рота: часопростір, ідентичність, катастрофізм
Authors: Дзюба Тетяна Анатоліївна
Published: June 2021

The study analyzed the prose of the famous Austrian writer, Joseph Roth (1894–1939), dedicated to the First World War in its existential dimensions. The leitmotif of the author’s artistic and journalistic universe is the destruction of the old world, the collapse of the Austro-Hungarian Empire, the decay of the existing system of cultural references, and the impact of history and fate on the individual. The era of historical cataclysms reformats time and space. In particular, Roth’s characters want to live in the past; they have nostalgia for the lost «golden age», which, in fact, is a myth of monarchy. The broad social panorama created by the writer let the reader track a new identity searched for by members of different social groups.
Поетичний світогляд Володимира Ярошенка
Authors: Заєць Ганна Вікторівна
Published: June 2021

The article deals with the main formation sources of poetic outlook of V. Yaroshenko. The main forms of expression of the author’s mind and originality of imagery system of poetic means of V. Yaroshenko as a symbolist were determined. The philosophical and aesthetic concept of V. Yaroshenko and his appealing to the problem of alienation of personality were analyzed.
Скриптор чи візіонер? (До питання філософії творчості О. Забужко)
Authors: Лук'янова Ольга Сергіївна
Published: June 2021

The following article is on the Oxana Zabuzhko’s creative work philosophy analysis (based on the «The Alien Woman» story). Rejecting the socialist-realist concept the writer tends to romantic interpretation of the artist role and the sources of creative work. Explication of the postmodern philosophema «death of the author» in Zabuzhko’s works occurs at the level of poetics.
Форми авторської рефлексії жанру послання в текстах української адресованої лірики ХІХ–ХХ ст.
Authors: Назарець Віталій Миколайович
Published: June 2021

This article deals with the analysis of the addressed lyrics artistic phenomenon as supergenre formation which includes three poetic genres – message, dedication, poetic letter. Authors genre reflection forms in the Ukrainian addressed lyrics texts investigated, its communicative-dialogic organization, artistic factors defining semantics of its addressing.
Гоголь і Шевченко в зарубіжній транскрипції
Authors: Наєнко Михайло Кузьмович
Published: June 2021

Ідеться про недостатньо прояснені проблеми художнього стилю Гоголя й Шевченка. Автор звернув увагу на них у зв’язку з відзначенням 200-літніх ювілеїв обох українських геніїв, наголосив на дискусійності питань, пов’язаних із їхньою приналежністю до різних стильових епох та національних літератур. Зачеплено також проблему відлуння творчості письменників у літературному зарубіжжі.
Автодеструктивний вимір архетипу замість у «Вершниках» Ю. Яновського
Authors: Нестелєєв Максим Аркадійович
Published: June 2021

The psychosemantic role of Jungian Self Archetype in the Yu. Yanovsky’s novel in short stories «The Riders» is studied in the article. The author points out the importance of suicidal motives in the writer’s work as a formal and substantive factors of this archetype. The semantic contexts of using the image of Self in the text and the interpretation of its signification in Yu. Yanovsky’s prose are also analyzed.
Міфопоетичне моделювання в прозі Олени Печорної й Алли Рогашко
Authors: Гурдуз Андрій Іванович
Published: June 2021

У пропонованій статті вперше визначено типологічну подібність і своєрідність міфопоетичного моделювання в прозі Олени Печорної й Алли Рогашко. Ключовими при цьому є питання виявлення основних засобів створення міфопоетичної атмосфери в творах названих авторок, а також трактування місця цих письменниць у системі сучасної їм національної жіночої прози.
Катастрофізм художнього простору оповідання Р. Сейсенбаєва «День, коли обвалився світ»
Authors: Дзюба Тетяна Анатоліївна
Published: June 2021

У статті на прикладі оповідання Роллана Сейсенбаєва «День, коли обвалився світ» розглянуто катастрофізм як літературне ідейно-стильове явище. Системно і комплексно проаналізовано тенденції та засоби мистецького втілення катастрофізму, передусім, його технократичної модифікації. Розкрито семантико-структурні трансформації, екзистенційні модуси й авторські інтенції, каталізатором яких став катастрофізм. Вказано на типологічну спорідненість форм художнього зображення в оповіданні Р. Сейсенбаєва «День, коли обвалився світ» та творах чорнобильської тематики.
Автобіографічний дискурс О. Довженка в рецепції В. Агеєвої
Authors: Дмитренко Вікторія Ігорівна
Published: June 2021

У статті репрезентовано творчу постать О. Довженка в рецепції Віри Агеєвої, яка сформувалась на основі всебічного дослідження щоденника митця, листів, архівних матеріали та інших важливих документів, дотичних до його біографії. Розмисли Віри Агеєвої глибоко рефлексійні, дещо дискусійні за деякими аспектами, репрезентують О. Довженка «без гриму», тобто звичних для нього своєрідних ярликів, які, хоч і змінювались у різні часи, але ніколи повною мірою не відображали багатогранність особистості митця. Рефлексії Віри Агеєвої представили наповнений ґрунтовними висновками й узагальненнями автобіографічний дискурс видатного митця.
Авантюрно-пригодницький сюжет в українському авангардному романі
Authors: Журба Світлана Степанівна
Published: June 2021

У статті досліджуються особливості пригодницького сюжету у творах Майка Йогансена, О. Слісаренка, Гео Шкурупія, Юліана Шпола, Ю. Яновського. Складовими авантюрно-пригодницького сюжету авангардного роману є пригоди, подорожі, несподівана розв’язка твору, загадки, інтриги, ефект достовірності, посилання на історичні події та образи персонажів.
Лірична і лірізованная проза в історико-теоретичному висвітленні
Authors: Любецька Вікторія Валеріївна
Published: June 2021

Питанням ліричної прози присвячено чимало літературознавчих досліджень, але поки немає повного наукового висвітлення цієї проблеми – співвіднесення феномена ліричної прози з прозою ліризованою. Саме це й обумовлює актуальність даної теми, з прагненням, що знаходиться в її основі, дослідити виникнення та еволюцію ліричної прози як художньо-естетичного явища, а також необхідність вивчення її стилістичних та жанрових перетворень, зв’язок з прозою ліризованою. Запропоновані проблеми вимагають прояснення як в рамках теорії, так і в межах історії літератури.
А. Штіфтер: особливості новелістичної композиції творів
Authors: Сивик Оксана Анатоліївна
Published: June 2021

У статті проаналізовано особливості новелістичної композиції творів австрійського письменника А. Штіфтера. Розглядається художня структура та специфіка новел та оповідань прозаїка.
Оксюморон як провідний засіб творення художнього світу поезії Франсуа Війона
Authors: Яременко Наталя Володимирівна
Published: June 2021

Стаття містить аналіз функціонування оксюморонних конструкцій в поетикальній системі лірики Франсуа Війона. Автором зроблено спробу вивчити антиномічну природу та специфіку творення оригінальних смислових якостей через використання оксюморона в поетичній традиції пізнього Середньовіччя. Виявлено, що художній світ Ф. Війона значною мірою базується на принципі іронічної гри, руйнування канонів і приписів куртуазного письма, «семантичної зухвалості».
«Україна-своя-чужа»: ідентифікаційний простір казок Леоніда Полтави та Василя Симоненка
Authors: Варданян Марина Володимирівна
Published: June 2021

У статті розглядаються жанрові особливості казок Василя Симоненка «Цар Плаксій і Лоскотон», «Подорож у країну Навпаки» та Леоніда Полтави «Казка про Чародія-лиходія, Івасика-козачка і Чорне море». Алегоричні казки аналізуються крізь призму концепту Україна-своя-чужа. Проблема ідентичності висвітлюється на кількох рівнях – екзистенційному, аксіологічному та поетикальному. На екзистенціальному рівні означено проблему чужості в життєтворчості митців – дисидента та експатріанта. На аксіологічному рівні визначено систему цінностей у поетичному світі обох письменників з її концептами – Україна, рідна земля, рідний народ, мова.
Лингвистические особенности поэзии Джорджа Гордона Байрона
Authors: Мамедова Минайя Афлатун кызы
Published: June 2021

В статье «Лингвистические особенности поэзии Джорда Гордона Байрона» затронут вопрос перевода поэм, написанных мастером, вдохновленным путушествием на Восток. В переводе говориться о сравнительном лингвистическом свойстве разговорного языка и языка перевода из источника. Также, говориться о внесенных Дж. Г. Байроным в поэмы слова восточного происхождения и способностьях переводчиков  «Восточных поэм».
Історія особливої дружби в автобіографічній саморефлексії Й.-В. Ґете та в літературознавчих коментарях
Authors: Шевців Роман Богданович , Шевців Г М
Published: June 2021

Стаття доповнює сучасну українську ґетеану історико-літературним тлумаченням окремого епізоду життєпису Й.-В. Ґете. Вона присвячена аналізу інтерпретацій та коментарів відомих літературознавців епізоду першої зустрічі Й.-В. Ґете та Й.-Ґ. Гердера, зображеному в „Поезії і правді”. Підкреслено вплив Й.-Ґ. Гердера на формування літературно-критичних поглядів Й.-В. Ґете.
Творча мова в рекламі (на основі туристичної реклами в англійській мові)
Authors: Ахмедова Хаяла
Published: June 2021

Творча мова в рекламі це один із способів зробити мову реклами привабливою. Фігури мови широко використовуються в друкованій рекламі. Можна показати метафору, каламбур, оксюморон, гіперболу, метонімію, іронію та інші засоби художньої виразності,які використовуються в рекламі. Засоби художньої виразності використовуються в рекламі для того, щоб текст реклами краще запам’ятовувався.
Тема війни в поетичній спадщині Ігоря Муратова
Authors: Веретюк Тетяна Володимирівна
Published: June 2021

The article is devoted to research of the military theme in Ihor Muratov’s poetry in the context of Socialist-realism literature. The poet’s verses, two poems «With Iron and Blood» and «Gate Wide-Open», and also the suite «Loboda the Partisan» were analyzed in detail. The researcher emphasized on the character and peculiarities of the corresponding historical time, which has had the doubtless influence on the formation of the writer’s talent.
Жанрові форми адресованої лірики Лесі Українки
Authors: Назарець Віталій Миколайович
Published: June 2021

У статті досліджуються дискусійні питання жанрової природи лірики, систематизуються та узагальнюються генологічні концепції лірики, розроблені літературознавцями ХХ століття.

Адресована лірика розглядається як метажанровое утворення, що вбирає до себе поетичні жанри з підкресленою адресною настановою, інакше кажучи – жанри, в яких предметом зображення виступає комунікація із внутрішньотекстовим адресатом. Аналізуються жанрові форми адресованої лірики (послання, присвята і віршований лист), їхня типологія та поетика.
Реализация концепта «слово» в поэзии Зинаиды Гиппиус
Authors: Корнєєва Христина Анатоліївна
Published: June 2021

У цій статті описаний приклад незвичайної реалізації концепту «Слово» в поезії одного з найбільш самобутніх авторів російського символізму Зінаїди Гіппіус. Відмінною рисою її поезії є містичний погляд на світ. У зв’язку з цим головним для автора є питання про осягнення трансцендентної Істини і Бога, а також про можливiстm вербальної передачі містичного досвіду. Концепт «слово» в поезії З. Гіппіус реалізований подвiйно. З одного боку, Слово – це символ Бога, а з іншого – слова часто безсилі для вираження духовного досвіду. Ця амбівалентність у реалізації концепту робить поезію З. Гіппіус діалектичною.
Ценностный ряд в жанровой стратегии современного романа («Сластена» Йена Макьюэна и «Пикник на льду» Андрея Куркова)
Authors: Мохначева Ольга Вікторівна
Published: June 2021

У статті досліджено способи реалізації системи цінностей в сучасному романі в умовах постмодерністської гри з жанровими стратегіями, зі смислами і наративами. Показано особливості та прийоми, за допомогою яких вибудовується і реалізується ціннісна система тексту.
Специфіка творчого співвідношення історичної правди і художнього домислу в романі З. Легкого «Тарасові страсті»
Authors: Проценко Оксана Анатоліївна
Published: June 2021

У статті з’ясовано естетичне, композиційне навантаження документів (відгуків, виписок, листів, безпосередніх фрагментів творів Т. Шевченка) та розкрито роль творчого домислу в художньому відтворенні подій, постатей, явищ у романі З. Легкого «Тарасові страсті».
Театр Миколи Садовського
Authors: Новиков Анатолій Олександрович
Published: June 2021

У статті висвітлюється творчий шлях одного з найвидатніших українських акторів і режисерів Миколи Садовського (Тобілевича), наголошується на тому, що митець входив до когорти корифеїв, які наприкінці ХІХ – початку ХХ ст. під керівництвом М. Кропивницького підняли національне театральне мистецтво на найвищий світовий щабель. Акцентується, що Садовський заснував перший український постійний театр у Києві, брав активну участь у розбудові західноукраїнського театру в Галичині й Закарпатті, створив свою потужну театральну школу.
Своєрідність інтерпретації буття творчої особистості в повісті Юрія Зеленого «Кроткий и благостный»
Authors: Семененко Любов Миколаївна
Published: June 2021

До аналізу залучено неоднозначний твір відомого криворізького автора та художника Юрія Зеленого «Кроткий и благостный». У статті розглядаються проблеми існування та перипетій буття творчої людини в умовах складної дійсності сьогодення. Автор звертається до аналізу постмодерних елементів у розкритті буття основного персонажа та його взаємин із навколишнім світом. Увага приділяється специфіці художньої реалізації перебігу психологічних процесів та станів персонажа, його безпомічності в сучасному світі, особливостям сприймання буття в різні часові проміжки, визначаються  роль кольористики та елементів абсурду у творі
Митець у «перевернутому» світі: особливості перехідного художнього мислення у драмі Ярослава Верещака «Душа моя зі шрамом на коліні»
Authors: Сидоренко Леся Іванівна
Published: June 2021

У статті розглянуто типологічні риси метадрами, виявлено чинники формування мета дискурсу та прийом створення у драмах театру в театрі, тобто «подвійної сцени», створення образа митця і його модерне вивищення. У результаті дослідження драми Ярослава Верещака «Душа моя зі шрамом на коліні» узагальнено функції мистецтва, його можливості відображати складну історичну реальність і кризову сучасність.
COMPLEX SENTENCES IN TEXTS OF INFORMED CONSENT FOR DENTAL TREATMENT: STRUCTURAL, SEMANTIC, COMMUNICATIVE AND DISCOURSIVE ASPECTS
Authors: Kostenko Victoria , Bieliaieva Olena , Solohor Iryna
Published: June 2021

This article presents investigation of the structural and semantic characteristics of complex sentences and their contribution to implementing communicative strategies in the texts of informed consent for dental treatment. Informed consent is a bilateral document that provides a sufficient amount of specific information about the character of dental intervention, records the communication between doctor and patient in order to enable patients to make voluntary decisions concerning the exposure to potentially dangerous procedures. Complex sentences have been found out as one of the most common types of sentences in the texts studied. Although there is a wide range of complex sentences of different formal and semantic-syntactic types in the informed consent, some types are more prevalent than others. The two most common types of subordinate clauses have been identified: noun clauses as a direct object and adverbial clauses of condition. Complex sentences with objective clauses often contain cognitive or volitional verbs in the independent clause and are characterized by semantic and structural incompleteness, while the subordinate clause is a semantic center, which reveals, explains or complements the scope of the main clause. This type of complex sentences serves as one of the means to implement the communicative tactics guiding and controlling the patient’s perception of medical information.

Conditional sentences specifying the circumstances and in particular those demonstrating the cause-effect relationship in the form of implicitation reasoning formulae are applied to implement the information communicative strategy. The considerable number of explanatory constructions (concretization, description, addition, clarification) serves to facilitate clearer understanding of the special information, thus implementing the information communicative strategy. The complex sentences are to increase the density of information and to focus on the addressee’s attention to the most relevant segments of the sentence and text. The predominance of complex sentences demonstrates the interaction of two tendencies: to compress the ramified logical relationship between phenomena, processes, situations within a sentence on the one hand, and to provide additional and sometimes redundant information in order to reduce the chance that a message will be misinterpreted, on the other hand. These tendencies incorporated on the syntax level by complex sentences are important preconditions for effective communication in giving / obtaining voluntary informed consent for dental treatment.