bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
At tæmme nydelsen - en analyse af den rumlige indretning af en dansk heroinklinik
Authors: Johansen Birgitte Schepelern , Johansen Katrine Schepelern
Published: September 2016

Misbrugsbehandling med lægeordineret heroin er et nyt behandlingstiltag i Danmark. Denne artikel behandler den vanskelige transformation af heroin fra ulovligt gadestof til ordineret medicin gennem en analyse af den rumlige indretning af en af de fem nyetablerede heroinklinikker i Danmark. Artiklen viser, hvordan man i klinikken forsøger at konstituere heroinen som medicin ved, gennem rumlig afgræsning og kontrol, at adskille heroinen fra den gadekultur, den samtidig er [før har været] en del af, og fra den nydelse, som brugerne stræber efter. Analysen viser dog også, at heroinens andre fremtrædelsesformer – som social tabu, som ulovligt stof og som skaber af nydelse – kontinuerligt trænger sig på både i personalets idealer og i brugernes adfærd: i deres rus og i deres måde at indtage klinikkens rum. Heroinen må således forstås som et ’messy object’, hvis flertydighed gør klinikkens rum uundgåeligt modsætningsfyldte.
Måltidets rum - rum for sundhedsfremme?
Authors: Nygaard Rikke , Brandhøj Mia , Christensen Camilla Berg , Mikkelsen Bent Egberg
Published: September 2016

Denne artikel ønsker at gøre op med en reduktionistisk tilgang til forståelse af mad og måltider som et spørgsmål udelukkende om kost og ernæring og i stedet bidrage til udvik- lingen af en ny og bredere analyseramme, der i højere grad sigter på at forstå samspillet mellem mad, måltider og sundhed for at identificere eventuelle uudnyttede rum for sund- hedsfremme. I denne artikel fokuserer vi på nogle af de foodscapes studier, der breder sig indenfor den videnskabelige litteratur på fødevareområdet. Foodscapes som analyseramme er interessant, idet den giver et indblik i de komplekse interaktioner mellem tilgængelighed, aktører, herunder de spisende, de sælgende og de serverende - og med det fysiske miljø, i hvilke vores måltidsvalg bliver truffet. I vores forskning i folkesundhedsernæring og mål- tidsvidenskab er vi i gang med at se på, hvorledes denne analyseramme kan anvendes i de rum for måltider, der omgiver os uden for hjemmet: de de-domesticerede måltider. I denne artikel ser vi på en række af de vigtigste bidrag fra foodscapes litteraturen og tilbyder en model, der sigter til at operationalisere analyser med foodscapes tilgangen og så at sige gøre den komplekse tilgang håndterbar i konkrete analyser. Som eksempler på hvordan dette kan gøres, demonstreres modellens muligheder i arbejdet med rum for sundhedsfremme kon- kret med cases fra erhvervsskoler og fra buschauffør- branchen. Artiklen konkluderer, at modellen tilbyder sig som et velegnet redskab til foodscapes inspirerede analyser og har et potentiale i forhold til at videreudvikles til et egnet sundhedsfremmeplanlægnings værktøj.
Sygdom og selvopfattelse på tværs af rum
Authors: Christensen Iben Emilie , Ilsvard Sofie
Published: September 2016

Artiklen undersøger betydningen af fysisk-rumlige omgivelser i forhold til sygdoms- og selvopfattelsen hos mennesker med svære fysiske handicap og funktionsnedsættelser, der er visiteret til vederlagsfri fysioterapi som del af deres behandling. Studiet tager afsæt i et fænomenologisk-hermeneutisk feltarbejde, hvor det centrale omdrejningspunkt er delta- gernes subjektive oplevelser og udbytte af vederlagsfri fysioterapi, ligesom vi undersøger deltagernes måde at håndtere og integrere fysioterapiklinikkens institutionelle ramme som en fast bestanddel af hverdagslivet. Deltagerne træner for at opretholde et givent funktions- niveau eller forhale forringelser, og der er ofte tale om livslange træningsforløb. På trods af, at deltagerne livslangt frekventerer og opholder sig i fysioterapiklinikker, er det sparsomt med viden om deltagernes oplevelser heraf. Artiklens formål er derfor at skabe indsigt i deltagernes oplevelser og erfaringer med at opholde sig og træne i fysioterapiklinikken og undersøge rummets betydning i relation til deltagernes selvopfattelse. I den empiriske ana- lyse anlægges et relationelt perspektiv, eftersom deltagerne italesætter deres sygdoms- og selvopfattelse, dels afhængigt af hvor de befinder sig, dels af deres subjektive opfattelse af rum. I den forbindelse argumenteres for, at rummets betydning først træder frem, når vi kigger på tværs af rum. Derfor udledes det, at fysioterapiklinikken, hvori sygdom behandles og praktiseres, ikke repræsenterer et ’sygdommens rum’, men af deltagerne opleves som et tiltrængt frirum fra sygdom, hvor de føler sig som ’almindelige mennesker’. I modsætning hertil står det private hjem og det offentlige rum, som nærmere repræsenterer ’sygdommens rum’, da det er her, handicap og funktionsnedsættelser skaber barrierer for det sociale liv, og her grænserne mellem det normale og afvigende defineres.
Quantify Your Self! Numbers in Ambiguous Borderlands of Health
Authors: Nielsen Mikka , Grøn Lone
Published: September 2016

This paper explores the widespread use of numbers in health education programs and provides a reflection on the interplay of the medical and moral significance of numbers. Furthermore, the paper points out how patient schools are captured in a borderland space where moral and medical rationalities merge, clash, and collide. Empirical examples from an ethnographic study of six patient schools illustrate different practices where educators and participants reflect and act upon numbers in different ways. We argue that in the settings of patient schools numbers have become a symbolic form or language that point towards a broad range of natural and cultural phenomena. Drawing on Mattingly’s notion of ‘moral laboratories’ (Mattingly, 2012) we argue that what is to be cultivated in these pedagogical settings are not plants or microorganisms or scientific knowledge, but knowledge of body and self. This knowledge should ideally – if given proper care and guidance – grow strong enough within the confines of the moral laboratory to be able to survive and grow stronger in the participants’ everyday lives. Finally we show that even if the use of numbers is being stretched to include not only the medical, but also the psycho-social domain some numbers seem more ‘real’ than others within this field of practice: The ‘phenomenological’ or self-assessed numbers, as well as the appliance of numbers to ‘human kinds’ (Hacking, 1992), is contested and controversial.
Tid og Kræft
Authors: Andersen Rikke Sand , Obling Anne Roelsgaard
Published: September 2016

En introduktion til Tidsskrift for Forskning i Sygdom og Samfund nr. 20: Tid og Kræft.
Den øjeblikkelige religiøsitet
Authors: Ausker Nadja
Published: September 2016

I denne artikel argumenterer forfatteren for en ny tidsforståelse i forskningen af religiøsitet under sygdom. Hun påpeger, hvorledes forestillingen om en kontinuert tid har præget forskningen i religiøs coping indtil nu, og at disse tidsopfattelser ikke er dækkende i forhold til at kunne beskrive religiøs forandring under sygdom. Som en del af en modernitetstendens gav kræftpatienterne i undersøgelsen udtryk for, hvorledes at religiøsiteten blev anset for at være et forbrugervalg, hvor nogle varer var særligt attraktive, da de kunne forbruges øjeblikkeligt og ikke var forbundet med noget negativt. Forbrugerholdningen til religiøsiteten bidrog endvidere med en særlig tidslig mulighed, hvor religiøsiteten kan tilvælges efter behov i øjeblikket – en form for religiøsitet som forfatteren kalder Pro necessitate religiøsitet. Samtidigt var det af betydning for informanterne, at de kunne bevare en stor del kontinuitet med deres tidligere værdier og religiøsitet. Forbrugerreligiøsiteten muliggør netop, at brud og kontinuitet kan være simultane.
Hjemløsheden, rejsen og den kronotopiske identitet - en litteraturteoretisk analyse af en selvbiografisk kræftfortælling
Authors: Henriksen Nina
Published: September 2016

Artiklen indeholder en analyse af en selvbiografisk kræftfortælling. Gennem inddragelsen af litteraturteori, der beskæftiger sig med litteraturens fremstilling af tid og rum og med rejsens metafor, undersøger artiklen de tider og steder, som den udvalgte selvbiografi kortlægger og tematiserer. Formålet med artiklen er at vise, hvordan det ser ud, og hvad det betyder, når kræftsygdommen i dette tilfælde medvirker til at skabe en fortælling, som problematiserer en lineær opfattelse af tid, fortælling og identitet, og som specifikt gør op med idealet for den konventionelle kronologisk-lineære fortælling om ’kræften som en rejse’. Selvbiografien skaber således en iøjnefaldende litterær topografi, som trækker på en særlig inddragelse af rejsen som en metafor for livet med en kræftsygdom. Forfatteren er en usædvanlig rejsende, som befinder sig i en tilstand af at være permanent ’ude af kurs’ i tid og sted, og fortællingen kortlægger en eksistentiel hjemløshed. Den eksistentielle hjemløshed spejler sig i en særlig anskuelse af identiteten, som artiklen begrebsliggør som en ’kronotopisk identitet’. Den ’kronotopiske identitet’ forsøger ikke at besvare spørgsmålet ’hvem er jeg?’ eller at forstå selvet i en kronologisk orden, men at skabe et rum for refleksion over spørgsmålet ’hvor er jeg?’ og ’hvor er jeg på vej hen?’. Artiklen ønsker at demonstrere, hvordan selvbiografien tydeligt adskiller sig fra de uløseligt forbundne begreber om narrativ identitet og narrativ kohærens og at udfordre den fælles kulturelle forståelse af relationer mellem kræft, tid og identitet, der er knyttet til anvendelsen af den konventionelle metafor om ’kræftrejsen’.
Nutidig mental sundhedsfremme i et historisk Mind-Cure perspektiv
Authors: Wistoft Karen
Published: September 2016

Mental sundhedsfremme og dertil knyttede metoder er i stærk vækst i velfærdssamfundet. Mental sundhed er dog ikke et nyt fænomen. Ved begyndelsen af det tyvende århundrede fremhævede Mind-Cure-bevægelsen i USA den helbredende kraft af positive følelser og overbevisninger. William James (1842-1910) anså Mind-Cure som en amerikansk pragmatisk drejning af den tids sundhedsfremme hen imod en mere optimistisk orientering i livet, en menneskelig karakter, der kunne opøves. James var fortaler for, at der skulle gennemføres empiriske studier, der kunne afdække effekterne af praktiseringen af Mind-Cure, men kritiserede samtidig Mind-Cure for at være ’halvreligiøs’ med begrænset rækkevidde. Hans hovedkritik var, at Mind-Cure kun var for en bestemt type mennesker, der evnede at organisere sindet, og at Mind-Cure afviste mentale sygdomme, lidelser og basale menneskelige konflikter, hvilket han mente var foruroligende. Artiklen tager afsæt i et sundhedspædagogisk perspektiv og i James’ kritik og giver tre eksempler på nutidig mental sundhedsfremme: mindfulness, religiøs coping og lært optimisme. Herudover diskuteres det, hvorvidt Mind-Cure-traditionen fortsættes med fastholdelse af de begrænsninger, som James noterede. Konklusionen er, at nutidig mental sundhedsfremme nødvendigvis må blive konfronteret med både positive og negative realiteter og finde tilgange, der kan hjælpe mennesker til at opretholde deres vilje til at være – selv under svære, uforanderlige eller begrænsede livsbetingelser.
Kan vi kalde det noget andet?
Authors: Barfod Toke S.
Published: September 2016

Det er nu tyve år siden, jeg startede med at interessere mig for placebobegrebet og placeboeffekten. Siden har jeg primært arbejdet som hospitalslæge, og i årenes løb er betydningen af de aspekter af det lægelige arbejde, som placebobegrebet dækker over, vokset og vokset for mig. Samtidigt har placebobegrebet fået mindre og mindre relevans. Jeg tror, at overvejelser om placebo kan skærpe vores opmærksomhed på flere væsentlige ting, der er afgørende for patienternes lidelse og behandling. Men jeg tror også, at læger af naturlige grunde ofte er tilbageholdende med at opfatte det som placebo.• Patientens attitude og tolkning af smerte, sygdom og prognose er afgørende for graden af lidelse og bør tages alvorligt af behandleren. Placebobegrebet kan være uheldigt i denne forbindelse, da det antyder, at patienten primært vil have gavn af optimistiske forestillinger om prognosen.• At behandleren nærer omsorg for patienten er afgørende for patientens udbytte af konsultationen. Placebobegrebet kan være distraherende for behandleren, da det alene fokuserer på patientens oplevelse af omsorg, og ikke på behandlerens reelle mobilisering af omsorg.• Patienten har behov for tillid til, at den bedst mulige behandling bliver institueret. Placebobegrebet antyder, at patienten primært har behov for at tro på behandlingen, hvad der kan stille sig i vejen for en balanceret information.Placebobegrebet dækker således efter min mening over nogle underprioriterede og ekstremt væsentlige forhold i behandlingssituationen. Betegnelsen ”placebo” stiller sig imidlertid i nogen grad i vejen for, at disse forhold optimeres.
Reconstructing the Meaning Effect - The Capacity to Self-Heal Emerges From the Placebo Concept
Authors: Walach Harald
Published: September 2016

Arguably the most important conceptual development in the area of placebo research in recent times was the redefinition of the placebo effect as an “effect due to the meaning of an intervention” (Moerman & Jonas, 2002). The placebo effect was reframed from a nuisance to a potential resource. When Martini in Germany (Martini, 1932) and Beecher in the US (Beecher, 1955; Lasagna, Mosteller, von Felsinger, & Beecher, 1954) started discussing the placebo-effect in the 30ies and 50ies it was a conundrum. Clinical pharmacology set out with the promise to find ever more specific treatments for diseases. This project assumes that through scientific knowledge we will unravel the causal network of diseases that can then be specifically targeted through clearly designed drugs with specific, known and targeted causal pathways of efficacy. This is theory. Or shall we say poetry and fantasy? Following this theory, everything that is not causal can only be background noise and a nuisance (Grünbaum, 1989). And hence the placebo-effect, as it showed in clinical trials that were necessary to prove the specific efficacy of these interventions, was considered a nuisance and, technically speaking, error variance to be minimised. Research and clinical experience showed how powerful such effects can be in practice. The redefinition by Moerman and Jonas captured this cultural move: the placebo-effect grew from a nuisance to be avoided to a resource that can be very helpful (Walach & Jonas, 2004). In this contribution I would like to take this development one step further and argue that this effect is actually the most important therapeutic effect of all. All so called specific effects, causal interventions etc. are only maneouvres that help marshal this most powerful therapeutic ally: the self-healing response. And so my thesis is that behind the placebo-effect we see self-healing at work. I am advocating a kind of figure-ground perceptual change: What has been considered the background, even background noise, namely the placebo-effect, I would hold to be the most important element. It should move to the foreground and become what it actually is: the most important component of every therapeutic system (Wampold, Minami, Tierney, Baskin, & Bhati, 2005). That does not negate that there are specific effects, like in life-saving surgeries in cases of emergencies or when resecting tumours. But they are the background that only allow the figure to emerge: the individual self-healing trajectory.
Talking at cross purposes: Negotiation of the sick role with a MUS patient as a real time social process
Authors: Tarber Christel , Frostholm Lisbeth , Rehfeld Emma
Published: September 2016

Medically unexplained symptoms (MUS) challenge our perception of illness. As a consequence, a MUS-patient’s legitimised entry into the sick role, as defined by Parsons, poses a problem for physicians and patients alike. The encounter between patients with MUS and physicians therefore can be frustrating for both parties. The present study is a single case analysis of such an encounter in primary care. Using the microanalytical method of conversation analysis, this study aims to provide a contextualised description of both the patient’s and the physician’s different orientations to the purpose of the encounter. This approach locates the source of the frustration in the participants’ incompatible interactional projects. The patient is oriented towards the emotional and life world aspects of her situation. She is pursuing recognition, not only of the destructive effect that the symptoms have on all aspects of her life, but also of herself as a morally sound person. The physician, on the contrary, is oriented towards avoiding to psychologise the patient and keeping the focus on reaching an agreement about future clinical action. The physician uses ancillary questions to refocus the emotionally loaded contributions from the patient and maintain structured progression. Consequently, physician and patient are talking at cross purposes, and it is argued that this is a structurally facilitated pitfall of the conventional format of primary care visits that physicians are trained to adhere to.
’Dette er ikke et hospital’: Rum, følelser og professionel ekspertise/funktion i dansk kræftrehabilitering
Authors: Obling Anne Roelsgaard
Published: September 2016

Artiklen ser på fremvæksten i det danske sundhedsvæsen af specialdesignede organisationer, hvis primære formål er at rehabilitere mennesker med eller efter kræftsygdom. Baseret på etnografisk-inspirerede feltstudier vises, at når professionelle rehabiliteringshjælpere er sat til at arbejde i potentielt mere humane og helende bygninger, i hvilke funktioner og adfærd ikke altid er fastlagt i overensstemmelse med gennemsigtige, formelle kalkuler eller professionelle rationaler, men i stedet er dannet efter nogle moralske antagelser om menneskelige behov og følelser i forsøg på at trække en klar demarkationslinje til den traditionelle behandlingsindustri – her tænkes først og fremmest på offentlige hospitaler og kræftafdelinger – har det en række konsekvenser for de professionelle rehabiliteringshjælpere; for måden, hvorpå disse tilgår deres funktioner samt indgår i relationer med hinanden og borgere, der kommer for at få hjælp. ‘This is not a hospital’: Space, emotion and professional expertise/function in Danish cancer rehabilitation. The article looks into the growth of special designed organizations in the Danish health care sector, whose primary purpose is to rehabilitate people with or after cancer. Based on ethnographic-inspired field studies it is shown, that when professional rehabilitation workers are put to work in potentially more humane and healing buildings, in which functions and behavior are not always determined in accordance with transparent, formal calculus, or pro-fessional rationales, but instead formed after some moral assumptions about human needs and
Følelser i sundhed og sygdom - genbesøgt
Authors: Guldin Mai-Britt , Guassora Ann Dorrit
Published: September 2016

Er mennesket grundlæggende styret af fornuft eller følelse? Det ældgamle spørgsmål: Er følelser konstruktive størrelser eller uhensigtsmæssige forstyrrelser i et menneskeliv? Hvordan beriger følelserne vores liv, og spiller de en rolle i vores sundhed og sygdom? . I Jane Austens roman Fornuft og følelse, som finder sted i den engelske overklasse i forrige århundrede, udspilles et drama om betydningen af fornuft og følelse i tilgangen til livet og kærligheden. Dilemmaet mellem fornuft eller følelse illustreres ved at portrættere storesøsteren Elinor Dashwood, som lader sig lede af fornuften og lillesøsteren Marianne Dashwood, som er impulsiv og i sine følelsers vold. I lyset af dette dilemma udspindes en kærlighedshistorie om kvindernes tilgang til livet og deres relationer, og det giver brændstof til handlingen, at netop følelserne enten får overtaget eller bliver behersket og undertrykt.Det grundlæggende spørgsmål om fornuft og følelse har dannet baggrund for dette temanummer, og en række professionelle og forskere med forskellige disciplinære baggrunde belyser med deres bidrag en række dimensioner og aspekter af emotioner eller her benævnt følelser; deres rolle i nutiden og i forhold til individ, relationer, sygdom og samfund.
Kritisk engageret videnskab. Erfaringer fra forskning om gen- og forplantningsteknolologierne
Authors: Svendsen Mette Nordahl
Published: September 2016

Med udgangspunkt i samfundsvidenskabelig forskning om gen- og forplantningsteknologier i Danmark introducerer denne artikel forskningspositionen kritisk engageret forskning. Centralt for denne forskningsposition er samtidigheden af at skabe en radikal samfundskritik og i selve vidensproduktionen stå i tætte samarbejdsrelationer til andre professionelle, som både er informanter og samarbejdspartnere. Denne måde at være udspændt mellem et samfundskritisk vidensbidrag og et konkret engagement i verden, bliver udgangspunkt for en diskussion af dels, hvordan og med hvilket formål kritik rejses, dels hvordan modstand bliver et vilkår i vidensproduktionen. Artiklen argumenterer for modstanden som et produktivt vilkår, der gør kritikken empirisk forankret og følsom over for dens mulige praktiske og politiske konsekvenser. Samtidig kan modstanden blotlægge epistemologiske forskelle mellem samfundsforsker og samarbejdspartnere og dermed stille grundlæggende spørgsmålstegn ved, hvor langt engagementet skal strække sig, og hvilken videnspolitik, det indskriver sig i.
Krop og sundhed i kvinders hverdag - epistemologiske og metodologiske overvejelser i forbindelse med et etnografisk studie
Authors: Rostgaard Lisbeth
Published: September 2016

Hverdagslivet er blevet en del af det medicinske felt, og ved siden af de klassiske aktører på feltet, de sundhedsprofessionelle, har en række nye aktører vist sig. På sundhedsarenaen får brugere, pårørende, medier og industri stadig større indflydelse på den praksis, der udspiller sig i det udvidede felt, og når den praksis, der er genstand for sundhedsforskningen, er under forandring, må også forskningens praksis, dens metoder og teorier, overvejes på ny. Artiklen er skrevet på baggrund af et ph.d.-projekt, der undersøger kvinders hverdagsforståelser af krop og sundhed. Artiklen giver et indblik i det konkrete studie af sundhedskulturen, dens brugere og deres strategier, men formålet med artiklen er især at fremlægge de epistemologiske og metodologiske overvejelser, der knytter sig til studiet.Studiets tilgang til undersøgelsesfeltet placerer sig inden for den forskningstradition, som har fået navnet cultural studies (Lupton 2003: 18). Kulturstudier beskæftiger sig med kulturel betydningsproduktion i en bred ramme, der også inkluderer medierne og markedet som medspillere i produktionen af mening i hverdagslivet – og dermed også mening og betydning hvad angår sygdom og sundhed.
Teknologiers mellemkomst i ambulant behandling og egenomsorg: med fokus på gravide kvinder med diabetes
Authors: Ballegaard Stinne Aalykke , Aarhus Rikke
Published: September 2016

Vigtige tendenser i den danske sundhedssektor i disse år er centralisering af behandling og øget egenomsorg. Teknologi ses ofte som en del af denne udvikling omend der eksisterer både dystopiske og utopiske forestillinger om, hvorvidt teknologi fremmedgør eller støtter patien­ten. I denne artikel belyser vi, ud fra behandling af gravide kvinder med diabetes, hvordan mennesker interagerer med teknologi i udførelse af egenomsorg og i forbindelse med et ambu­lant behandlingsforløb. To empiriske eksempler, Maja og Ida viser hvordan der iværksættes en række strategier i forsøget på at integrere behandlingen i hverdagen og for at leve op til behandlingsprogrammets krav. Maja indgår i en reciprok, symbiotisk relation til teknologien og oplever den som en ressource og formår omend med omkostninger at integrere behandlin­gen i sin hverdag. Ida oplever derimod ikke teknologien som en ressource og er på grund af sociale omstændigheder og behandlingsprogrammets ufleksibilitet ikke i stand til at integrere behandlingen i sin hverdag. Artiklen konkluderer, at hvorvidt teknologier fremtræder som en ressource afhænger af den specifikke relation mellem menneske og teknologi. En relation der kan være påvirket af individuelle, ikke-medicinske omstændigheder.
Lidelsens udtryksformer og vilkår - som beskrevet af uhelbredeligt kræftsyge patienter
Authors: Rydahl-Hansen Susan
Published: September 2016

Alvorligt kræftsygepatienter føler sig ofte svigtede af de professionelle og har uanset social baggrund vanskeligt ved at håndtere deres lidelse. Selvom »Lidelse« er et centralt begreb i WHO’s definition af palliative care, så eksisterer der kun begrænset viden om hvordan patienterne udtrykker deres lidelse, samt hvordan sygeplejersker erkender og responderer på den.Formålet med denne undersøgelse er at beskrive hvad der karakteriserer lidelsens udtryksform og vilkår for alvorligt kræftsyge patienter. Peirce´s fænomenologisk groundede tegnteori anvendes til identifikation af hvilke potentielle og reelle tegn på lidelsens væren og vilkår der viser sig under deltagerobservation og interview. Giorgi’s fænomenologiske analysemetode er anvendt til identifikation af lidelsens karakteristika. Resultaterne indikerer at det primært er sygeplejerskerne, der definerer konteksten og dermed hvilke handlin- ger og oplevelser, der erkendes og responderes på. Patienternes muligheder for at beskrive deres lidelse synes at drukne i sygeplejerskernes bestræbelser på at prioritere, organisere og udføre den krops og symptomorienterede pleje, hvilket indebærer, at patienternes lidelse ofte dekontekstualiseres ind i en krops-, symptom- og behandlingsorienteret forståelse og praksis.
Patienters tro på guddommelig indgriben ved livstruende sygdom - en positiv eller en negativ ressource?
Authors: Hvidt Niels Christian
Published: September 2016

Tro og håb på guddommelig indgriben og især helbredelsesmirakler findes i de fleste religiøse traditioner. Denne artikel betragter denne tro og diskuterer hvordan den kan indebære både risikoer og fordele for livstruede patienter. På den ene side kan den indebære en risiko når den udgør en virkelighedsflugt, der kan komme til udtryk ved at patienter afviser lægelig behandling. Omvendt kan denne tro også udgøre en velintegreret del af det religiøse univers og fungere positivt ved at inspirere det håb der gør, at patienter finder mening og initiativ i situationer, hvor de ellers kunne være fristede til at give op. Med baggrund i disse overvejelser præsenterer artiklen rekommandationer for hvordan sundhedsprofessionelle og pårørende kan og bør forholde sig til patienters tro på mirakler i praksis.
Stereotyped perceptions of chronic pain
Authors: Møller Marie Østergaard
Published: September 2016

This essay is a reflection on my professional norms when I do pain research, treat pain patients, and communicate with the social system. Being both a medical doctorand a clinical researcher, I daily have to combine what I see as arbitrary rationalities in my approach to pain. The reason is that pain research is often conducted within a theoretical framework that mainly understands pain as a physical or biomedical phenomenon even though a broader and more precise perspective on pain exists - and is often used when physicians treat patients. It is of interest to see how easily doctors use different concepts of pain when they conduct biomedical research with advanced equipment and standardized tools with one hand, and with the other hand talk to patients, trying to focus on their needs and helping them cope with their pain using a very broad perceptive of pain. This dilemma of acting both as a researcher and a clinical doctor is not often discussed or reflected upon by doctors. An explanation could be the focus on productivity and efficiency that rules the everyday life of most doctors as opposed to a focus on reflection, concepts, and values in pain medicine. The focus of this essay is therefore to describe,reflect, and elaborate on the differences of pain as an object of research, treatment, and decision-making. In other words, to reflect upon the ambiguous practice doctors engage in when doing pain research and treating chronic pain patients. Furthermore, this essay may contribute to our understanding of why decisions on eligibility in the social system are made without adequate documentation of patients’ chronic pain conditions.
The normative and epistemological status of pain experiences in modern health care
Authors: Thorgaard Keld
Published: September 2016

This article explores the concept of ‘pain’ and the relation between abstract, detached knowledge and patient experiences and ‘first person perspectives’. Pain can be handled as the correlate of a neurological finding (for example in a professional practice) and as an experience in a patient’s life. Sometimes patients articulate experiences impossible to link to an objective trace. In such situations it is often claimed that we are left with a choice between dealing with pain and suffering as abstract, detached public conceptions or as private inaccessible entities. In this paper I argue that this is an unappetizing choice, and that we can develop a better understanding of ‘first person perspectives’ if we look at them in the light of contexts, stories and practices regulated by public exemplars. Discourses for handling pain as a phenomenon in a person’s life exist, and it is an epistemological as well as a normative problem if such perspectives are not recognized. The argument is elaborated through a discussion of, amongst others, Martha Nussbaum, Marx Wartofsky, Amartya Sen, and Ludwig Wittgenstein.
The paradox of modern suffering
Authors: Sørensen Anders Dræby
Published: September 2016

Since the end of the 18th century, many people in the developed Western countries have experiencedan increase in housing conditions, income, security, health, and education levels as well as a progress in human rights and democratic values and institutions. These trends are often perceived as signs of a positive development towards a higher level of happiness and a lower level of suffering. Nevertheless commentators have pointed out how several studies and surveys seem to indicate that the levels of existential suffering and mental distress have not decreased in line with this political, economic, and social development The article introduces the thesis of the paradox of suffering in modern Western culture. The concept of this paradox designates how modern Western culture is centred on a pursuit of happiness and avoidance of suffering, but continuously involves widespread existential suffering and mental distress. Furthermore, the main point of the article is to demonstrate how the cultural pursuit of happiness, paradoxically, is what causes a lot of the present suffering.
Madens rum – handler patienternes spiseoplevelse ikke også om arkitekturen omkring måltidet?
Authors: Olsen Tenna Doktor , Fisker Anna Marie
Published: September 2016

Allerede i 1859 skrev sygeplejersken Florence Nightingale at patientpleje ikke kun omhandler medicinske og kirurgiske evner, men også overvejelser omkring patienternes mad, samt ikkemindst deres behov for dagslys og frisk luft. Siden 1945 har fødevarerelateret forskning desuden diskuteret omgivelsernes betydning for spiseoplevelsen både i forhold til hvor meget og hvad der spises. I løbet af de næste ti år vil der i Danmark blive bygget fem nye ’super hospitaler’, og samtidigt moderniseret en række sygehusafsnit. I forbindelse med denne indsats er det relevant at revurdere behandlingsformer, og det giver en unik chance for at forny måderne at tænke, designe og bygge hospitaler på. Spørgsmålet er om de eksisterende hospitalstiltag og den eksisterende forskning tilgodeser tidligere og nutidige betragtninger omkring omgivelsernes betydning for patienternes helbredelse også i forbindelse med måltiderne? På baggrund af det foreløbige arbejde udført i phd-projektet Hospital Foodscape Design og i netværksprojektet FOOD+, er det med dette essay formålet at diskutere om de arkitektoniske rammer omkring måltidet har en betydning for den gode spiseoplevelse og indirekte et forbedret helbred blandt patienterne? Der eksisterer en del forskning der indirekte knytter sig til undersøgelsen af omgivelsersbetydning for måltidsoplevelsen, og desuden findes en del litteratur, der påviser hvordan dearkitektoniske omgivelser påvirker patienternes helbredelse. Der er dog få forskningsbaseredeundersøgelser der direkte understøtter sammenkoblingen af de arkitektoniske omgivelserog måltidet som evidens for en forbedret helbredelse blandt patienter. Der er således taleom at der generelt mangler forskning indenfor dette felt, hvis dette aspekt skal tilgodeses ogimplementeres i fremtidig hospitalsbyggeri.
Evidensbaseret praksis - forhåbninger, begrænsninger og muligheder
Authors: Høgsbro Kjeld
Published: September 2016

Denne artikel giver et overblik over en række af de vigtigste bidrag til diskussionen om evidensbaseret praksis. Den tager udgangspunkt i nogle forestillinger, som har bredt sig på det politiske niveau og konfronterer disse forestillinger med de konkrete betingelser for produktion af videnskabelige oversigter over, og analyser af, forskningens resultater. På denne baggrund gennemgår artiklen en række af de kritiske forbehold, der har været fremsat af forskerne, når det drejer sig om evidensbaseret praksis. Artiklen afsluttes med en mere generel diskussion om forholdet mellem forskning og praksis og kommer med nogle konkrete bud på forskningsdesign, som kan løse nogle af problemerne.
Om evalueringsbølgens samfundsmæssige dynamik og begrænsninger i nogle af de aktuelle evalueringssystemer
Authors: Dahler-Larsen Peter
Published: September 2016

Evalueringsbølgen og dens forskellige former afspejler skiftende normer, værdier og forventninger i samfundet. Henholdsvis "refleksiv modernitet" og "The Audit Society" ("Revisionssamfundet") tilbydes som to analytiske samfundstyper, der hver svarer til bestemte forestillinger om evaluering, og der argumenteres for, at der har været en stigende betoning af sidstnævnte i de senere år. Denne udvikling forklares, og en kritisk diskussion af dens konsekvenser gennemføres. Et af de vigtigste temaer i denne diskussion er et spændingsforhold mellem på den ene side stærke ønsker om forudsigelighed, entydighed og kompleksitetsreduktion i de aktuelle evalueringsmodellers måde at fremelske ansvarlighed på og på den anden side stor kompleksitet i de faktiske problemstillinger, som evalueringsmodellerne konfronteres med i den sociale virkelighed.
Arbejde - sundhed og sygdom
Authors: Nielsen Claus Vinther , Wind Gitte , Risør Mette Bech
Published: September 2016

Introduktion
Fortællinger om et liv som arbejdsløs og socialt ekskluderet
Authors: Larsen Eva Ladekjær , Andersen Pernille Tanggaard , Bak Carsten Kronborg
Published: September 2016

We live in a modern society where working life both is a source to identity and wealth and at the same time occupy our time and energy. But how is it to be unemployed and excluded from this working community? And why is it so hard to reintegrate people at the labour market? Based on theory of social exclusion these questions are explored by analysing socially vulnerable citizens’ everyday lives and the complex social problems that have been accumulated through out their lives. We demonstrate how these accumulated risk profiles create barriers to be included in working life and often involves a high degree of marginalisation.
Socialarbejdere i et spændingsfelt mellem politik og brugernes behov
Authors: Bømler Tina
Published: September 2016

This article discusses the obligatory job activation measures directed toward workers receiving temporary sickness benefits, a policy that took effect on 1. January 2010. The requirement that workers on sick leave be subject to activation measures so they can return to work more quickly indicates a change in attitude about how we become well again. The purpose of this article is to describe and analyze how social workers in the Danish municipality of Aalborg work with activation of workers on sick leave. It describes how they manage the professional and ethical dilemmas they experience due to the specific activation requirements directed toward workers on sick leave. The problem takes its point of departure in our lack of specific knowledge about how the municipal job counselling centres manage the activation of those receiving sick leave benefits. This article is a part of a pilot project, and therefore based on a limited amount of data. The pilot project should be seen as a preliminary phase of a larger qualitative study of the methodological challenges in the sick leave sector. The article is based on a focus group interview with five social workers in a job centre in the municipality of Aalborg. The results of the pilot study have been surprising. Even though there are professional and ethical dilemmas facing the social workers in the job centre, these are of less importance than the New Public Management based restructuring that has been taking place in the Danish public sector for nearly thirty years. Regulatory constraints, budget controls and standardization of the methods of social work are experienced by the social workers as the greatest obstacle to carry out professionally qualified social work. The requirements connected with regulations, standardized methods and budget controls have placed the social workers in a field of tension between politics and their clients’ needs. Hence, the professional social sector workers find themselves compelled to manoeuvre in an organizational context that places contradictory demand on their activities.
Fra sygdomsforfald til sygefravær - arbejde og sygdom mellem rettigheder og pligter i den moderne velfærdsstat
Authors: Hansen Claus D.
Published: September 2016

What can we learn about the relation between work and sickness by studying incapacity for work as it manifests itself in the way in which the phenomenon is discursively constructed and regulated by law in the period from 1950 to the present? This question is examined by tapping into various historical materials taken from newspapers, magazines, political debates and legislation. The material is analysed from a perspective inspired by Reinhart Koselleck that tries to infer the historical processes from the changes in which a concept is used differently over time. The analysis – drawing on Habermas and Foucault - reveals a fundamental ambivalence of sickness absence: on one hand, the regulation of temporary incapacity for work changed for the better by allowing workers to take sick leave when they felt like it without being economically punished. On the other hand, these newly won rights had unintended consequences e.g. leading to the exclusion of workers with fragile health status. At the same time, the use of statistics and sickness absence interviews can be seen as ‘technologies of power’ that normalize the way in which work and sickness can be integrated in our society.
Sundhed - En ny semireligiøs vækkelse i det moderne samfund?
Authors: Mik-Meyer Nanna , Obling Anne Roelsgaard
Published: September 2016

...
Troværdig syg: klasse og køn i sygdomsfortællinger
Authors: Mik-Meyer Nanna
Published: September 2016

This paper explores the intersection of gender and class concerning welfare clients with medically unexplained symptoms. The study is conducted in Denmark using qualitative interviews with welfare officers and clients. The paper's focus is on how issues of gender and class intersect in the negotiation of illness among welfare officers and clients. The particular client group in question consists of individuals that are defined by their lack of a bio-medical diagnosis. Their 'lack' of identity accentuates how gender and class become central in the categorisation practices, constructing the ill person as either bio-medically sick or as a person who may be suffering but only from diffuse psychological problems. The paper shows that it is predominantly poorly educated women without a bio-medical diagnosis that welfare officers describe as suffering from psychological problems despite the fact that the women themselves focus on physical ailments in their illness stories. Men and better-educated women are described by the welfare officers as tired and exhausted or truly stressed after a long working life.
At leve gennem tal: Brugen af måleapparater i håndteringen af livsstilssygdomme i Danmark
Authors: Oxlund Bjarne
Published: September 2016

The advent of preventive health and medicine has led to a situation, where the risks of life style diseases are being medicated and where health understood as physical exercise and healthy diet have become a moral imperative. Many elderly Danes thus seek to manage their health condition by measuring their own bodies as well as activities of daily living through the use of devices such as weighing scales, blood pressure meters, pedometers, and bicycle computers. The results of these measurements are then matched against the scores that epidemiological surveys have established as the normal states. But what sense do people make of these measurement practices? And which bodily perception is promoted by the use of numbers? Based on preliminary insights from an ongoing fieldwork in Vordingborg municipality, this article analyzes two stories of elderly women for whom measurement of activities and bodily conditions has become a pivotal point in their everyday lives.
Dessins d’enfants et aide humanitaire : expressions et expositions transnationales
Authors: Marshall Dominique
Published: September 2016

Cet article propose un tour d’horizon des usages des dessins d’enfants dans l’histoire de l’aide humanitaire à l’aide d’exemples, du Canada et d’ailleurs, tirés des recherches de l’auteure. Il se penche à la fois sur les usages des dessins par diverses organisations au cours des dernières décennies et sur les emplois que les historiens en ont faits. À l’aide d’outils empruntés à plusieurs disciplines, il propose des clefs de compréhension qui permettent de réfléchir à l’histoire de la psychologie enfantine, de la pédagogie, de l’art enfantin, des relations humanitaires entre générations, des droits des enfants et des perceptions juvéniles lors d’interventions humanitaires. Il dresse un historique du médium, de ses promoteurs ainsi que de ses détracteurs et propose un ensemble de pistes pour identifier, malgré les obstacles, des traces d’expressions enfantines.
“Indians on White Lines”: Bureaucracy, Race, and Power on Northern British Columbian Traplines, 1925–1950
Authors: Vogt David
Published: September 2016

After British Columbia imposed universal mandatory trapline registration in 1925, game wardens, Department of Indian Affairs officials, and Indigenous people in the provincial north quickly came into conflict over the place of Indigenous trappers, Indigenous claims to trapping territory, and the applicability of colonial game regulations to Indigenous communities. Although some scholars have suggested that the primary result was the large-scale dispossession of Indigenous communities, roughly half of the province’s registered traplines remained officially in “Indian” hands, raising questions about how bureaucrats recognized, classified, and sought to administer such lines. In practice, game law enforcement was often uncertain, arbitrary, and frequently governed by informal arrangements that existed alongside the official regulations. By the 1930s, trappers with Indian status had gained some measure of protection and exemption from the game laws, in part due to an energetic campaign by the federal Indian Department. To bureaucrats, however, the never-completed quest to define and solidify a racialized boundary between “Indian” and “white” trappers, trapping, and traplines often became as important as — or even more important than — the ostensible provincial goal of game conservation and the federal goal of Indigenous economic prosperity.
“The Mic Is My Piece”: Canadian Rap, the Gendered “Cool Pose,” and Music Industry Racialization and Regulation
Authors: D’Amico Francesca
Published: September 2016

Over the course of the 1980s and 1990s, Black Canadian Rap artists, many of whom are the children of Caribbean-born immigrants to Canada, employed the hyper-racialized and hyper-gendered “Cool Pose” as oppositional politics to intervene in a conversation about citizenship, space, and anti-blackness. Drawing from local and trans-local imaginings and practices, Black Canadian rappers created counter-narratives intended to confront their own sense of exclusion from a nation that has consistently imagined itself as White and rendered the Black presence hyper-(in)visible. Despite a nationwide policy of sameness (multiculturalism), Black Canadian musicians have used Rap as a discursive and dialogical space to disrupt the project of Black Canadian erasure from the national imagination. These efforts provided Black youth with the critically important platform to critique the limitations of multiculturalism, write Black Canadian stories into the larger framework of the nation state, and remind audiences of the deeply masculinized and racialized nature of Canadian iconography. And yet, even as they engaged in these oppositional politics, rappers have consistently encountered exclusionary practices at the hands of the state that have made it increasingly difficult to sustain a Black music infrastructure and spotlight Canadian Rap’s political and cultural intervention.
Varieties of Historical Representation
Authors: Dewar Kenneth C.
Published: September 2016

This paper sketches the evolution of thinking about historiography from its focus on method and the history of historical thought some fifty years ago to Mark Salber Phillips’s highly original study, On Historical Distance, with its focus on “literariness” and its reconception of the meaning of “distance.” The paper notes the approaches of historian J.H. Hexter, literary critic Ralph Cohen, and philosopher Hans-Georg Gadamer as benchmarks along the way.
Prostitutes and Prophylaxis: Venereal Disease, Surveillance, and Discipline in the Canadian Army in Europe, 1939-1945
Authors: Pratt William John
Published: September 2016

The wastage of Canadian manpower due to venereal disease (VD) during World War II was an ongoing problem for the Canadian Army. Military authorities took both medical and disciplinary measures in attempt to reduce the number of soldiers that were kept from regular duties while under treatment. The study of the techniques employed to control sexual behaviour and infection places the Canadian Army in a new historical perspective as a modern institution which sought to establish medical surveillance and disciplinary control over soldiers’ bodies. This study also explores Canadian soldiers’ sexual behaviour overseas, showing their engagement in a broken system of regulated prostitution, and with European women who were coping with war’s destabilization and strain by participating in the sex trade. Agents of the Canadian Army overseas extended their disciplinary and surveillance functions from soldiers to their sexual partners. VD rates were low when formations were in combat, but rose to alarming rates when they were out of the line, suggesting that individual agency and sexual choice trumped the efforts of modern discipline.
Mischievous responding in Internet Gaming Disorder research
Authors: Przybylski Andrew K.
Published: September 2016

The most recent update to the American Psychiatric Association’s (APA) Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM-5) included Internet Gaming Disorder as a new potential psychiatric condition that merited further scientific study. The present research was conducted in response to the APA Substance-Related Disorders Working Group’s research call to estimate the extent to which mischievous responding—a known problematic pattern of participant self-report responding in questionnaires—is relevant to Internet Gaming Disorder research. In line with a registered sampling and analysis plan, findings from two studies (ntot= 11,908) provide clear evidence that mischievous responding is positively associated with the number of Internet Gaming Disorder indicators participants report. Results are discussed in the context of ongoing problem gaming research and the discussion provides recommendations for improving the quality of scientific practice in this area.