bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
ВИЗНАЧЕННЯ ЯКОСТІ М'ЯСА КУРЧАТ-БРОЙЛЕРІВ ЗА ВИКОРИСТАННЯ ВІТАМІННО-МІНЕРАЛЬНОЇ ДОБАВКИ
Authors: Петров Володимир Вікторович , Березовський Андрій Володимирович
Published: February 2024

У зв’язку з інтенсивним розвитком птахівництва та збільшенням виробництва м’яса птиці, виникає нагальна потреба в контролі показників якості та безпечності тушок птиці, що є важливим соціально-економічним фактором. В сучасному світі особливої уваги заслуговує питання виникнення антибіотикорезистентності та розробці шляхів для її подолання. У статті наведені результати оцінки якісних параметрів м’яса курчат-бройлерів, при застосуванні альтернативних методів для профілактики заразних хвороб птиці. В своїх дослідженнях використовували вітамінно-мінеральну добавку виробництва НВФ «Бровафарма» ЄвітСел, що в 1 мл препарату містить натрію селеніт 0,3 мг та вітамін E (у вигляді альфа-токоферолу) – 100 мг. Для молодняку курчат-бройлерів дослідної групи в кількості 10 голів використовували вітамінно-мінеральну добавку в кількості 1 мл на 1,5 л води у перший тиждень життя, курс застосування склав 5 діб. Через 5 діб постійно застосовували зазначену добавку в дозі 0,5 мл на 1 л води. В результаті аналізу дегустаційної оцінки встановлено, що додавання до раціону вітамінно-мінеральної добавки ЄвітСел позитивно вплинуло на показники м’яса дослідної групи. Показники «смак» та «ніжність» в червоному м’ясі мали вірогідну різницю порівняно з аналогічними показниками в контрольній групі. Варене м'ясо і бульйон, отримане від курчат-бройлерів дослідної групи, яким в раціон додавали вітамінно-мінеральну добавку, проявили більш високі дегустаційні значення в порівнянні з контрольною групою, що перебувала на стандартному раціоні, про що свідчать їх оцінки в балах. Застосована вітамінно-мінеральна добавка ЄвітСел покращує смакові властивості при проведенні дегустації вареного м’яса та бульйону. Дослідження біохімічних показників показали зниження кислотного числа жиру, кращий показник в реакції на пероксидазу в дослідній групі. Дослідження амінокислотного складу м’яса дозволили встановити збільшення в дослідній групі кількість незамінних амінокислот в білому м’ясі на 1,81 %, а в червоному на 1,03 % порівняно з контрольною групою, а в групі замінних амінокислот збільшилась на 2,77 % в білому м’ясі та на 3,80 % в червоному м’ясі . Дані зміни амінокислотного складу свідчать про позитивний вплив вітамінно-мінеральної добавки на харчову цінність м’яса курчат-бройлерів.
ОСОБЛИВОСТІ АНАТОМІЧНОЇ БУДОВИ ЧЕРЕПА КОТА
Authors: Плюта Лариса Василівна , Лівощенко Євгенія Михайлівна , Гребеник Наталія Петрівна
Published: February 2024

Скелет черепа домашніх котів, як і інших хижаків, належить до осьового скелета та має суто свої складові будови. При дослідженні кісток черепа котів використовували загальновідомі комплексні класичні морфологічні та анатомічні методи експериментальних досліджень. Визначені видові анатомічні особливості будови кісткового складу черепа домашніх котів (domesticus cattus). Скелет котів за будовою схожий на скелет інших хижаків. В той же час слід зазначити наявність у будові скелета котів ряду особливостей, особливо кісток черепа. Череп котів має форму неправильної піраміди, складається з трьох анатомічно розділених одиниць, основа його звернена до хребта, а вершина – це вільний передній кінець, який утворює вхід в ротову та носову порожнину. Мозковий відділ черепа котів складає чотири непарні кістки та три парні. До непарних належать потилична, клиноподібна, міжтім’яна та решітчаста, до парних відносять тім’яні, вискові та лобові. Потилична кістка кота розташована на потиличній ділянці, складається з тіла, луски, бічних частин, в склад яких входять виростки та яремні відростки. Потилична кістка котів формує всю потиличну ділянку та частково заходить на дорсальну поверхню. Рострально від потиличної кістки розташована клиноподібна кістка. Вона має тіло, крила вискові та очноямкові, та крилоподібний відросток та отвори для проходження судин та нервів. На межі мозкового та лицьового відділу лежить решітчаста кістка, яка складається з лабіринту та кісткових пластинок, одна з яких, а саме продірявлена і утворює цю межу. Рострально лежить лобна кістка. Вона випукла, її виличний відросток має форму видовженого трикутника, з’днується з виличною дугою зв’язкою. В його основі немає супраорбітальних отворів. Вискова кістка котів має три частини лускату, кам’янисту та барабанну, які рано зростаються, де розміщене середнє та внутрішне вухо. До лицьового відділу черепа котів належать парні різцева, носова, слізна, вилична, піднебінна, крилоподібна, верхньощелепна, нижньощелепна кістки та непарні леміш та під’язиковий скелет. Носові кістки розширені назально, межують з різцевою кісткою, утворюючи відросток. Тіло різцевої кістки коротке, стиснуте, піднебінна щілина циліндричної форми, є комірки для зубів. Верхньощелепна кістка формує бічні стінки носової порожнини та дах ротової порожнини. Слізна кістка складається з двох пластинок, зовнішня лицьова має вигляд тонкої смужки, під кутом з’єднана з очноямковою пластинкою. Крилоподібна кістка коротка, широка, прилягає до крилоподібного відростка клиноподібної кістки клиноподібним відростком та вільний кінець утвоює гачок. На дні носової порожнини лежить стрілоподібної форми леміш, який розділяє хоани та до якого приєднується носова перегородка. Нижньощелепна кістка котів відноситься до лицьового відділу черепа, має тіло та нижньощелепну гілку. Тіло гарно виражене, має комірковий край з комірками для зубів на різцевій частині. Комірок для різцевих зубів шість, обабаіч них щільно розташовані комірки для ікл, по одному з кожного краю.
ОСОБЛИВОСТІ ДІАГНОСТИКИ ЗА ПАНКРЕАТИТУ У СОБАК
Authors: Самойлюк В'ячеслав Володимирович , Козій Михайло Степанович , Семьонов Олександр Володимирович , Білий Дмитро Дмитрович , Масліков Сергій Миколайович
Published: February 2024

Проводили аналіз особливостей діагностики за панкреатиту у собак. Діагноз ставили за результатами клінічного обстеження, лабораторного аналізу крові та проводили оглядове ультразвукове дослідження органів черевної порожнини, в тому числі і підшлункової залози. Встановлено, що гострий панкреатит зустрічається частіше ніж хронічний та супроводжується анорексією, блювотою, болісністю на пальпацію краніальної ділянки живота, зневодненням та діареєю. Захворювання частіше перебігає в різних комбінаціях з холециститом і дуоденітом та в деяких випадках супроводжується гострою нирковою недостатністю. Під час диференціальної діагностики гострого панкреатиту, що повинна бути комплексною, слід проводити ретельний збір анамнезу, лабораторну діагностику та ультразвукове дослідження, яке дає змогу виявити збільшення у розмірі підшлункової залози, неправильність її форми та гіпоехогенність. За хронічного панкреатиту шляхом ультрасоногафії виявляється зменшення розмірів залози, нерівномірність ехогенності і розширення її протоків. Вміст загального білка у тварин за різних форм ускладнень гострого панкреатиту вірогідно відрізняється від показників здорових тварин. У разі ускладнення гострою нирковою недостатністю він є вірогідно нижчим. Рівень холестеролу у тварин, хворих на панкреатит, є вищим на 72–79%. Вірогідної різниці за різних ускладнень панкреатиту не спостерігається. Показники ниркового комплексу у хворих тварин (концентрація сечовини, креатиніну) як за гострого ізольованого панкреатиту, так і за різних ускладнень вірогідно не відрізняється від показників здорових собак, лише за ускладнення гострою нирковою недостатністю розвивається гіперазотемія. Вірогідне підвищення активності α-амілази спостерігається як за ізольованих, так і під час ускладнених панкреатитів. Збільшення активності лужної фосфатази на 56% (p<0,001) порівняно до показника здорових тварин вказує на розвиток холестазу. Підвищення рівня загального білірубіну є характерним для панкреатитів, ускладнених холециститом. Таким чином, результати біохімічних порушень суттєво залежать від ступеня запалення тканин підшлункової залози, що має пряму залежність від того чи іншого ускладнення.
ЕФЕКТИВНІСТЬ КОМБІНОВАНОЇ ТЕРАПІЇ ЗА ФАСЦІОЛЬОЗУ ВЕЛИКОЇ РОГАТОЇ ХУДОБИ
Authors: Довгій Юрій Юрійович , Гудь Альона Олександрівна
Published: February 2024

Терапевтичну ефективність антигельмінтиків бронтелу і рафензолу та їх вплив на функціональний стан імунної системи проводили на коровах-аналогах віком 3-5 років, чорно-рябої породи, масою тіла 450–500 кг. Бронтел 10% вводили в дозі 1см3 на 10 кг маси тіла підшкірно – 2–3 частинами в різні ділянки тіла тварини, одноразово, рафензол застосовували у формі суспензії в дозі 1 см3 на 10 кг маси тіла перорально. Інтенсивність інвазії в дослідних групах складала 12,1–12,5 яєць у 1 г фекалій. Ефективність бронтелу склала 100%, де через місяць після застосування середньодобовий надій молока на корову в дослідній групі перевищував показники контрольної групи тварин на 2,8 кг, а через 2 місяці – на 3,1 кг. Дегельмінтизація бронтелом забезпечувала зростання кількості еритроцитів у крові тварин на 29,4%, гемоглобіну на 8,19% по відношенню до контрольної групи і відновлення лейкограми до фізіологічних меж. Препарат показав позитивний результат дії на організм тварин. На 21-шу та 30-ту добу після дегельмінтизації антигельмінтиком рафензол в поєднанні з бістимом відмічали позитивні зміни морфологічних показників крові корів. На 21-шу добу організм тварин повністю звільнився від гельмінтів. При гематологічних дослідженнях спостерігалося підвищення кількості еритроцитів порівняно з вихідними даними, сегментоядерних нейтрофілів та зниження еозинофілів, кількості лейкоцитів до фізіологічних меж. З біохімічних показників відмічали збільшення вмісту гемоглобіну, глюкози, загального білка, альбумінів по відношення до контрольної групи. Отже, відновлення вищеописаних показників до норми пов’язане з дією препаратів на фасціоли і припинення синтезу їх токсину в організмі тварин, які володіють імуносупресивною дією. Таким чином механізм дії бронтелу 10% і рафензолу полягав у зменшенні та зниженні токсичного впливу фасціол, оскільки ЕЕ і ІЕ цих препаратів становила 100%. Результати дослідження показали, що при застосуванні комплексу препаратів (рафензол + імуностимулятор бістим) показники імунного стану тварин значно покращувалися. Отже, рафензол і бістим проявляють значні стимулюючі властивості на організм великої рогатої худоби. Стимуляція тварин бістимом та дегельмінтизація рафензолом сприяли стійкому підсиленню імунної відповіді та вірогідно підвищували імунний статус організму, про що свідчили отримані результати дослідження.
ЕФЕКТИВНІСТЬ КОМПЛЕКСНОГО ЛІКУВАННЯ НА ОРГАНІЗМ КОТІВ ЗА ОТОДЕКТОЗУ
Authors: Довгій Юрій Юрійович , Мельнійчук Ірина Віталіївна
Published: February 2024

Дослідження інвазованих котів O. Cynotis показали, що на 10-ту добу лікування цей показник знизився на 17,8 ± 0,92 до 2,1 ± 0,21 екземплярів кліщів у мазку, а на 20-ту добу живих особин отодексів не виявлено. Для лікування котів за отодектозу, комплексне лікування включало в себе: дектомакс, екстракт личинок воскової молі 25%-ий та сірково-дігтярний лінімент з додавання личинок воскової молі. Результат був однаковим для тварин 1-ої та 2-ої дослідних груп, де дектомакс проявив 100% ефективність щодо збудників отодектозу, а засоби симптоматичної терапії не впливали на його акарацидну дію. Клінічне обстеження у хворих показало, що у котів 1-ої групи свербіж та болючість у області вух зникали в середньому на 8-му добу лікування, припинення ексудації відмічали на 11-ту, ушкодження шкіри повністю загоювалися на 15-ту, а почервоніння внутрішньої поверхні вушних раковин зникало на 19-ту добу. При застосуванні препаратів, що містять личинки воскової молі (тварини 2-ої групи), вдалося досягти аналогічних результатів уже на 5-ту, 8-му, 10-ту та 14-ту добу, відповідно. Спостерігаючи за вмістом лейкоцитів у крові дослідних котів, ми встановили, що у тварин, яким застосовували дектомакс та сірково-дігтярний лінімент, на 10-ту добу після початку лікування цей показник підвищився на 2,8% порівняно з аналогом до лікування (22,40±0,82 та 21,80±0,87 Г/л, відповідно). Результати досліджень лейкограми крові дослідних тварин до лікування та на 10-ту добу експерименту. Вміст базофілів знизився з 6,30±0,15 до 3,30±0,12%, еозинофілів з 21,80±0,87 до 20,40±0,56% відповідно, але при цьому відмічали появу юних нейтрофілів – 1,4±0,09%. При цьому застосуванні котам, хворим на отодектоз, комплексного лікування, що включає дектомакс, екстракт личинок воскової молі 25%-ий та сірково-дігтярний лінімент з додаванням личинок воскової молі, результати морфологічного дослідження крові вказувало на згасання запальних та алергічних процесів у організм, не зважаючи на вивільнення значної кількості токсинів збудників. На 10-ту добу вдалося досягти зниження кількості лейкоцитів з 22,40±0,82 до 17,20±0,53 Г/л (на 23,2%, Р < 0,001), в тому числі еозинофілів – з 20,40±0,56 до±13,30±0,42 % (на 34,8%, Р <0,01), паличкоядерних нейтрофілів – з 7,60±0,29 до 6,20±0,24 % (на 18,4%, Р <0,001) та зникнення юних нейтрофілів, порівняно з показниками тварин, яким застосовували лише дектомакс та сірково-дігтярний лінімент. Підвищення вмісту сегментоядерних нейтрофілів, у лейкограмі котів при комбінації лікувальних засобів з препаратами личинок воскової молі з 38,60±2,87 до 49,10±2,08% (на 27,5%, Р<0,01), виявляли за рахунок зниження кількості лейкоцитів інших типів. Результати досліджень біохімічних показників крові за отодектозу, при різних способах лікування, підтвердили стимулюючий вплив препаратів зі вмістом личинок воскової молі прискорюють репараційні процеси в організмі котів під час одужання.
МОНІТОРИНГ ЗАЛИШКІВ ВЕТЕРИНАРНИХ ПРЕПАРАТІВ У ПРОДУКЦІЇ ПТАХІВНИЦТВА
Authors: Касяненко Сергій Михайлович , Мозговий Максим Олександрович
Published: February 2024

Моніторинг залишків ветеринарних препаратів у продукції птахівництва здійснюється з метою контролю забруднюючих речовин, які можуть з’явитися в продуктах харчування внаслідок застосування лікарських засобів під час вирощування птиці. Контроль залишків забруднювачів здійснюються на основі затверджених планів моніторингу через відбір зразків, тестування та повідомлення про результати дослідження. Зразки збираються та обробляються щорічно в рамках процедур моніторингу, спрямованих на статистичне визначення наявності залишків забруднювачів і ветеринарних препаратів, в тому числі антибіотиків в харчових продуктах. Особливо актуальним це питання є в контексті дотримання санітарних правил безпеки та міжнародної торгівлі продуктами харчування тваринного походження. Наведено дані щодо результатів проведення планових заходів контролю показників безпечності в продукції птахівництва впродовж 2020–2022 років. В процесі проведення досліджень було проведено аналіз нормативних документів, що регламентують порядок проведення відбору проб на предмет дослідження залишків забруднювачів і залишків ветеринарних препаратів у м’ясі птиці і субпродуктах, а також періодичність проведення заходів контролю. Встановлено, що відбір та інспектування зразків проводиться згідно чинних вимог на виконання щорічних планів державного моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднювачів у живих тваринах і необроблених харчових продуктах тваринного походження. На підставі аналізу проведеної роботи встановлено, що за період 2020–2022 років було відібрано 26 проб м’яса птиці та 45 проб субпродуктів (печінки). Згідно аналізу результатів досліджень впродовж звітного періоду у досліджуваних пробах залишків ветеринарних препаратів та забруднювачів, що перевищують МДР, не встановлено. Проведення планових моніторингових досліджень забезпечує своєчасне виявлення небезпечної продукції, забезпечує належний рівень захисту прав споживачів на якісні і безпечні продукти харчування та реалізацію міжнародної торгівлі харчовими продуктами з дотримання чинних вітчизняних і міжнародних вимог щодо безпечності продукції тваринного походження, а зокрема м’яса птиці. Проаналізовано відповідність проведеної роботи в Сумській області впродовж трьох років в аспекті виконання загальнодержавної програми моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднювачів в продукції птахівництва.
Kilka słów o kulinariach w Dąbrówce Wielkopolskiej – czyli leksykograficzny przyczynek do charakterystyki „kuchni polskiej”
Authors: Sierociuk Jerzy
Published: February 2024

Przedstawiane uwagi są próbą połączenia informacji o kulinariach zachodniej Wielkopolski z interpretacją leksykograficzną. O zestawie prezentowanego materiału w zdecydowanej większości decydowała jego osobliwość nawet na tle innych gwar wielkopolskich. Dąbrówka Wlkp. to miejscowość najdłużej pozostająca poza granicami państwa polskiego. Nie powinien zatem dziwić duży udział zapożyczeń niemieckich, w kulinariach jest to także widoczne.W artykule przedstawione są kulinaria najczęściej pojawiające się na dąbrowickim stole. W cytatach ilustrujących znaczenia (i użycia) poszczególnych nazw bardzo często pojawiają cię dane o żywotności praktykowania konkretnego przepisu kulinarnego. Eksplorację prowadziłem osobiście w latach 2005–2018.
Kryminał dla erudytów. Łacińskie cytaty w powieściach Marka Krajewskiego
Authors: Puda-Blokesz Magdalena Maria
Published: February 2024

Artykuł poświęcono omówieniu łacińskich wtrętów w pisarstwie Marka Krajewskiego. Przybliżono kwestię znaczenia łaciny jako medium kultury antycznej i języka elit, zarysowano pozycję kryminału jako przedmiotu badań naukowych, by przejść do pokazania bogactwa łacińskich jedno- i wielowyrazowych cytatów (obecnych w ośmiu kryminałach), służących m.in. oddaniu kolorytu języka dwudziestolecia międzywojennego, realiówczasu i miejsc akcji, charakterystyce postaci, budowaniu odczucia ambiwalencji w kreacji głównych bohaterów, wartościowaniu, wprowadzaniu humoru. Obecność łacińskich cytatów w kryminałach może być wyrazem dążenia autora do wpisania się w tendencje gatunkowe i kulturowe (postmodernizm), do rozszerzenia grona odbiorców o erudycyjnych, do nobilitacji kryminału jako gatunku, do wiernego odtworzenia realiów i języka czasu akcji, do realizacji misji edukacyjno-dydaktycznej i do wykreowania znamiennej cechy idiostylu, u którego podłoża leży wykształcenie klasyczne autora.
Fluencja semantyczna u dzieci w wieku przedszkolnym na przykładzie kategorii zwierzęta
Authors: Potocka-Pirosz Kamila
Published: February 2024

Artykuł stanowi próbę analizy fluencji semantycznej dzieci w wieku przedszkolnym w kategorii zwierzęta. Badanie osiemnaściorga dzieci w wieku od trzech lat i dwóch miesięcy do sześciu lat i trzech miesięcy wykazało, że dzieci w wieku od czterech i pół roku osiągają znacząco wyższe wyniki, jeśli chodzi o: liczbę poprawnie zaktualizowanych wyrazów (z poziomu od czterech do dziewięciu wyrazów do poziomu od ośmiu do dwudziestu wyrazów), liczbę klastrów (z poziomu od jednego do czterech klastrów do poziomu od trzech do siedmiu klastrów) i liczbę przełączeń (z poziomu od jednego do pięć do poziomu od trzech do dziewięciu). Jednocześnie wielkość klastrów wśród wszystkich badanych dzieci pozostaje na zbliżonym poziomie i wynosi od dwóch do trzech wyrazów. Przedstawione wyniki stanowią jedynie wstęp do dalszych badań, do którychkonieczne jest ustalenie ścisłych kryteriów liczenia poprawnych odpowiedzi oraz liczby klastrów i przełączeń.
Obca cząstka -arium w derywacji rzeczowników
Authors: Dróżdż-Łuszczyk Katarzyna
Published: February 2024

Artykuł poświęcony jest zachodzącym w XXI wieku zmianom w zasobach słownikowych polszczyzny. Autorka charakteryzuje leksemy z sufiksem -arium (jak fokarium, żółwiarium) i konfrontuje swoje spostrzeżenia z wynikami badań B. Krei sprzed trzydziestu lat. Na koniec prezentuje argumenty, przemawiające za uznaniem omawianych formacji za przejaw mody językowej i wybranych tendencji w języku polskim.
Po ziemi, po zimie, po trawce, na słomce? – o poziomce w polskiej kulturze ludowej
Authors: Prorok Katarzyna
Published: February 2024

Autorka prezentuje wstępną wersję hasła POZIOMKA do Słownika stereotypów i symboli ludowych. Językowo-kulturowy obraz poziomki można zrekonstruować przede wszystkim na podstawie jej nazw synonimicznych, np. poziomka (bo rośnie nisko, po ziemi), pozimka (pojawia się wczesną wiosną, zaraz po zimie), potrawnica (rośnie po trawie lub po(na) trawce – cienkiej łodydze), dzika truskawka, leśna malina (rośnie dziko, zwyklew lesie i z wyglądu przypomina truskawkę lub malinę) itd. Legendy ludowe i wierzenia wiążą poziomki z Matką Boską – to ona je stworzyła, by ochronić ludzi przed okrutnym głodem na przednówku. Ona też karmi nimi zmarłe dzieci przebywające w niebie. Etnograficzne opisy praktyk ludowych dostarczają natomiast informacji, że słodkie, pachnące owoce poziomki stanowiły ważne uzupełnienie codziennego, często ubogiego pożywienia mieszkańców wsi. Wraz z liśćmi i łodygami były też wykorzystywane w lecznictwie, np. przy dolegliwościach skórnych i oddechowych.
Jak cię widzą, tak cię piszą. Językowo-kulturowy obraz świata utrwalony w antroponimach nieoficjalnych Łazów, Majdowa i Ciechostowic w powiecie szydłowieckim
Authors: Karpeta Paulina
Published: February 2024

W niniejszym artykule omawiam językowo-kulturowy obraz świata utrwalony w antroponimach nieoficjalnych funkcjonujących na terenie trzech wsi zlokalizowanych w powiecie szydłowieckim w południowej części województwa mazowieckiego. Podstawę materiałową stanowią przezwiska, które zgromadziłam samodzielnie podczas wywiadów dialektologicznych z mieszkańcami Łazów, Majdowa i Ciechostowic. Przeprowadzona analiza wskazuje bardzo wyraźnie na niesłabnącą popularność przezwiskowych formacji nazewniczych we wsiach należących do powiatu szydłowieckiego. Ponadto zaprezentowany materiał ukazuje sferę kulturowo-obyczajową konkretnej społeczności wiejskiej oraz pozwala na utrwalenie jej specyfiki – świata wartości oraz określonych wzorców kulturowych.
Henryka Sienkiewicza głos „w sprawie (czystości) języka”
Authors: Pietrzak Magdalena
Published: February 2024

Artykuł poświęcony jest świadomości językowej H. Sienkiewicza i jego trosce o poprawność językową. Podstawę materiałową stanowiły wypowiedzi prasowe pisarza dostępne w wydaniach zbiorowych pod redakcją J. Krzyżanowskiego. Analizy zostały usytuowane w kontekście XIX-wiecznych wypowiedzi o charakterze poprawnościowym oraz w kontekście zagadnień określanych mianem miłośnictwa (miłośników, obrońców) języka polskiego. W toku analiz wskazano trzy główne wątki tematyczne świadczące o trosce pisarza o stan języka polskiego. Są to: obrona polszczyzny (w jej odmianach specjalistycznych i w codziennej komunikacji) przed obcymi wpływami, poprawność użyć języka polskiego oraz jakość języka (także stylu) w tekstach literackich. Były to jednocześnie zagadnienia obecne w wypowiedziach XIX-wiecznych badaczy poprawności językowej. Ponadto H. Sienkiewicz, mimo obowiązującej cenzury, zachęcał rodaków do czytaniadobrej literatury, do chodzenia na spektakle teatralne, apelował także o obecność języka w przestrzeni publicznej.
Wybrane funkcje pragmatyczne operatora NIE WIEM w języku mówionym (analiza korpusowa)
Authors: Łysik Magdalena
Published: February 2024

Artykuł przedstawia analizę konstrukcji nie wiem w funkcji operatora metatekstowego w polszczyźnie mówionej. W pracy poszukuję cech wskazujących na użycie metatekstowe tego wyrażenia oraz porównuję je z predykatem mentalnym występującym w tej samej formie gramatycznej. Obszerną część stanowi omówienie funkcji pragmatycznych nie wiem z uwagi na operatory organizujące wypowiedź i orzekające o wypowiedzi. Zwracam również uwagę na funkcje pauzy wypełnionej.
Liczba mnoga rzeczowników na -an i -anin w XVI wieku (cz. II)
Authors: Luto-Kamińska Anetta
Published: February 2024

Artykuł stanowi drugą część rozważań językowych nad formami rzeczowników na -an i -anin oraz problemami interpretacyjnymi, jakie wynikają z homonimii ich form w liczbie mnogiej. W pierwszej części studium (ALK-1) omówiono zasady repartycji formalnej form pluralis obu formacji na podstawie cech fonetycznych i fleksyjnych(N–V i G pl). Prezentowany materiał był w zasadzie jednorodny. W niniejszej drugiej części przedstawione zostały wypadki bardziej złożone. Wiąże się to z faktem, iż XVI-wieczne teksty poświadczają w sposób bezpośredni lub pośredni jednoczesne funkcjonowanie w języku synonimicznych par słowotwórczych typu poganin – pogan.
Nazwiska mieszkańców parafii Turgiele i okolic w latach 1756–1766 – wybrane problemy badawcze
Authors: Žilo Božena
Published: February 2024

Nazwiska stanowią jeden z wielu przedmiotów badań językoznawczych. Szczególnie interesujące są na obszarach pogranicznych – wielokulturowych, wieloetnicznych oraz wielojęzycznych. Jednym z takich obszarów jest parafia Turgiele na Wileńszczyźnie. W niniejszym artykule omówiono wybrane problemy badawcze powstałe na etapie analizy genetycznej nazwisk udokumentowanych w księgach chrztów parafii Turgiele w latach 1756–1766. Szczególną uwagę zwrócono na problem wielomotywacyjności nazwisk, które można etymologizować na gruncie kilku języków (litewskiego, polskiego oraz języków wschodniosłowiańskich), wielomotywacyjność nazwisk zakończonych na -ski / -cki oraz formy hybrydalne.
Pole leksykalno-semantyczne MIÓD PITNY w polszczyźnie XVI wieku
Authors: Müller Aneta
Published: February 2024

Artykuł dotyczy pola leksykalno-semantycznego MIÓD PITNY w polszczyźnie XVI wieku. Materiał leksykalny został zebrany na podstawie Słownika polszczyzny XVI wieku. Analiza objęła nazwy miodów pitnych, nazwy półproduktów, nazwy czynności oraz nazwy naczyń. Wskazano również elementy brakujące w omawianym polu leksykalno-semantycznym. Zaprezentowano dalszy rozwój pola. Wnioski dotyczą zarówno wewnętrznej, jak i zewnętrznej historii języka polskiego.
Recenzja książki – Valerijus Čekmonas: Kalbų kontaktai ir sociolingvistika, red. Laima Kalėdienė, Lietuvių Kalbos Institutas, Vilnius, 2017
Authors: Smułkowa Elżbieta
Published: February 2024

Recenzja naukowa.
Отново за словообразувателната транспозиция
Authors: Аврамова Цветанка
Published: February 2024

O transpozycji słowotwórczej raz jeszczeW niniejszym artykule zwraca się uwagę na fakt, że w literaturze przedmiotu termin „transpozycja słowotwórcza” odnosi się do różnych „nośników”/„obiektów”: kategorii onomazjologicznych, a więc słowotwórczych, procesów słowotwórczych, jednego ze sposobów słowotwórczych, znaczenia słowotwórczego, funkcji formantu słowotwórczego. Autorka jest przekonana, że w procesie definiowania transpozycji (w jej wąskim rozumieniu) trzeba przeformułować założenie dotyczące tożsamości znaczenia leksykalnego wyrazu podstawowego i wyrazu pochodnego. Autorka wyraża także opinię, że ten sam formant w procesie słowotwórczym nie może pełnić więcej niż jednej funkcji, więc twierdzenie o mieszanych funkcjach formantu jest nie do przyjęcia, tak samo jak i twierdzenie o mieszanych kategoriach onomazjologicznych lub słowotwórczych.

PезюмеСтатията обръща внимание на факта, че в научната литература словообразувателната транспозиция е отнасяна към различни „носители“ / „обекти“: ономасиологичните, съответно словообразувателните категории, словообразувателните процеси, един от словообразувателните начини, словообразувателното значение, функцията на словообразувателния формант. Изразява се становището, че при дефинирането на транспозицията (в тесен смисъл) трябва да се преформулира постулатът за тъждественост между лексикалното значение на изходната и на производната дума. Споделя се мнението, че един и същ формант в словообразувателния процес не може да изпълнява повече от една функция, поради което не е приемливо да се говори за смесени функции на форманта, както и за смесени ономасиологични или словообразувателни категории.
Some Challenges of Metaphor and Metonymy Interpretation
Authors: Dragićević Rajna
Published: February 2024

O niektórych trudnościach związanych z interpretacją metafory i metonimiiArtykuł oparty jest na podstawowym założeniu, że metodologia językoznawstwa kognitywnego – w szczególności konceptualizacja i teoria metafory pojęciowej – umożliwia prowadzenie szerzej zakrojonych i bardziej precyzyjnych analiz leksykalno-semantycznych. Niektóre zjawiska będące przedmiotem zainteresowania leksykologii, np. mechanizmy wyłaniania się nowych znaczeń leksemów (metafory i metonimie), mogą być rozpatrywane w szerszej perspektywie dzięki teorii metafory pojęciowej i metonimii. To ujęcie zainspirowało autorkę do sformułowania śmiałej tezy przedstawionej w artykule: jak się wydaje, nie można mówić o istnieniu metafor i metonimii, których nośnikami są czasowniki i przymiotniki. Wszystkie wystąpienia metafor lub metonimii są związane ze strukturami nominalnymi. Relacje leksykalne zachodzące w połączeniach składniowych polegają na tym, że czasowniki i przymiotniki dopasowują się do rzeczowników w taki sposób, aby aktywować metaforyczne lub metonimiczne rozszerzenie znaczenia danego rzeczownika.
Między formacjami prostymi a złożeniami. Kilka słów o ewolucji derywatów z przyimkami wtórnymi w polszczyźnie
Authors: Janowska Aleksandra
Published: February 2024

Artykuł poświęcony jest derywatom tworzonym od wyrażeń przyimkowych typu międzydroże, śródżylny, przeciwatak, a zatem związanych z przyimkami tzw. wtórnymi. Jednostki tego typu stanowią pasmo pośrednie między derywatami z przyimkami pierwotnymi a złożeniami. Znane są staropolszczyźnie (por. np. poleboczny), jednak ich ekspansja przypada dopiero na dobę nowopolską (por. wewnątrzzakładowy, śródżylny, wokółksiężycowy). Status tych formacji dość łatwo podlega zmianom, ich genetyczną strukturę burzy szereg różnych czynników, powodując, że przechodzą do grupy derywatów prefiksalnych (np. międzyzakładowy) lub przeciwnie – compositów (por. śródmieście). Szczególną rolę w ich rozwoju odgrywa uzależnienie od obcych wzorów.
Context-Dependent or Context-Detached? Multimodality in Commercials for Żubr Beer. A Case Study
Authors: Mierzwińska-Hajnos Agnieszka
Published: February 2024

Kontekstowo zależne czy oderwane od kontekstu? Multimodalność w reklamach piwa Żubr. Analiza przypadkuNiniejszy artykuł prezentuje analizę multimodalną wybranego spotu reklamowego piwa Żubr, będącego częścią popularnej w Polsce serii reklam, stworzonej na potrzeby promocji produktów wytwarzanych przez Kompanię Piwowarską – Browar Dojlidy. Wydaje się, iż sukces całej serii opiera się na dwóch istotnych aspektach. Po pierwsze, dzięki przesunięciu produktu na drugi plan, reklamy piwa Żubr nie promują w sposób bezpośredni napoju alkoholowego. Po drugie, przyjmując formę mininarracji w sensie Forceville’a (2009), prezentowane reklamy angażują różne modalności (wizualne, werbalne, słuchowe), które, zintegrowane w komunikacie, „stają się sygnałem służącym do odkodowania nieoczywistej wiadomości ukrytej w reklamie” (Pérez-Sobrino 2017: 124, tłum. A.M.H.). Sposób, w jaki konstruowane są reklamy piwa Żubr, polega na sprzeczności pomiędzy tym, co oferuje ich warstwa wizualna i/lub słuchowa, a tym, co pozostaje zakodowane w warstwie werbalnej, i co zostaje ostatecznie odkodowane na końcu każdego spotu. Szczegółowe studium przypadku dowodzi, iż analizowana reklama, a wraz z nią cała seria stworzona na potrzeby promocji piwa Żubr, ukazuje mechanizm działania kontekstowo zależnej metafory multimodalnej piwo to żubr, gdzie żubr stanowi wizualizowany temat wtórny (por. Black 1979, Forceville 1996, zob. także Fabiszak 2017), będący,w ujęciu Lakoffa and Johnsona (1980), domeną źródłową, zaś piwo interpretowane jest jako temat pierwotny, czyli domena docelowa.
Gesture Multifunctionality in Face-to-Face Dialogue
Authors: Załazińska Aneta
Published: February 2024

Wielofunkcyjność gestów w dialogu twarzą w twarzPowstało dotychczas wiele klasyfikacji i typologii gestów. Gesty jednak wymykają się jednoznacznym przyporządkowaniom. Przedstawiony artykuł dotyczy gestów, które towarzyszą spontanicznej mowie podczas dialogu twarzą w twarz. Zmienność ról konwersacyjnych, dynamika, zasada współpracy, wymuszająca niejako współdążenie, spontaniczne negocjowanie znaczeń i semantyczno-pragmatyczne dostrajanie się do interlokutora – wyzwalają gesty o szczególnie multifunkcyjnym charakterze. Dialog to nieustanne przenikanie się jego przestrzeni: ideacyjnej, modalnej, interakcyjnej i interpersonalnej. Nie jest możliwe jednoznaczne rozdzielenie tych przestrzeni i wskazanie nieprzekraczalnych granic. Dlatego też gesty (znaki) reprezentujące te przestrzenie muszą przynależeć do wszystkich i być znakami wszystkich tych przestrzeni. Opisane w artykule przykłady dowodzą, że gesty są w szczególny sposób multifunkcyjne: pełnią jednocześnie kilka funkcji dialogowych (reprezentowania przestrzeni ideacji, modalizacji, interakcji i interpersonalnych relacji). Funkcje te jednak widoczne są w różnym natężeniu. Podobnie jak w modelu funkcji komunikatu Romana Jakobsona, zwykle jedna z nich wysuwa się na plan pierwszy i łatwo ją rozpoznać, a pozostałe są w ten sposób niewyprofilowane. W istocie jednak gest zawsze „opalizuje” różnymi funkcjami.
Степени словообразовательной мотивации в дискурсивной перспективе (на материале русского языка)
Authors: Петрухина Елена
Published: February 2024

Stopniowalność motywacji słowotwórczej w perspektywie dyskursu (na materiale języka rosyjskiego) Nawiązując do wybranej literatury przedmiotu, autorka prezentuje na materiale języka rosyjskiego zagadnienie stopnia motywacji słowotwórczej wyrazów o wspólnym rdzeniu, tworzących gniazdo słowotwórcze. Ukazuje także problemy dotyczące słabnięcia więzi semantycznej między wyrażeniem pochodnym a jego podstawą słowotwórczą, wskazując na skalarny charakter zjawiska: od pełnej motywacji do jej zaniku. Badaniu podlegają afiksalne wyrazy pochodne, zarówno te, w których motywacja dotyczy ich części rdzennej, tematu słowotwórczego oraz formantu, jak i struktur o rdzeniu pustym semantycznie. Niewielki rejestr tych drugich zostaje zlokalizowany w słownictwie potocznym o funkcji ekspresywnej. Kwestia osłabionej motywacji jest omawiana także w perspektywie historycznego rozwoju słownictwa, w tym interakcji między językiem starorosyjskim a cerkiewnosłowiańskim. Na materiale złożeń z pierwszym członem благо- analizowana jest z jednej strony aktualizacja wewnętrznej struktury tego typu compositów, zaś z drugiej – wzmocnienie ich motywacji słowotwórczej w dyskursie religijnym, pełniącym rolę kolektywnego konceptualizatora wyrażającego religijny obraz świata.

PезюмеСтатья посвящена анализу на материале русского языка шкалы словообразовательной мотивированности однокоренных слов и ослабления их семантических связей до полной десемантизации. Поставлен вопрос о мотивации производных слов не только корнем и основой, но и формантами. Возможна мотивация аффиксальной моделью при семантически пустом корне, это характерно для экспрессивного разговорного словообразования. Появление слабомотивированныхслов также связано с историческими процессами в лексике, в том числе со взаимодействием древнерусского языка с церковнославянским. Данный вопрос рассматривается на материале композитов с препозитивной частью благо-. Показана актуализация внутренней структуры таких композитов и усиление их мотивации в религиозном дискурсе, выступающем как коллективный концептуализатор, выражающий религиозную картину мира.
Cyklizm w listach Henryka Sienkiewicza
Authors: Kozłowska Anna
Published: February 2024

Artykuł dotyczy słownictwa rowerowego oraz przybliża obraz kolarstwa w listach Henryka Sienkiewicza. Wstępne badania pokazują, że słownictwo rowerowe, choć niezbyt eksponowane w twórczości Sienkiewicza, pojawia się zarówno w kontekstach autobiograficznych, jak i w jego oficjalnej korespondencji (choć rzadziej). W niektórychwypowiedziach można zauważyć, że pisarz dąży do promowania sportu, który uważa za aktywność odgrywającą bardzo ważną rolę w życiu indywidualnym i społecznym.
PRAŻOKI I PRAŻUCHY, PRAŻUCHA I PORKA – czyli o regionalnych wariantach nazwy pewnej ziemniaczanej potrawy
Authors: Jaros Irena
Published: February 2024

Autor artykułu prezentuje genezę, zróżnicowanie morfologiczne i geograficzny zasięg nazw gęstej potrawy z ugotowanych ziemniaków z dodatkiem mąki. Są to derywaty od czasownika prażyć ‘zaparzać’: prażucha, prażuchy, prażaki, prażanki  i parzyć: porka, które funkcjonują w polszczyźnie regionalnej. Zasięg geograficzny nazw omawianej potrawy obejmuje głównie teren północnej Małopolski i jej pogranicza z Mazowszem, Wielkopolską i częściowo również Śląskiem. Poza tym terenem  prażuchy jako nazwa dania z ziemniaków znana jest na Kurpiach. Zwraca się uwagę, że są to również nazwy innych potraw powstałych w wyniku zaparzania mąki.
Co o zwyczajach żywieniowych mieszkańców wsi podhalańskich mówią ludowe nazwy roślin?
Authors: Kulak Ilona
Published: February 2024

Artykuł nakreśla zwyczaje żywieniowe mieszkańców podhalańskich wsi na podstawie ludowych nazwy roślin motywowanych leksyką należącą do wtórnej kulturowo kategorii Kulinaria. Materiał badawczy zebrano w kilku miejscowościach podhalańskich w latach 2016–2017. Analizie poddano kilkadziesiąt jednostek, w które podmiot nominujący wpisał określenia pokarmów bądź przedmiotów i czynności związanych ze spożywaniem jedzenia lub picia. Wszechstronny opis zgromadzonego słownictwa ułatwiły dwa podziały – w pierwszym wzięto pod uwagę typ motywacji (np. nazwy roślin motywowane kształtem, smakiem, właściwościami użytkowymi itd.), w drugim – znaczenie wpisanych w fitonimy leksemów (wyróżniono klasy semantyczne nazw roślin odwołujących się do poszczególnych typów pożywienia).
Mediterranean trend and acceleration sea-level estimates
Authors: Calafat Francisco Mir , Frederikse Thomas , Horsburgh Kevin
Published: February 2024

Sea-level change is geographically non-uniform, with regional departures that can reach several times the global average rate of change. Characterizing this spatial variability and understanding its causes is crucial to the design of adaptation strategies for sea-level rise. This, as it turns out, is no easy feat, primarily due to the sparseness of the observational sea-level record in time and space. Long tide gauge records are restricted to a few locations along the coast. Satellite altimetry offers a better spatial coverage but only since 1992. In the Mediterranean Sea, the tide gauge network is heavily biased towards the European shorelines, with only one record with at least 35 years of data on the African coasts. Past studies have attempted to address the difficulties related to this data sparseness in the Mediterranean Sea by combining the available tide gauge records with satellite altimetry observations. The vast majority of such studies represent sea level through a combination of altimetry-derived empirical orthogonal functions whose temporal amplitudes are then inferred from the tide gauge data. Such methods, however, have tremendous difficulty in separating trends and variability, make no distinction between relative and geocentric sea level, and tell us nothing about the causes of sea level changes. Here, we combine observational data from tide gauges and altimetry with sea-level fingerprints of land-mass changes using a Bayesian hierarchical model (BHM) to quantify the sources of sea-level changes since 1960 in the Mediterranean Sea. The Bayesian estimates are provided on 1/4o x 1/4o regular grid. We find that Mediterranean Sea level rose at a relatively low rate from 1960 to 1990, at which point it started rising significantly faster with comparable contributions from sterodynamic sea level (ocean dynamics and thermal expansion) and land-mass changes. (EuroSea Deliverable, D5.2_v2)
Identifying Source Hotspots of “Non-Flushables” in Sewer Systems Through Machine Learning and Imaging Sensors
Authors: Khan Anum
Published: February 2024

This thesis examines the feasibility of installing imaging sensors in sewers, combined with innovative machine learning techniques, to detect and identify non-flushable consumer products in sewers. A Raspberry Pi microprocessor with an off-the-shelf camera module was used, and Edge Impulse was applied to process captured imagery. The results indicated that optimal placement of the system (camera and lights) can vary depending on whether the products of interest float near the surface of the water or more towards the deep end of the sewer maintenance holes. The application of such a system for urban wastewater collection systems will be to proactively detect the areal hotspots of rising influxes of non-flushable consumer products (e.g., wet wipes and tissues). Building on knowledge gained on the performance and functionality of such a monitoring tool, utility managers can perform targeted public outreach, as opposed to general calls to the public to stop flushing consumer products.
Deterioration Modelling of Visual Condition Index for Calgary’s Highway Pavement Management System
Authors: Zhang Xiaozhu
Published: February 2024

The project is to evaluate pavement performance measures and to provide a deterioration model to improve the current asset management practice of the City of Calgary. The performance evaluation compares the pavement surface condition measurement methods used by the City and the Pavement Condition Index (PCI) approach recommended by American Society for Testing and Materials (ASTM) D6433. It includes two steps: re-calculating from raw distress data and a ground truth validation survey using images from Google Street View. The study concludes that the Highway Pavement Management Application (HPMA) Visual Condition Index (VCI) method outperforms the ASTM PCI method. Therefore, VCI decrements are the outcome of the deterioration model developed by a machine learning approach, decision tree regression. The robustness of the proposed model is validated by examining overfitting and the selected variable's consistency by the k-fold cross-validation method. The result of the project assured that the current practice of the HPMA system is justifiable, and the implementation of the deterioration model contributes to future practice by providing more accurate information on monitoring the network's life expectations and vulnerable communities. 
Efficient Traffic Classification Using Hybrid Deep Learning
Authors: Sarhangian Farnaz
Published: February 2024

Network traffic classification is important for QoS, security, and billing. Using a single machine learning classification model suffers from low prediction and classification accuracy, especially for high dimensional datasets with a high sparsity level. Recently, hybrid-deep learning algorithms have shown high efficiency for traffic forecasting and classification. In this research, we suggested two hybrid models – the Convolutional Neural Network (CNN) combined with the Recurrent Neural Network (RNN) models and the Gated recurrent unit (GRU) combined with Long ShortTerm Memory (LSTM) – to improve traffic classification accuracy in terms of the ratio of correct predictions to total input samples. The hybrid CNN-LSTM and CNN-GRU have achieved an accuracy of up to 99.23% and 93.92%, respectively, for binary classification and 67.16% for multiclass classification. We employed Markov Blanket Algorithm to make the reduced feature set selection, which significantly improved classification accuracy and fscore for multi-class scenarios.
Sanctions and Nonviolent Protest Mobilization
Authors: Schovenberg Charlotte
Published: February 2024

This paper addresses the puzzle of why people join nonviolent anti-regime protests despite facing severe repressions from their governments. It inspects the role of international sanctions in the mobilization of nonviolent protests.  Following previous research on sanctions, it theorizes that the imposition of sanctions can have an important signalling function and lend psychological support to protestors thereby positively impacting protest mobilization. The hypothesis that protest mobilization increases after the imposition of sanctions and the expectation that local media can help transmit this international moral boost by reporting about sanctions will be tested in a single case study format investigating one of the most prominent sanctioning regimes in UN history - South Africa.
The “added benefit” – Female peacekeepers in UN peacekeeping missions
Authors: Wichmann Carlotta
Published: February 2024

Since the 1990s, the United Nations (UN) has advocated for an increased presence of female peacekeepers in peacekeeping missions to mitigate incidents of sexual violence against civilian populations. The rationale behind this initiative posits that women possess a unique capability to recognise and address the specific needs of fellow females while exerting a positive influence on their male colleagues. However, this dual role, encompassing both tending to local populations' needs and regulating the behaviour of male peacekeepers, places female peacekeepers under a double burden.This article evaluates the possible relationship between the proportion of female military personnel in peacekeeping missions and reported sexual violence cases. Through a comparative analysis of two missions, it explores the impact of female peacekeepers on local populations and trust in peacekeeping operations. This research addresses a significant gap in academic discourse, as the influence of women in peacekeeping is infrequently discussed, and scholarly opinions on their actual impact differ. The study employs a hybrid approach, combining qualitative small-N analysis and quantitative data. Despite observing a potential positive influence on reported sexual violence cases in the selected peacekeeping mission, the study underscores the limited actual impact of female peacekeepers. Importantly, the author contends that the current UN approach—simply deploying women to peacekeeping missions—fails to address the underlying issues rooted in military deployment, signalling a need for more comprehensive strategies to effect lasting change.
Методичний підхід до оцінки ймовірності ліквідації Силами територіальної оборони диверсійно-розвідувальних груп під час забезпечення перевезення військ (сил) залізничним транспортом
Authors: Романюк А.
Published: February 2024

Своєчасне створення угруповань військ (сил), у визначених операційних зонах (районах) з метою початку ведення воєнних (бойових) дій значною мірою залежить від своєчасного розгортання військ (сил). Основним видом транспорту для забезпечення розгортання є залізничний транспорт (ЗТ), перевагами якого є здатність здійснювати перевезення важких і великогабаритних вантажів на великі відстані при відносно високих швидкостях, забезпечення регулярної роботи в будь-який час року і доби незалежно від погодних умов, готовність для виконання масових військових перевезень. Разом з тим об’єкти ЗТ є уразливими від дій диверсійно-розвідувальних груп (ДРГ).

Метою статті є удосконалення методичних положень до оцінки ймовірності ліквідації Силами територіальної оборони диверсійно-розвідувальної групи під час забезпечення перевезення військ (сил) залізничним транспортом в ході оперативного розгортання військ.

Завдання із оборони важливих об’єктів і комунікацій полягає у своєчасному виявленні та ліквідації ДРГ противника, тому оцінка ймовірності виконання завдання СТрО здійснюється за таким показником ‑ ймовірність ліквідації ДРГ противника –  Розроблено методику оцінки ймовірності виконання означеного завдання.

Методика оцінки ймовірності ліквідації диверсійно-розвідувальної групи противника ґрунтується на застосуванні диференційного рівняння Осипова-Ланчестера, що дозволяє порівняти вклад у результат бойових дій різних типів озброєння та впливу навченості, морально-психологічного стану особового складу; отримати прогнозовані значення оцінки ймовірності ліквідації ДРГ противника певним елементом бойового прядку; прийняти рішення на застосування визначеного складу сил і засобів СТрО для досягнення необхідного результату.