bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Trata de personas en los niños, niñas y adolescentes de la comunidad Achagua, un análisis desde los procesos de restablecimiento de derechos efectuados
Authors: Ortegón Suárez Lina María
Published: May 2021

Through qualitative research, with the application of a deductive method, using different tools such as querying databases, statistics, dogmatic references, historical antecedents and regulatory framework, this article aims to explain the worldview of the Achagua community. To then address trafficking in persons, its regulatory transit and modalities, giving rise to the explanation of the best interest of the children and adolescents and how when this is violated, the processes of reestablishing rights by the ICBF are carried out, including when it comes to the population, indigenous peoples. Generating an analysis of the data provided by said entity in comparison with the data provided by the FGN regarding the commission of the crime, to try to explain its possible origins, consequences, and from there, generate a series of guidelines to make follow-up on this behavior, avoiding its future attainment.
Análisis de la implementación del Programa Nacional Integral de Sustitución de Cultivos Ilícitos (PNIS): 2017-2019
Authors: Mejía Hidalgo Valeria
Published: May 2021

The National Comprehensive Program for the Substitution of Illicit Crops (PNIS) is part of the Peace Agreement signed by the Colombian government and the Revolutionary Armed Forces of Colombia-People’s Army (FARC-EP guerrillas). During its two first years, the program has contributed to diminishing coca bush cultivation, but it hasn’t provided enough responses to improve the quality of life for the communities involved in the substitution process. Gaps in the implementation of its components, instability of security conditions, and lack of articulation with the rural development strategies (RRI) have impacted the PNIS contribution to the transformation of the Colombian countryside.
Bevezető az információs társadalom tudománytörténetéhez
Authors: Z. Karvalics László
Published: May 2021

A lap főszerkesztője az információs társadalom majdani tudománytörténetéhez készített rendszerező előhangot. Felvázolja azt a háromdimenziós teret (a vizsgált Tárgyakkal, a megközelítés-módok Tengelyeivel és az ezekhez szükséges Tudományokkal), amelyben az információs társadalom három narratívája formálódik. Végül – régi adósságot törlesztve – az információs társadalom fogalomtörténetének kezdeteit keresve Japánba vezet, első nagyhatású teoretikusaként pedig Tadao Umesao portréját rajzolja meg.
Az információs eszközök társadalmi konstrukciója
Authors: Serge Proulx
Published: May 2021

A szerző konstruktivista megközelítésében a technikai - s így az informatikai - eszközök nincsenek meghatározott formában, a priori megkonstruálva, hanem magukon hordozzák azon társadalmi viszonyok lenyomatát, amelyekbe használatuk során kerülnek. A használat etnográfiájának tanulmányozása a kulcs a társadalmi konstrukciós folyamat - beleértve az újítást is - megértéséhez.
Növeli, csökkenti vagy kiegészíti az Internet a társadalmi tőkét?
Authors: Wellman Barry , Quan Haase Anabel , Witte James C. , Hampton Keith
Published: May 2021

E tanulmány kutatás az egyik első, 1998-ban végzett nagyszabású web felmérés eredményeit használja fel, hogy a címében feltett kérdésre választ kapjon. Megállapításai, módszerei révén a szakirodalom egyik legidézettebb opuszává vált, s az eltelt röpke négy év elegendőnek bizonyult ahhoz, hogy igazi klasszikusnak tekinthessük. Eredményeik szerint pozitív összefüggés van a különböző önkéntes szervezetekben és a politikában való online és offline részvétel között, s az Internethasználók valamiféle online közösségi érzést alakítanak ki, általánosságban és rokonaikkal. Az első komoly érvrendszert produkálták amellett, hogy az Internet nem váltja valóra sem az utópisták álmát egy nagyobb közösségi eufóriáról, sem nem tükrözi az antiutópisták lidércnyomását a fokozott elidegenedésről.
A kiber-utópia és a paradicsom mítosza
Authors: Karim Karim H.
Published: May 2021

Jacques Ellul francia gondolkodó a huszadik század közepének uralkodó propaganda-mítoszait elemezte, ám eredményeit a szerző sikerrel alkalmazza az információs forradalomra is. A jelenhez kapcsolódó ideológia önmagában nem képes az egyének mozgósítására, ehhez az ősi eredetű, vallásos gyökerű mítosz pszichológiai-spirituális erejére is szükség van. A cikk egy sor, Ellul által azonosított mítoszt használ fel (tudomány, történelem, nemzet, munka, boldogság, fiatalság, és a hős) annak bemutatására, hogy a rájuk alapozott fogalmi keret hogyan alkalmazható az információs társadalom jelenkori propagandájának elemzésére és kritikájára.
Kamerás megfigyelés, biztonság és szabadságjogok
Authors: Vitalis André
Published: May 2021

A XVIII. századtól kezdődően az egyén annak köszönhetően lett engedelmes, hogy zárt helyeken (iskola, kaszárnya, üzem, kórház, börtön) azonosíthatóvá tették, s tudta, hogy figyelik. Növekvő mobilitása, s köztereken (repülőtereken, hypermarketekben) részlegessé és anonimmá váló identitása következtében a régi fegyelem az 50-es évektől veszített hatékonyságából. Napjainkban a kamerás megfigyelés a láthatóság tudatos és állandó állapotát hozhatja létre, biztosítva a hatalom automatikus működését. E viszonyt magába építve az egyén részt vesz önmaga alattvalóvá tételében.
Az evolúció legújabb lépései?
Authors: Kolin Péter
Published: May 2021

A mesterséges intelligencia veszélyeiről beszélgettünk Szathmáry Eörssel, aki felhívta a figyelmet arra a reális veszélyre, hogy kontrollált körülmények között is elszaporodhatnak a Földön az önreprodukáló gépek. A kultúra információkészlete, amit megtanulunk, módosítunk és továbbadunk, legalább ugyanolyan fontos, mint a genetikai örökség. A genetikai örökség tesz minket alkalmassá arra, hogy a mémeket befogadjuk, de azok a tartalmak, amelyeket a mémek hordoznak már nem a biológiából következnek, hanem abból a társadalmi fejlődésből, amin néhány ezer év alatt keresztülmentünk. Ezeknek a berendezéseknek az intelligenciáján persze sok múlik majd, ezért az igazi nagy kérdés szerinte az önreprodukáló gépek és a mesterséges intelligencia házasítása lesz.
Evolúció és kultúra
Authors: Kolin Péter
Published: May 2021

A szerző Dawkins önző gén elméletének és Leydesdorff koevolúciós közelítésének ellentmondásait igyekszik feloldani az evolúciós szintváltás, az “emergencia” új megközelítésével. Szemléletmódjában az emberi pszichikum fejlődésének és a kultúra kialakulásának epizodikus tényei más, korábban függetlennek tűnő evolúciós fejleményekkel együtt szükségszerűnek, és a kultúra és biológia evolúciós rendszerein túl is fellelhetőnek mutatkoznak. Bizonyítékot nyer, hogy az egyes evolúciós szintek alakulását puszta analógiánál több köti össze. A szerző végezetül javaslatokat tesz a kultúra memetikus közelítései ellentmondásainak feloldására, hiátusainak pótlására, s ezzel egy – lehetséges – új kultúraelmélet körvonalai bontakoznak ki.
Optikai kábel és regionális fejlesztés
Authors: Vietórisz Tamás
Published: May 2021

A fejlett országokat pókhálóként beszövő rézhuzalok 100 éves története után most üvegszál-évtizedek következnek? E pusztán technikainak tűnő kérdés világszerte jelentős indulatokat ébreszt: részint mert a GEF-től az emberi kapcsolatok rendszerének radikális változását várják, részint mert a hagyományos telekommunikációs cégek csődjét prognosztizálják. A cikk e kényes pontokon túl is vizsgálja az új technika bevezetésének társadalmi előfeltételeit és messzire ható következményeit.
Kecsegtető és kockázatos
Authors: Tamássy Györgyi
Published: May 2021

Wolfgang Bergmann: Computer machen Kinder schlau. Was Kinder beim computerspielen sehen und fühlen, denken und lernen.
Probléma-központú tanulás
Authors: Hense Jan , Mandl Heinz , Gräsel Cornelia
Published: May 2021

Tanulmányukban a szerzők azt vizsgálják, hogy mi jellemzi a tanulás probléma-központú felfogását, és az új médiumok mennyiben tudnak hozzájárulni a tanulási környezet átalakulásához.Arra a következtetésre jutnak, hogy az új médiumok használata az oktatásban lehetőséget ad arra, hogy az iskolában teret nyerjen a probléma-központú tanulás. A számítógépes alapú stratégiai játékok és szimulációk lehetővé teszik, hogy a problémákat valószerűen, különböző kontextusokban, más-más nézőpontokból tudjuk tovább gondolni, az interneten történő adatgyűjtés pedig az önálló tanulás és a kritikai szemlélet új lehetőségeit és kihívásait rejti magában, egyedül a számítógépre alapozva azonban nem volna ésszerű alapvető változásokat várni az iskolai tanulásban. A cikk második része ismerteti a hesseni SEMIK programot és több más németországi kezdeményezést a számítógépek és az internet újszerű, interaktív alkalmazására a problémaközpontú oktatásban, rámutatva bizonyos nehézségekre és akadályokra is.
Az Internet és a jog
Authors: Nagy Dorottya
Published: May 2021

Az Internettel kapcsolatban felmerülő jogi kérdéseket érzékenyen és öncélú szigor nélkül kell kezelni, szem előtt tartva, hogy a hálózati társadalom morálja és normái nem teljesen egyeznek meg a jogalkotó, illetve a jogalkalmazó elképzeléseivel. Jogszabályok csakis ott kellenek, ahol a felhasználók, illetve a tartalomszolgáltatók önszabályozása és a netikett már nem elegendő. Az Internet jogi szempontból fontos tulajdonságai a nyitottság, a decentralizáltság, a globalitás, az anonimitás, valamint az ellenőrzés hiánya és a folyamatos technikai fejlődés. Az Internet jogi szabályozása sok akadályba ütközik a „hálózati társadalom” határozott ellenállása miatt is. Az Internet és a jog fő kapcsolódási területeit a szerző a következőkben látja: a szellemi alkotások és a magánszféra védelme, a szólásszabadság és a kéretlen reklám ellentmondásai, az e-gazdasággal összefüggő és egyéb számítógépes bűncselekmények.
Kommunikációtudomány és Internet
Authors: Kiss Aranka
Published: May 2021

Az információs társadalom kommunikációelméleti kérdéseinek vizsgálata a társadalomtudományok egyik prioritást élvező kutatási iránya lett. Az Internet olyan sokoldalú tömegkommunikációs médium, amely a kommunikáció sok különböző formáját teszi lehetővé. Az Interneten folyó különböző kommunikáció típusain belül azonban sem a „tömeg” nagysága, sem a kommunikáció jellege nem határozható meg minden szempontból pontosan. A szerző rövid áttekintést ad arról, hogy a tömegkommunikáció-kutatás terén korábban kidolgozott elméletek és módszerek mennyiben alkalmazhatók az új médiumokra. A téma legfontosabb elméleti diskurzusainak bemutatásával arra keresi a választ, hogy a kommunikációkutatóknak miért kell tanulmányozniuk az Internetet.
Néprajz az információs társadalomban
Authors: Rab Árpád
Published: May 2021

A tanulmány a néprajz és az antropológia szerepét vizsgálja az információs társadalomban. A néprajz több száz éves tapasztalatával és kiforrott fogalomkészletével, a kulturális antropológia pedig korszerű módszertanával, rugalmasságával és holisztikus szemléletével járulhat hozzá az információs társadalom kutatásához. A szerző három fő témahalmazzal foglalkozik: a kulturális örökség digitalizálásával, a néprajz és az Internet kontextusában a folklorisztika tárgykörébe utalható „forró pontokkal”, valamint azzal a szereppel, amit az információs írástudás terjedése a magyar népesség körében végzett átfogó jellegű néprajzi és antropológiai kutatások terén betölthet.
A számítógép és az irodalom
Authors: Kelemen Erzsébet
Published: May 2021

A technikai médiumokkal bekövetkező változás az írást megfosztja monopolhelyzetétől. A konvencionális könyvnyomtatás uralmát is felváltja a lézeres nyomtatás által demokratizálódott produkció, „az írott szöveg legmagasabb szintű előállítása” (Papp Tibor, Avantgárd szemmel az irodalmi világról, 2008): írók, költők nyomtatásra kész műveket szerkesztenek, s így nemcsak a szerzők, de az olvasók vizuális kultúrája is finomodik. A papír mellett megjelenik tehát egy új mediális jelhordozó hatalom, egy új „üzenetközvetítő”: a számítógép. Az új médium az irodalom perspektíváit is kiszélesíti: felerősödik a vizualitás, színes, dinamikus, hangos művészi alkotások születnek, s egy működő program akár szabályos, klasszikus versformák generálására is képes. A tanulmány szól a számítógépes irodalom történetéről, a világháló által megújult numerikus irodalom új irányairól, s Papp Tibor művein keresztül (elsősorban a Disztichon Alfa 16 billió alkotásával, s a Hinta-palinta című dinamikus költeménnyel) bemutatja a számítógéppel generált irodalmi művek sajátosságait.
A megtalált nyolcadik művészet
Authors: Y. Luis Sala
Published: May 2021

A tárgyi-fizikai formát öltő műalkotásokat a tér három és az idő negyedik dimenziója mentén osztályozó művészettipológia szerint az eképpen előálló nyolcelemű rendszerben egy hely még kiadó. Ez a hiányzó nyolcadik művészet vajon mi lehet? A szerző azt a bátor hipotézist állítja fel, hogy ez nem más, mint a terraformálás, élettelen bolygók lakottá tétele. Tanulmányában hat szempont mentén fejti ki érveit, s áttekinti azokat az előképeket, amelyek a nyolcadik művészet irányába mutatnak.
Úton egy posztmodern, magyar tervezési paradigma felé, avagy társadalmi átalakulás a tervezői narratívában
Authors: Csaba Ders
Published: May 2021

A rendszerváltáskor elindult politikai decentralizáció, az információs technológiák fejlődése és az ezeknek köszönhető strukturális átalakulási folyamatok, a hazai tervezési kultúra közegét alapjaiban rajzolták át. Az így kialakult disszonancia a tervezés közege és módszertana között jól megfigyelhető válságot eredményezett a hazai tervezés gyakorlatában. A szerző a tervezés diszfunkcionális működésének jelenséghalmazát a tervezés fogalmának a hibás értelmezésében diagnosztizálja. A posztmodern tervezési paradigmák közül választva bizonyítja ennek a fogalomnak az érzékenységét a tervezési kultúra változásaira és javasolja egy új társadalmi konszenzus létrehozását a tervezés fogalmáról és rendszeréről. A változás jellege alapján ezt a konszenzusépítést egy tanulási folyamatban azonosítja.
Új technológiák, kommunikációs rétegződés, társadalmi státus
Authors: Csepeli György , Prazsák Gergely
Published: May 2021

A tanulmány szerzői a magyarországi internetezők körében nemrég elvégzett reprezentatív szociológiai vizsgálat adatait elemezve azt vizsgálják, hogy a mobiltelefon és az elektronikus levelezés útján működtetett kommunikációs kapcsolatok egyenlőtlensége miként viszonyul a társadalmi státusz szerint leírható egyenlőtlenségekhez. Megállapítják, hogy a vizsgált populáció 30 százaléka rendelkezik a kapcsolatok 70 százalékával. Eredményeik szerint a társadalmi egyenlőtlenség és a kommunikációs egyenlőtlenség között erős kapcsolat van, s az ok-okozati kapcsolatok feltárása ezen a téren további vizsgálatokat igényel.
Az elektronikus olvasás mintázatai
Authors: Golden Dániel
Published: May 2021

Az utóbbi évtizedek infokommunikációs forradalmának a kultúrára tett hatását illetően hagyományosan az elektronikus írás praxisa áll a vizsgálódások előterében. E tanulmány ezzel szemben az olvasás szerepében, funkcióiban és technikáiban bekövetke-zett változásokat kísérli meg áttekinteni. A szerző amellett érvel, hogy a régi és az új olvasás közötti határvonalak bonyolultabb szerkezetet mutatnak, mint amit az „elmélyült” és a „felszínes” olvasás közötti, gyakorta hangoztatott különbségtétel sugall.
Az időstársadalom várható kihívásait kezelő beavatkozási területek azonosítása
Authors: Pocsarovszky Károly , Némethné Katalin
Published: May 2021

Az idősödő társadalom leíró elemzése mellett fontos meghatározni azokat a pontokat, amelyek mentén az esetleges társadalmi torzulások a munkaerő, a közösség és a szellemi vagy fizikai aktivitás tekintetében helyreállíthatók vagy legalábbis javíthatók. A tanulmány szerzői egy 2009-ben elvégzett kérdőíves felmérés eredményei alapján tematikusan végighaladva a lehetőségeken kísérletet tesznek ezeknek a beavatkozási pontoknak az azonosítására és a vizsgált változók közötti összefüggések számszerűsítésére.
A technológiák szervezése és a szervezés technológiái
Authors: Vedres Balázs , Bruszt László , Stark David
Published: May 2021

Hogyan szerveződnek az online civil társaságok Kelet-Európában? A szerzők – az ehhez felhasznált technológiai megoldások kombinációit figyelembe véve, 1585 kelet-európai civil társaság honlapjairól gyűjtött adatok alapján – a társaságok online megjelenésének öt főbb típusát, illetve jellegzetes „műfaját” formáját különböztetik meg: hírlevelek, interaktív platformok, többnyelvű felhívások, telefonkönyv jellegű adattárak és brosúrák. Ez az osztályozás nem a fejlődési szakaszokat tükrözi. Az újabb honlapok inkább tekinthetők saját műfajuk tipikus képviselőinek, mint a régebbiek, s ez arra utal, hogy az egyes formák egyre határozottabban körvonalazódnak. A hiperlinkek struktúrájának a szerzők által végzett vizsgálatai nem igazolják a földrajzi elhelyezkedéstől függetlenné váló közéleti részvételre alapozott, globális civil társadalom kialakulásával kapcsolatos utópisztikus várakozásokat, hanem azt mutatják, hogy a honlapok transznacionális típusaira nem jellemző a részvételi jelleg. Míg más paradigmák szószólói a felhasználók online hozzáférési lehetőségeinek egyenlőtlenségeire koncentrálnak, a szerzők a honlapok hozzáférhetőségében mutatkozó egyenlőtlenségeket a keresőprogramok technológiáján keresztül vizsgálják és megmutatják, hogy ezek a különféle típusú civil társasági honlapok esetében hogyan változnak.
Információs páncélszekrény az emberi jogok védelmére
Authors: László Gábor
Published: May 2021

A társadalmi vállalkozások a társadalmi érték növelésével járulnak hozzá a társadalmi és gazdasági különbségek csökkentéséhez. A Szilícium-völgy egyik nem nyereség-érdekeltségű informatikai vállalkozása, a Benetech cég által kifejlesztett Martus számítógépes rendszer az emberi jogok súlyos sérelmeit feltáró és azokról tudósító civil szervezetek, aktivisták, újságírók számára készült. A rendszer célja egy biztonságos „információs páncélszekrény” biztosítása, tekintettel arra, hogy az emberi jogok sérelmeit feltáró beszámolók szerzői gyakran veszélyes körülmények között, információik megsemmisítésétől fenyegetve dolgoznak, s tudósításaik eredetiségét, hitelességét nehéz bizonyítani.
Információpolitika és adatvédelem
Authors: Bennett Colin
Published: May 2021

Bennett a személyes adatok védelmére kialakított európai és észak-amerikai jogi eszközöket hasonlítja össze. Mivel Amerikában az „információs privát szféra” (information privacy), Európában pedig a „személyes adatok” (personal data) védelmére eltérő szabályozási eszközöket alkalmaznak, elkerülhetetlennek látja egységes nemzetközi szabályozás kialakítását. A globális szabályozást ezen a különféle szereplők sokaságát, valamint igen változatos koordinációs és működési módozatokat magában foglaló komplex területen a szellemi tulajdon védelmének megoldásaihoz hasonlítja, a személyes adatok határokon átívelő továbbításának kereskedelmi kontextusában. Víziója szerint a globális szabályozás egyik lehetséges színtere a Világkereskedelmi Szervezet (World Trade Organization, WTO).
A könyvkultúra mítoszától az információs társadalom víziójáig
Authors: Holczer Márton
Published: May 2021

A recenzió Michael Giesecke „Von den Mythen der Buchkultur zu den Visionen der Informationsgesellschaft” című monográfiáját mutatja be, bepillantást kínálva az Erfurti Egyetem egyik kommunikációtudományi tanszékének munkájába is. A könyv jelentőségét a recenzió szerzője abban látja, hogy számot ad egy 500 éves kultúrtörténeti periódusról, és egyértelművé teszi: nem az európai út az egyetlen. Az európai könyvkultúrától kevéssé érintett gazdag kultúrák (Kína, Japán, India) a korszakváltás megvalósítása terén – befogadókészségüknek köszönhetően – talán versenyelőnyben is vannak Európával szemben. Az információs társadalom kultúrája felé mutató jelek alapján Giesecke a társadalomtudomány és a mindennapi kultúra gyökeres megváltozására számít, és meggyőzően érvel ennek várható bekövetkezése mellett. A recenzió igyekszik a könyvben tárgyalt kérdések elmélettörténeti hátterét is megvilágítani, mert Giesecke egyedi szemléletmódja és sokszor körkörös jellegű érvelése megnehezíti a mű ismertetését és összevetését más tudományos munkákkal.
Az üzenet maga a médium
Authors: Rantane Terhi
Published: May 2021

Terhi Rantanen, a Londoni Gazdaságtudományi és Politológiai Intézet (London School of Economics and Political Science, LSE) munkatársa és a Global Media and Communication című új szakfolyóirat alapító szerkesztője 2005 februárjában készített interjút Manuel Castells-szal a Katalóniai Nyílt Egyetemen, Barcelonában. Castells-t olyan tudósként mutatta be lapja olvasóinak, aki „az információ korának széles körben a legkiválóbbként elismert elemzője”, s akinek fő művét, „Az információ kora” című trilógiát Karl Marx és Max Weber műveivel szokták összemérni. Mélyen szántó megjegyzésekkel tűzdelt, érdekfeszítő beszélgetésük az alábbi főbb témákra terjedt ki: a hatalmi viszonyok és a kommunikációs technológia; Eco, Innis és McLuhan hatása; a hálózati modellek hatásai a kommunikációs modellekre; a hálózati társadalmak nem-nyugati modelljei. Castells a következőkkel zárta le az interjút: „A hatalomért folyó harc valójában az értelmünkért folyó küzdelem, az értelmünk pedig kommunikációs környezetben funkcionál. A kommunikáció – társadalmunk jellegéből fakadóan – a társadalomtudományok összességének a központi kutatási területévé vált.”
Információs társadalom, tudástársadalom, újkapitalizmus
Authors: Tóth Zsolt
Published: May 2021

A szerző a tudományosan megalapozatlan és felszínes szóhasználat, a leegyszerűsítő fogalmak (pl. a „tudástársadalom”) terjedését alapvetően az „információs társadalom” formációelméleti bizonytalanságaira vezeti vissza. Elemzésében a posztmodern és marxista formációelméletek és fogalmi rendszerek összebékíthetőségét kérdőjelezi meg, s vitatja a köztes „posztmarxista” álláspont érvényességét.
Mi köze van a tudásnak és az információnak a társadalomhoz?
Authors: Prószéky Gábor
Published: May 2021

Nem egy olyan fogalom megnevezésére használunk nyelvünkben szavakat, kifejezéseket, amelyek definícióját még soha senki nem adta meg. Aztán utólag sokszor mégis készülnek definíciók, egyfajta módon regisztrálva és visszaigazolva a használatot: ezekből állnak az értelmező szótárak. Szavaink, kifejezéseink egy része azonban soha nem kerül be az ilyen szótárakba, részben mert szakszavak és nem a napi élet részét alkotják, részben pedig azért, mert még mielőtt bekerülhetnének, kikopnak a használatból. Vannak azonban kifejezések, melyek egy adott időszakban definiálatlanul, de egyre gyakrabban fordulnak elő mind a napi sajtóban, mind a szaksajtóban. Ilyenek a saját korunkat − részben érthető, részben soha nem pontosított módon − információs társadalomnak, tudástársadalomnak és tudás-alapú társadalomnak nevező írások. Definiálatlan fogalmakkal a nyelvészeti elemzés ugyanúgy nem tud semmit sem kezdeni, mint a hétköznapi nyelvhasználó: ehhez sorakoztat fel néhány nyelvészeti érvet az írás.
Narratívák hálójában
Authors: Z. Karvalics László
Published: May 2021

A vitaösszegző esszé szerzője először az információs társadalom fogalmának politikai-közéleti diskurzusához szól hozzá, majd három részre bontja a társadalomelméleti reflexiót. Formációelméleti, fejlődéselméleti és „információs társadalom tudományi” irányokat elkülönítve eltávolít az információs társadalom narratívájából számos olyan – egyébként tudományos igényű – megközelítést, amelyeket hagyományosan oda sorol az irodalom. Ugyanakkor beemeli az információ és tudás jelenségcsaládjának ontológiai és kognitív dimenzióját, amelyeknek az igényes művelése nélkül a fogalmi tisztázatlanság megszüntetése nehezen remélhető.
Két megjegyzés az innovációról
Authors: Hronszky Imre
Published: May 2021

Ez a rövid tanulmány egyrészt az innováció alapvető sajátosságaival, az innovációt meghatározó bizonytalanság természetével, az innovációhoz vezető tanulás sajátosságaival, valamint a neoklasszikus és az evolucionista közelítésmód alapfeltevéseinek szembeállításával, másrészt az áttörő vagy radikális innováció menedzselésével foglalkozik. A globalizáció körülményei között az innováció vizsgálata dinamikus rendszerszemlélet és evolucionista gondolkodás érvényesítését követeli meg. A tanulmány összehasonlítja az innovációról való neoklasszikus és evolucionista ökonómiai gondolkodás alapvető sajátosságait és összefoglalja, hogyan közelíti meg a radikális innovációmenedzselésének problémáját az evolucionista gondolkodásra építő ún. SOCROBUST-projekt.
A tudásalapú társadalom és gazdaság kutatás-fejlesztési és innovációs súlypontjai Magyarországon
Authors: Lippényi Tivadar , Imre József , Peredy Zoltán
Published: May 2021

A kiélezett globalizációs verseny olyan kihívásokat jelent, amelyekkel a világ valamennyi, a tudásvezérelt gazdaság kiépítésében érdekelt országának szembe kell néznie. A magyar gazdaságnak és társadalomnak a tudáson és az innováción alapuló, új minőségű fejlődési pályára kell lépnie. Nemzetközi összehasonlításban Magyarország innovációs teljesítménye alapján az EU-tagországok középmezőnyében foglal helyet, a felzárkózó országok között. Magyarországon 2003-ban megkezdődött az innovációs rendszer átfogó reformja. A jelenleg társadalmi egyeztetés alatt levő középtávú kormányzati kutatás-fejlesztési és innovációs stratégia a magyar gazdaság versenyképességének növelését szolgálja. A nemzeti innovációs rendszer elemei területileg egyenlőtlenül fejlettek, ezért a jövőben kiemelt figyelmet kell fordítani a régiók innovációs képességének növelésére.
7. kutatási keretprogram
Authors: Bak Árpád
Published: May 2021

Interjú az EU 7. kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramjáról dr. Vass Ilonával, a Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal (NKTH) alelnökével és Gulyás Ágnessel, az NKTH Külkapcsolatok Főosztálya EU-osztályának vezetőjével.
A finn csoda titka
Authors: Pintér Róbert
Published: May 2021

Castells, Manuel – Himanen, Pekka (2002): The Information Society and the Welfare State – The Finnish Model (Oxford University Press, Sitra’s Publication Series, No. 250)

Manuel Castells és Pekka Himanen 2002-ben jelentették meg könyvüket a finn információs társadalomról. Jelen cikk a könyv ismertetésén keresztül bevezeti az olvasót a finn fejlődés rejtelmeibe, arra keresve a választ, hogy vajon mitől lettek ennyire sikeresek a finnek, mit lehet tanulni a példájukból, és milyen kihívások előtt állnak ők maguk. Mindeközben a kirakós darabjaiként helyére kerül többek között a jóléti állam, az oktatás- és tudománypolitika, a hackeretika, a Nokia sikerei, a politikai rendszer és a finn nemzeti identitás.
E-közigazgatás Európában
Authors: Juhász Lilla
Published: May 2021

A tanulmány az Európai Unió tagállamainak az elektronikus közigazgatással kapcsolatos politikájában zajló paradigmatikus változásokat vizsgálja. Szerzője az e-közigazgatás fejlődésének rövid történeti bemutatását követően az irányváltás meghatározó elemeit tárgyalja, elsősorban „az állampolgár az első” (citizen first) jelszó érvényesülésére és a közigazgatás egész gépezetének racionalizálására összpontosítva a figyelmét, majd a lehetséges forgatókönyveket a környezet, a bizalmi tőke és a kormányzati hatáskör tényezői mentén határozza meg. A cikk a magyar modell sajátos jegyeinek feltérképezésével zárul.
E-kormányzatunk a nemzetközi megítélés tükrében
Authors: Bogóné Jehoda Rozália
Published: May 2021

2005 nyarán a magyar kormány felkérte az OECD-t a magyarországi e-kormányzat átfogó vizsgálatára. A kutatás, amelyben az OECD alkalmazottjaként a szerző is részt vett, 2006 októberében zárult le. A cikk először az e-kormányzat OECD által használt értelmezését tisztázza és ismerteti, hogy az OECD szerint miért hasznos az e-kormányzat. Ezt követően bemutatja, hogy milyen módszerrel vizsgálja az OECD az e-kormányzatot azokban a tagállamaiban, amelyek felkérik erre, majd felvázolja és magyar szemmel értékeli az OECD kollektívájának a magyar e-kormányzat átvilágítása alapján megfogalmazott főbb megállapításait és a jövőben követendő irányvonalra vonatkozó javaslatait.
Felmérés a hazai e-közigazgatás lakossági fogadtatásáról
Authors: Csüllög Krisztina , Varga Anikó
Published: May 2021

A tanulmány egy reprezentatív kutatás eredményei alapján a hazai felnőtt népesség e-közigazgatásban való jártasságát vizsgálja. Az online ügyintézésre vonatkozó általános és specifikus ismeretek (Ügyfélkapu, digitális aláírás) mellett feltérképezi a szolgáltatással kapcsolatos lakossági attitűdöket, az e-közigazgatás használati szintjét és az új lehetőségek jövőbeli elterjedésére vonatkozó lakossági várakozásokat. Az elektronikus szolgáltatások ismertségének és tényleges használatának mérésére a szerzők kidolgoztak egy összetett mutatót, melynek alapján a népesség öt csoportba sorolható. A tanulmány többváltozós elemzési módszerekkel vizsgálja az e-közigazgatási szolgáltatások elterjedésének a lakosság demográfiai jellemzőivel, valamint digitális érettségével való összefüggéseit.
A megkezdett út
Authors: Kolin Péter , Székely Levente
Published: May 2021

A cikk egy hiánypótló felmérés eredményeit foglalja össze, amit az Infonia Alapítvány a Veled-Érted Egyesület megbízásából 2006 tavaszán végzett a szociális szolgáltatásokat nyújtó szervezetek helyzetéről az információs társadalomban. A szerzők megállapításai szerint ezek a szervezetek is felhasználják munkájukban az új információs és kommunikációs technológiákat. Az eszközökhöz való hozzáférés és a használat részletes vizsgálata mellett a kutatás kiterjedt az új technológiákkal kapcsolatos attitűdökre is. A vizsgált szervezetek szívesen bekapcsolódnak az info-kommunikációs fejlesztési programokba és hajlamosak ilyenek indítására is. Dolgozóik meglepően nyitottak mind az eszközök használatára, mind a továbbképzésben való részvételre ezen a területen.
A digitális esélyegyenlőség helyzete Magyarországon
Authors: Kiss Mónika
Published: May 2021

A szerző tanulmányában a digitális esélyegyenlőséggel kapcsolatos társadalompolitikai intézkedések eredményeit tárgyalja, a digitális megosztottság csökkentésének és a hagyományos társadalmi kirekesztődés kezelésének új lehetőségeit vizsgálva az információs társadalomban. Bemutatja és kritikailag elemzi az esélyegyenlőség biztosítására az adott időszakban indított programokat, elsősorban az internethasználat ösztönzésére irányuló stratégiára koncentrálva. Megállapítja, hogy a bonyolultan megfogalmazott állami célkitűzések elvi szinten megfelelőek, a programok megvalósítása azonban sok kívánnivalót hagy maga után.
A mítosz és metaforái
Authors: Hartmann Maren
Published: May 2021

A tanulmány szerzője abból indul ki, hogy a társadalomelméletek egyre gyakrabban kommunikációelméleti köntösben jelennek meg, és metaforák segítségével írják le a változónak tételezett társadalmat (vagy annak néhány aspektusát). Az "információs társadalom" fogalma egyike az ilyen kommunikációelméleti metaforáknak, csakúgy, mint a "hálózati társadalom" vagy a "médiatársadalom". Az elemzés kitér e metaforák különleges nyelvi kifejezési formaként betöltött szerepére, röviden érintve az eszményképek fogalmát is. Összefoglalja ez egyes fogalmak történetét és azok leginkább elterjedt teoretikus olvasatait, a médiatársadalom fogalmát állítva a középpontba. A munka lényegét annak a kérdésnek a vizsgálata alkotja, hogy ezek a fogalmak a jelenlegi és a jövőbeli társadalom milyen formáját sugallják, illetve miképp kezelheti ezeket a kommunikációtudomány.
Teória és praxis az információs korban
Authors: Dessewffy Tibor , Ságvári Bence
Published: May 2021

Az elmúlt években az információs társadalommal kapcsolatos elméletek lassú kiüresedésének lehettünk tanúi. Nem arról van szó, hogy elapadt az ezeket tápláló intellektuális muníció. Még ma is születnek friss és újszerű megközelítések, az információs társadalom fogalmát azonban túl sokan, túl sokfelé és túl sokféle célra kezdték el használni, ami menthetetlenül kikezdte korábbi szerepét. Emellett az is nyilvánvaló, hogy a szociológia is csak jelentős fáziskéséssel, az eredendő idegenkedés és szűklátókörűség legyőzése után kezdett el behatóbban foglalkozni a témával. Ez a kezdeti bénultság azonban a mai napig érezteti hatását. Az információs társadalom elméleteiben, illetve a szociológia szerepfelfogásában bekövetkezett átrendeződés rövid felvázolását követően a tanulmány szerzői az idevágó elméletek olyan koncepciója mellett tesznek hitet, amely nem aspirál az önálló diszciplína rangjára, viszont a legkülönbözőbb tudományterületekből kiinduló kutatások számára közös nyelvet, problémafelvetést és szemléletet kínál.
Privát szférát erősítő technológiák
Authors: Székel Iván
Published: May 2021

Az információs társadalomban az egyén sorsa egyre inkább az „információs lenyomatától” függ. Az informatizálás egyik nemkívánatos hatása az, hogy az egyének elveszítik áttekintésüket és ellenőrzésüket személyes adataik sorsa fölött. A privát szférát erősítő technológiák (PET-ek) kifejlesztését az az igény szülte, hogy a technológia által okozott magánéleti erózió káros hatásait magával a technológiával is lehessen ellensúlyozni. Ez a tanulmány rendszerbe foglalja e technológiákat, bemutatja alkalmazási területeiket, technológiai hátterüket és a fejlődés irányát, és röviden áttekinti az alkalmazásukat ösztönző és gátló tényezőket.
Az intelligens otthon jövőképe
Authors: Kósa Zsuzsa , Kömlődi Ferenc
Published: May 2021

Az otthon intelligenssé tételének első lépése az automatizálás. Intelligens otthonról akkor beszélünk, amikor a már automatizált egységek vagy alrendszerek nagyobb rendszerbe kapcsolódnak, előre programozhatóvá válnak és egymásra is hatnak. A külső és belső környezet egyes paramétereinek változására más paraméterek megváltoztatásával reagálnak (a termosztátok automatikusan szabályozzák a hőmérsékletet, a füstdetektor vészjeleket ad le a tűzoltóknak stb.). Az intelligens otthonban az egyetlen rendszerbe összekapcsolt modern infokommunikációs technológiák segítik az otthon végzett hagyományos és új típusú tevékenységeket egyaránt. Biztosítják az energiatakarékosságot, elvégzik a biztonsági és riasztórendszerek szabályozását és lehetővé teszik a szórakozást, a táv-betegápolást, az idősek és mozgáskorlátozottak felügyeletét, valamint az otthoni munkavégzést is.
Az ember és a gépek
Authors: Soskis Benjamin
Published: May 2021

Itt az ideje elgondolkodnunk azon, hogyan biztosíthatunk törvény adta jogokat a számítógépeknek.
A tanulmány felhívja a figyelmet arra, hogy egy bizonyos időpontban a nem túl távoli jövőben ténylegesen szembe kerülhetünk olyan érzékeny és intelligens gépekkel, akik arra a meggyőződésre juthat, hogy megérdemlik a jogi védelem valamilyen formáját, és azt ki is követelik maguknak. A számítógépek jogainak biztosításához nem csupán technológiai, hanem intellektuális akadályokat is le kell győzni. Sok ember szerint egy számítógépnek – lényegéből fakadóan – soha nem lehet erkölcsi értéke. Számos tudós a Turing tesztet tekinti olyan modellnek, amelynek alapján a mesterséges intelligencia (MI) számára bírói ítélettel jogi státus biztosítható. A szerző bemutat néhány folyamatban levő projektet az MI és a robotika területéről, amelyek ún. szociális robotok létrehozására irányulnak. Arra a következtetésre jut, hogy ha jogokat követelünk az M.I. számára, mindig tudatában kell maradnunk e döntésünk erkölcsi és jogi következményeinek. Jogrendszerünk „asimovizálása” még nem esedékes, de mind az embereknek, mind a robotoknak még nagyon sok mindent kell tanulniuk egymástól, hogy teljesebb mértékben emberivé váljanak.
Digitális döntések és másodlagos egyenlőtlenségek
Authors: Galácz Anna , Ságvári Bence
Published: May 2021

A tanulmány a digitális megosztottság kétféle nem hagyományos értelmezésének keretében elemzi a magyarországi internethasználók, illetve a nem internetezők táborát. A fogyasztói-felhasználói digitális döntések elemzési keretében arra fókuszál, hogy az internethasználat elutasítása mögött milyen mértékben húzódnak meg racionális, valódi kipróbáláson és információkon alapuló döntéshelyzetek. Úgy tűnik, Magyarországon ez a szempontrendszer nem gyakori: a nem használók viszonylag ritkán hivatkoznak anyagi vagy tudásbeli korlátokra, ezzel szemben főleg motivációs érveket hangoztatnak. Ezek a motivációs indokok azonban nincsenek valódi tapasztalatokkal alátámasztva. A másodlagos digitális egyenlőtlenségekkel kapcsolatos vizsgálatok azt mutatják, hogy az elemzett dimenziók közül a legtöbb esetében felfedezhetők különbségek az internethasználók egyes csoportjai között, és ezek általában a hagyományos demográfiai választóvonalak (pl. életkor, iskolai végzettség, lakóhely) mentén húzódnak. Ugyanakkor egyes dimenziókban a különbségek kiváltó és fenntartó okai között új változók is megjelennek.
E-learning
Authors: Bessenyei István , Tóth Zsolt
Published: May 2021

A cikkben a szerzők összefoglalják a Nyugat-Magyarországi Egyetemen a NETIS-projekt keretében oktatott kurzus tapasztalatait. Ha minden hallgató a tanárhoz fordul kérdéseivel és minden, a tudás megszerzésében megtett lépést a tanár ellenőriz, akkor ez rövid úton az információk csaknem kezelhetetlen túláradásához vezet. Ebből az is következett, hogy a résztvevők előzetes tudását és tapasztalatait is be kellett vonni a tanításba, hogy a diákok közötti tudáscsere is lehetséges legyen és ez tehermentesítse a tanárt Ez viszont csak úgy volt lehetséges, ha a részvevőkről rendelkezésre állt egy jól tagolt e-portfólió, tudástérképpel, a tapasztalatok leírásával, sikertörténetekkel, életrajzi alapadatokkal. A cikk példákat hoz a tudástérkép (kompetencia-katalógus) lehetséges témáira, s egy kompetencia-katalógus alapváltozatát is közli. Az önszervező tanulás első lépéseként a résztvevők kompetencia-lista segítségével követhetik tudásuk fejlődését. A cikk bemutat egy önellenőrző kérdőívet, továbbá foglalkozik a hálózati tanítás szervezeti, szabályozási és értékelési ellentmondásaival, a tudástérkép szerkesztésének nehézségeivel.
Kreatív ipar
Authors: Mikecz Dániel
Published: May 2021

A Canadian Board on Conference 2008. augusztusi jelentése a kanadai kulturális iparral foglalkozik. Az alábbi cikkben a jelentés kapcsán írunk a kreatív gazdaságról, a kulturális iparról.
Production of MSTN mutated cattle using CRISPR--Cas9
Authors: Gim Gyeong-Mim , Kwon Dong-Hyuk , Eom Kyeong-Hyeon , Moon Joon-Ho , Park Ji-Hyun , Jung Dae-Jin , Kim Dae-Hyun , Yi Jun-Koo , Ha Jae-Jung , Lim Ka-Yeong , Kim Jin Su , Jang Goo
Published: May 2021

Many transgenic animals have been produced using CRISPR–Cas9 technology
to edit specific genes. However, there are few guidelines for the
application of this technique in cattle. The goal of this study was to
produce trait-improved cattle using the genome editing technology
CRISPR–Cas9. Myostatin (MSTN) was selected as a target locus and
synthetic mRNA of sgRNA and Cas9 was microinjected into bovine in vitro
fertilized embryos. As a result, 17 healthy calves were born and 3 of
these showed MSTN mutation rates of 10.5%, 45.4%, and 99.9%,
respectively. Importantly, the offspring with the 99.9% MSTN mutation
rate had biallelic mutation (-12bp) and a doubling muscle growth
phenotype. In conclusion, we showed that the genome editing technology
CRISPR–Cas9 can produce genetically modified calves with improved
traits.
Coming of age for COI metabarcoding of whole organism community DNA: towards bioinformatic harmonisation
Authors: Creedy Thomas , Andujar Carmelo , Meramveliotakis Emmanouil , Noguerales Victor , Overcast Isaac , Papadopoulou​ Anna , Morlon Hélène , Vogler Alfried , Emerson Brent , Arribas Paula
Published: May 2021

Metabarcoding of DNA extracted from community samples of whole organisms
(whole organism community DNA, wocDNA) is increasingly being applied to
terrestrial, marine and freshwater metazoan communities to provide
rapid, accurate and high resolution data for novel molecular ecology
research. The growth of this field has been accompanied by considerable
development that builds on microbial metabarcoding methods to develop
appropriate and efficient sampling and laboratory protocols for whole
organism metazoan communities. However, considerably less attention has
focused on ensuring bioinformatic methods are adapted and applied
comprehensively in wocDNA metabarcoding. In this study we examined over
600 papers and identified 111 studies that performed COI metabarcoding
of wocDNA. We then systematically reviewed the bioinformatic methods
employed by these papers to identify the state-of-the-art. Our results
show that the increasing use of wocDNA COI metabarcoding for metazoan
diversity is characterised by a clear absence of bioinformatic
harmonisation, and the temporal trends show little change in this
situation. The reviewed literature showed (i) high heterogeneity across
pipelines, tasks and tools used, (ii) limited or no adaptation of
bioinformatic procedures to the nature of the COI fragment, and (iii) a
worrying underreporting of tasks, software and parameters. Based upon
these findings we propose a set of recommendations that we think the
wocDNA metabarcoding community should consider to ensure that
bioinformatic methods are appropriate, comprehensive and comparable. We
believe that adhering to these recommendations will improve the
long-term integrative potential of wocDNA COI metabarcoding for
biodiversity science.
The Dark Side of the Quarantine: Night Eating, Sleep Quality and the Health Locus of Control in Women
Authors: yılmaz sine , SANLIER Nevin , Gobel Pinar , Açıkalın Büşra , Kocabas Sule , Dündar Mehmet Akif
Published: May 2021

Aims: Staying at home for a prolonged period and the stress experienced
due to the COVID-19 quarantine may affect sleep quality and night eating
behaviours of individuals. This study aimed to identify the relationship
between night eating behaviour, sleep quality, and perceptions of health
locus of control in women during the pandemic. Methods: A questionnaire
form evaluating demographic information, nutritional habits, health
information and anthropometric measurements was conducted along with the
Night Eating Syndrome (NES) Scale, Pittsburgh Sleep Quality Index
(PUKI), and Multidimensional Health Locus of Control (A) form. Results:
With a mean age of 33.0 ± 8.0 years 529 women participated in the study.
The mean night eating scale score was 14.44 ± 4.72 and the mean PUKI
score was 6.44 ± 2.90. Higher night eating scores were observed in
participants with a chance locus of control perception when compared to
participants with internal health locus of control perception (p
<.05). Obese participants have lower sleep quality compared to
normal and overweight participants (p <.05). It was also found
that night eating behaviours significantly predicted sleep quality (R =
.364, R2 =.133; p <.01) and explained about 13.3 % of the
total variance of sleep quality. Conclusion: In this study conducted
during the quarantine period, we showed that night eating behaviours
significantly predict sleep quality, and individuals with a high
perception of chance locus of control had a higher night eating scores
than individuals with high perception of internal health locus of
control.
Simulated Longleaf Pine (Pinus palustris Mill.) Restoration Increased Streamflow – a Case Study in the Lower Flint River Basin
Authors: Qi Ji , Brantley Steven , Golladay Stephen
Published: May 2021

Water scarcity in the southeastern United States has increased in recent
decades due to population growth, land use intensification, and climate
variability. Precipitation is relatively abundant, but declines in
streamflow suggest a need to better manage water yield. Restoration of
low-density, frequent-fire longleaf pine (Pinus palustris Mill.)
woodlands, which once dominated the southeastern Coastal Plain,
represents a possible strategy to increase water yield and mitigate
water scarcity. The Flint River Basin has seen recent conflicts over
water appropriations and lies within the historic range of longleaf
pine. We used the Soil and Water Assessment Tool (SWAT) to evaluate the
potential effect of longleaf pine restoration on streamflow in the
Ichawaynochaway Creek, a major tributary of the Flint River. Parameters
governing plant water use, e.g. leaf area and leaf physiology, were
adjusted to create a longleaf pine land cover. We simulated the
conversion of ~95,000 ha of existing forest to longleaf
pine, an increase from 3% to 35% of landcover in the basin. Modeled
evapotranspiration was lower for longleaf pine compared to other forest
types in the region, and conversion to longleaf pine increased annual
water yield by 17.9 ± 1.6 mm, or 5.2%. Proportional changes in monthly
streamflow were up to 74% higher during low flow periods, when
in-stream habitat is most vulnerable. Restoration of longleaf pine could
be a promising way to mitigate water scarcity in the southeastern U.S.,
and adding flow during extreme droughts may prove vitally important for
conserving imperiled aquatic organisms.
Takotsubo Cardiomyopathy causing “Transient Heart Failure” after Cardiac Surgery: A Rare Phenomenon
Authors: Kir Devika , Marchena Eduardo de
Published: May 2021

“Takotsubo cardiomyopathy”, also known as “broken heart syndrome”
and “stress cardiomyopathy” was first identified in the Japanese
population in 1990 as a transient non-ischemic cardiomyopathy
predominantly affecting post-menopausal females
On spectral theory of a k-uniform directed hypergraph
Authors: Shirdel G.H. , Mortezaee A. , Golpar-Raboky E.
Published: May 2021

In this paper, we study a k-uniform directed hypergraph in general form and introduce its associated tensors. We present different spectral properties and show that some of them are generalization of the classical results for undirected hypergraphs. The notation of odd-bipartite directed hypergraph are presented and some spectral properties and characterizations of them comparing with ones in undirected hypergraphs are studied. We also introduce power directed hypergraph and cored directed hypergraph and investigate their spectral properties.
Something special? De transatlantiske bånd og deres holdbarhed
Authors: Niels Byrjalsen
Published: May 2021

De nære relationer mellem USA og Europa har i årtier været et centralt element i international politik. Men hvor kommer det transatlantiske forholds holdbarhed og modstandskraft fra? Dette spørgsmål optager mange forskere og aktualiseres nu af de igangværende forskydninger i verdenspolitikken. Bogessayet diskuterer derfor, hvordan de to bøger Special Relationships in World Politics (Haugevik, 2018) og Enduring Alliance (Sayle, 2019) fremmer vores viden om de bånd, der knytter staterne i det nordatlantiske område. Haugevik undersøger bilaterale amerikansk-britiske og britisk-norske ’specielle forhold’, mens Sayle ser nærmere på det multilaterale samarbejde i NATO. De tilbyder begge interessante teoretiske argumenter om samspillet mellem diplomatisk praksis og nationale politiske dynamikker samt imponerende empiriske analyser, som underbygger deres pointer. De to bøger rejser samtidig også nye vigtige spørgsmål, herunder om de indbyggede spændinger i liberale normer og værdier samt om betydningen af tillid for det transatlantiske forholds holdbarhed.
Abstract in English: Something Special? The Transatlantic Ties and Their EnduranceFor several decades, the close relationship between the United States and Europe has been a key aspect of international politics. But what are the sources of the endurance and resilience of transatlantic ties? This question preoccupies researchers, and its salience is growing in light of current shifts in world politics. Accordingly, the book essay discusses how the two books Special Relationships in World Politics (Haugevik, 2018) and Enduring Alliance (Sayle, 2019) contribute to our knowledge about the international ties of the North Atlantic area. Haugevik examines bilateral American-British and British-Norwegian ‘special relationships’, while Sayles studies multilateral cooperation in NATO. They both offer interesting theoretical arguments about the interplay between diplomatic practice and national political dynamics. Moreover, they provide impressive empirical analyses to support their claims. At the same time, the two books raise new important questions, e.g. about the built-in tensions in liberal norms and values as well as about the significance of trust for enduring transatlantic ties.