La alargada sombra del Retiro. 1857-1939 ocho décadas de desarrollo urbano del Ensanche Este de Madrid
Authors: De Sobrón Martínez Luis 
Published: January 2019

Objetivo: La zona de Madrid al Este del Retiro, quizá por su tardío desarrollo, no ha suscitado el interés de historiadores ni urbanistas. El objetivo es analizar la forma urbana en este ámbito en sus primeras ocho décadas de desarrollo, indagando en las consecuencias que tuvo la interposición del Real Sitio como factor distintivo respecto de otros barrios.

Metodología: Se lleva a cabo un análisis comparativo de la forma urbana mediante la reconstitución gráfica del anteproyecto del Ensanche y del estado de la ciudad en tres momentos significativos de su desarrollo. Esta reconstitución se ha llevado a cabo tomando como base cartográfica el actual plano parcelario de la ciudad.

Conclusiones: La posición detrás del Retiro de la zona urbana estudiada ha condicionad el tardío comienzo de su proceso urbanizador, su planificación, su trazado y sus usos.El anteproyecto del Ensanche inició el proceso urbanizador y es el germen de la ciudad como propuesta inicial. Durante las siguientes ocho décadas de construcción de la ciudad el proyecto original sufrió diversas transformaciones producto principalmente de la improvisación.La arquitectura de la Beneficencia fue el motor del lento crecimiento de la ciudad en la zona. Junto con la arquitectura industrial, las instalaciones deportivas y recreativas y la vivienda aristocrática conformó un paisaje urbano diverso hoy día desaparecido.

Originalidad: Este artículo deriva de una tesis doctoral inédita[1]. Las principales líneas de investigación son la forma urbana y el empleo del dibujo como instrumento de investigación y entronca con otras investigaciones recientes referidas a la ciudad de Madrid.[1] Al Este del Retiro, tesis doctoral inédita leída en 2016. Programa de Doctorado en Conservación y Restauración del Patrimonio Arquitectónico de la Universidad Politécnica de Madrid.

Objectiu: La zona de Madrid a l’Est del Retiro, potser per la seva tardà desenvolupament, no ha suscitat l’interès d'historiadors ni urbanistes. L’objectiu és analitzar la forma urbana en aquest àmbit en les seves primeres vuit dècades de desenvolupament, indagant en les conseqüències que va tenir la interposició del Real Lloc com a factor distintiu respecte d’altres barris.

Metodologia: Es porta a terme una anàlisi comparativa de la forma urbana mitjançant la reconstitució gràfica de l’avantprojecte de l’Eixample i de l’estat de la ciutat en tres moments significatius del seu desenvolupament. Aquesta reconstitució s’ha traçat prenent com a base cartogràfica l’actual plànol parcel·lari de la ciutat.

Conclusions: La posició darrere del Retiro de la zona urbana estudiada ha condicionat el tardà començament del seu procés urbanitzador, la seva planificació, el seu traçat i els seus usos.L’avantprojecte de l’Eixample va iniciar el procés urbanitzador i és el germen de la ciutat com a proposta inicial. Durant les següents vuit dècades de construcció de la ciutat el projecte original va sofrir diverses transformacions producte principalment de la improvisació.L’arquitectura de la Beneficència va ser el motor del lent creixement de la ciutat a la zona. Juntament amb l’arquitectura industrial, les instal·lacions esportives i recreatives i l’habitatge aristocràtica, va conformar un paisatge urbà divers avui dia desaparegut.

Originalitat: Aquest article deriva De la tesi doctoral inèdita de l’autor. Les principals línies d’investigació són la forma urbana i l’ocupació del dibuix com a instrument d’investigació i entronca amb altres investigacions recents referides a la ciutat de Madrid.

Objective: The area of Madrid to the east of the Retiro Park, perhaps due to its late development, has not provoked the interest of historians or urban planners. The objective is to analyze the urban form in this area in its first eight decades of development, studying the consequences of the position of the Royal Property between this neighborhood and the city center as a distinctive factor with respect to other neighborhoods.

Methodology: The area of Madrid to the east of the Retiro Park, perhaps due to its late development, has not provoked the interest of historians or urban planners. The objective is to analyze the urban form in this area in its first eight decades of development, studying the consequences of the position of the Royal Property between this neighborhood and the city center as a distinctive factor with respect to other neighborhoods.

Conclusions: The position of the studied neighborhood behind the Retiro Park has conditioned the late start of its urbanization process, its planning, its layout and its uses.The first draft of the city expansion started the urbanization process and is the germ of its layout. During the following eight decades of construction of the city the original design underwent several transformations, mainly due to improvisation.The Charity architecture was the driving force of the slow growth of the city in this area. In conjunction with industrial architecture, sports and recreational facilities, and aristocratic housing, shaped a diverse urban landscape that has now disappeared.

Originality: This article is derived from an unpublished doctoral thesis. The main lines of research are the urban form and the use of drawing as a research instrument and connects with other recent researches related to the city of Madrid.