bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Universiteto studentų nuostatos į numatomąkarjeros ir šeimos konfliktą
Authors: Pociūtė Birutė , Krancaitė Erika
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų daktarėVilniaus universitetoBendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LTLT-01513 VilniusEl. paštas: birute.pociute@fsf.vu.ltMagistrantėVilniaus universitetoBendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LTLT-01513 VilniusEl. paštas: erika.kranc@gmail.comKarjeros ir šeimos konfliktas – dilema, su kuria susiduria dauguma jaunų žmonių. Šiuolaikinė šeima turi skirti daug dėmesio ir pastangų suderinti neretai tarpusavyje konkuruojančius pasirinkimus: karjera ar šeima. Šio tyrimo tikslas buvo ištirti studentų nuostatas į numatomą karjeros ir šeimos konfliktą, sąsajas su profesiniais ir šeimos planais. Analizuojant tyrimo rezultatus, buvo išskirtos trys nuostatų į numatomą karjeros ir šeimos konfliktą rūšys: 1) prioritetas šeimai – orientacija į šeimą; 2) prioritetas karjerai – orientacija į karjerą; 3) prioritetas karjeros ir šeimos derinimui – orientacija į derinimą. Tyrimo rezultatai parodė, kad nuostatų į numatomą karjeros ir šeimos konfliktą formavimuisi turi įtakos studentų lytis, studentų šeiminė padėtis, pasirinkta specialybė. Nuostatos į numatomą konfliktą veikia studentų ateities planus: rinktis šeimai palankų“ darbą, siekti karjeros perspektyvos ar derinti abu siekius.
Studijų kokybės užtikrinimas fakultete: universitetinių ekonomikos studijų patirtis
Authors: Galinienė Birutė , Martinavičius Jonas
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų daktarė (HP)Vilniaus universitetoEkonominės politikos katedraSaulėtekio al. 9, II rūmai, 411 k.LTLT-10222 VilniusEl. paštas: birute.galiniene@ef.vu.ltDocentas socialinių mokslų daktarasVilniaus universitetoKiekybinių metodų ir modeliavimo katedraSaulėtekio al. 9, II rūmai, 404 k.LTLT-10222VilniusEl. paštas: jonas.martinavicius@ef.vu.ltStraipsnyje nagrinėjami studijų proceso vertinimo ir palaikymo metodiniai ir praktiniai aspektai. Pagrindinis dėmesys skiriamas Vilniaus universiteto Ekonomikos fakulteto studijų kokybei apibūdinti naudojant studentų apklausas apie dėstymo, studijų programų kokybę. Aptariama kokybės vadybos sistemos diegimo šiame fakultete patirtis ir perspektyvos.
Moksleivių vaikinų sąmoningumo ugdymas reflektuojant internetinę pornografiją
Authors: Ruškus Jonas , Sujeta Irmantas
Published: December 2015

Profesorius socialinių mokslų(edukologijos) daktarasVytauto Didžiojo universitetoSocialinio darbo katedraK. Donelaičio g. 58, LTLT-44248 KaunasTel. (8 37) 22 27 39El. paštas: j.ruskus@smf.vdu.ltSocialinio darbo magistrasUAB „Uno Kompiuteriai“ pardavimų vadovasŽirmūnų g. 139, VilniusTel. 8 628 77 425El. paštas: irmantas.sujeta@gmail.comInternetinė pornografija suvokiama kaip viena iš smurto ir viktimizacijos formų. Pornografijos internetu vartotojais, o kartu ir smurto bei viktimizacijos objektu, neretai tampa vaikai ir jaunuoliai, ypač berniukai ir vaikinai. Pornografija – ugdymo aplinkose nutylima tema, ji suvokiama kaip nelegali ir ypač nemorali veikla. Straipsnyje pristatomas tyrimas, kuriuo buvo siekiama įveikti neregimus socialinius draudimus ir moksleivių vaikinų grupėse inicijuojant internetinės pornografijos refleksiją – ugdyti dalyvių sąmoningumą. Tyrimas atliktas remiantis veiklos tyrimo dalyvaujant metodologija, kuri leido grupinių diskusijų būdu įvardijant turimus internetinės pornografijos suvokimus, projektuojant prevencines priemones, ugdyti vaikinų sąmoningumą internetinės pornografijos atžvilgiu.
Fenomenologinio muzikinio ugdymo diskursas: tarp etikos ir estetikos
Authors: Venslovaitė Vita
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) doktorantėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 1/9, LTLT-01513 VilniusEl. paštas: vitavensl@gmail.comStraipsnyje siekiama atskleisti muzikinio ugdymo sampratas istoriniame kontekste. Pristatomas filosofų Aristotelio, I. Kanto, A. Schopenhauerio, F. Nietzsche’s ir ugdymo specialistų T. Cliftono ir D. E. Dentono požiūris į muziką ir jos praktinį taikymą ugdymo procese. Šis požiūris paprastai priklauso nuo laikotarpio, kuriuo filosofas ar ugdymo specialistas gyveno, meno suvokimo, etinių ir estetinių nuostatų. Šio straipsnio naujumas yra tas, kad jame atskleidžiamas fenomenologinis metodas, kuriuo siekiama išryškinti muzikos ir muzikinio ugdymo reikšmę ir vertę.
Etninės kultūros perdavimas: teorinis ir praktinis aspektas
Authors: Stonkuvienė Irena
Published: December 2015

DocentėSocialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 1/9, LTLT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: irena.stonkuviene@fsf.vu.ltStraipsnyje aptariami kultūrinio perdavimo, kaip ne tik antropologinio, bet ir edukologinio, konstrukto, modeliai. Remiantis empirinio tyrimo rezultatais, analizuojama pagrindinio kultūros perdavimo mechanizmo – tradicijos – situacija XXI a. Lietuvoje. Aptariami mokinių ir mokytojų, skirtingų kartų šeimos narių (vaikų, tėvų ir senelių) požiūriai į etninę kultūrą ir tradicijas. Siekiant atskleisti galimus skirtingų kartų prieštaravimus, į tradiciją žvelgiama per sava–svetima prizmę, šias kategorijas suvokiant ne tik erdvės, bet ir laiko kontekste.
Tarptautinis seminaras moralinės kompetencijos plėtotės klausimu
Authors: Kriaučiūnienė Roma
Published: December 2015

...
Paauglių požiūris į dvasines vertybes: kaitos tendencijos
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: December 2015

Profesorė Socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarėVilniaus edukologijos universitetoEdukologijos katedraStudentų g. 39, LT-08106, Vilnius .Tel. 279 00 42El. paštas: martisauskiene@gmail.comStraipsnyje aptariamas paauglių požiūris į dvasines vertybes virtualioje ir realioje situacijomis, taip sudarant galimybę iš skirtingos perspektyvos pažvelgti į tą patį reiškinį, ir lyginami duomenys su prieš dešimtį metų tose pačiose mokyklose atlikto tyrimo duomenimis, išryškinamos kaitos tendencijos. Tyrimų duomenys rodo paauglių požiūrio į daugelį dvasinių vertybių regresiją, o labiausiai pozityviai keitėsi orumo svarbos pripažinimas.
Statistinių metodų taikymo edukologiniuose tyrimuose klaidos
Authors: Januškevičius Romanas , Pumputis Dalius
Published: December 2015

Profesorius Fizinių mokslų habilituotas daktaras Vilniaus edukologijos universiteto Algebros ir statistikos katedra Studentų g. 39, LT-08106 Vilnius Tel. (8 5) 275 13 77 El. paštas: romjan@vpu.lt LektoriusFizinių mokslų daktarasVilniaus edukologijos universitetoAlgebros ir statistikos katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusTel. (8 5) 275 13 77El. paštas: dalius.pumputis@vpu.ltStraipsnyje aptariamos dažniausiai pasitaikančios statistinių metodų taikymo edukologiniuose tyrimuose klaidos ir netikslumai bei pateikiamos rekomendacijos, kaip galima išvengti šių klaidų ir netikslumų. Pateikiamas korektiško statistinio tyrimo pavyzdys remiantis konkrečiu edukologiniu tyrimu. O būtent – išnagrinėtas klausimas „Kokia yra studentų, ketinančių tapti mokytojais, proporcija“ pasirinktoje populiacijoje, atsakymas į kurį pastaruoju metu visiškai prieštaringai vertinamas ŠMM darbuotojų, administruojančių universitetų finansavimą, ir edukologijos specialistų, vykdančių minėtus tyrimus.
Disertacinis tyrimas: tikrovės nuotrauka ir kūrybinė intervencija
Authors: Bitinas Bronislovas
Published: December 2015

Profesorius Socialinių mokslų (edukologijos) habilituotas daktarasTel. (8 5) 245 55 84El. paštas: brbitinas@gmail.comStraipsnyje aptariama daktaro disertacijos pagrindinio komponento – disertacinio tyrimo problema. Esminiai reikalavimai doktoranto vykdomam tyrimui – rezultatų mokslinis naujumas ir teorinis reikšmingumas – tenkinami metodologiškai pagrįstu edukologinio tyrimo metodų taikymu. Tuo remiantis aptariamas observacinių (kiekybinių, kokybinių) ir intervencinių švietimo ir ugdymo tyrimo strategijų įgyvendinimas sisteminiu pagrindu.
Seminarai
Authors: Purvaneckienė Giedrė
Published: December 2015

Profesijos pasirinkimo segregacija pagal lytį
Internacionalinė konferencija apie nacionalinius, transnacionalinius ir supranacionalinius švietimo diskursus
Authors: Bartaševičius Robertas , Stonkuvienė Irena
Published: December 2015

Internacionalinė konferencija apie nacionalinius, transnacionalinius ir supranacionalinius švietimo diskursus
Universiteto dėstytojų pasitenkinimas darbu, darbo vertybės ir patiriamas darbe stresas
Authors: Pociūtė Birutė , Bulotaitė Laima , Bliumas Remigijus
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų daktarė Vilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius El. paštas: birute.pociute@fsf.vu.lt Docentė socialinių mokslų daktarėVilniaus universitetoBendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: laima.bulotaite@fsf.vu.lt Docentas socialinių mokslų daktarasVilniaus universitetoBendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: remigijus.bliumas@fsf.vu.ltAukštojo mokslo plėtra keičia universitetų veiklą bei akademinio personalo vaidmenį ir įtaką. Remiantis šiuolaikiniais dėstytojų patiriamo streso tyrimais pažymėtinas streso paplitimas ir intensyvumas universitetų bendruomenėje. Šio tyrimo rezultatai atskleidė akademinio personalo pasitenkinimą darbu universitete, reikšmingas patiriamo streso įvairiose akademinio darbo srityse ir pasitenkinimo darbu sąsajas. Pasirodo, dėstytojai prioritetą teikia tokioms vertybėms, kaip antai altruizmas, autonomija, pasiekimai. Nustatyta, kad jauni ir vyresni dėstytojai labai skirtingai vertina komfortą ir altruizmą. Jauni dėstytojai taip pat kritiškai vertina atlyginimų sistemą, ypač atlyginimų dydį. Dėstytojai, teikiantys pirmenybę dėstytojų darbo vertybėms ir dažnai patiriantys stresą darbe, yra linkę naudoti racionalią streso įveikos strategiją. Ši įveikos strategija teigiamai susijusi su pasitenkinimu darbu, o emocionali streso įveikos strategija su darbo vertybėmis buvo susijusi neigiamai.
Mokyklos vadovo lyderystė vykstančių švietimo pokyčių kontekste
Authors: Navickaitė Jolanta
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologija) doktorantėKauno technologijos universiteto Ugdymo sistemų katedraK. Donelaičio g. 73, LT-44239 KaunasEl. paštas: jolantan2009@gmail.comStraipsnyje nagrinėjamas mokyklos vadovo lyderystės fenomenas, grindžiamas transformacinės lyderystės teorija. Remiantis mokslinės literatūros analize ir atliktu empiriniu tyrimu analizuojama, ar mokyklos vadovui yra būtina būti mokyklos bendruomenės lyderiu vykstančių švietimo pokyčių kontekste. Taip pat siekiama atskleisti, kaip, mokytojų nuomone, reiškiasi mokyklos vadovo transformacinė lyderystė Lietuvos bendrojo lavinimo mokyklose: ar savo bendruomenėje mokyklos vadovas gali būti transformaciniu lyderiu ir kokios jo transformacinės lyderystės apraiškos pasireiškia stipriausiai.
Universiteto studentų įsipareigojimas profesijai: sąsajos su asmenybės bruožais ir pasitenkinimu studijomis
Authors: Pociūtė Birutė , Bulotaitė Laima , Bliumas Remigijus
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų daktarė Vilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas:  birute.pociute@fsf.vu.ltDocentė socialinių mokslų daktarė Vilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: laima.bulotaite@fsf.vu.ltDocentas socialinių mokslų daktarasVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: remigijus.bliumas@fsf.vu.ltEfektyvioms studijoms yra svarbi studentų ir kognityvinė, ir psichosocialinė, ir karjeros raida. Studentų pasirengimas tapti sėkmingais jų pasirinktoje profesijoje – vienas iš svarbiausių universitetui keliamų tikslų ne tik įgyvendinant akademinius uždavinius, bet ir formuojant įsipareigojimą savo profesijai. Mūsų atliktų tyrimų duomenys parodė, kad studentų pasitenkinimas studijomis yra pakankamai aukštas ir jis teigiamai susijęs su emociniu įsipareigojimu profesijai. Rezultatai taip pat atskleidė, kad, neatsižvelgiant į studijų programą ir kursą, emocinis įsipareigojimas profesijai reikšmingai susijęs su pasitenkinimu būsimu darbu ir tokiais asmenybės bruožais, kaip antai: sąmoningumas, atvirumas ir sutarumas. Tęstinis įsipareigojimas profesijai neturi reikšmingų sąsajų su pasitenkinimu studijomis, bet reikšmingai koreliuoja su neurotiškumu.
Darbo rinkos segregacija pagal lytį ar lyčių vaidmenų detradicionalizacija?
Authors: Mažeikienė Natalija , Dorelaitienė Agnė
Published: December 2015

Profesorė, socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVytauto Didžiojo universiteto Socialinio darbo katedraK. Donelaičio g. 58, LT-44248 Kaunas. Tel. +370 37 327 967El. paštas: n.mazeikiene@adm.vdu.ltSociologijos doktorantėKauno technologijos universiteto Socialinių mokslų fakulteto Sociologijos katedraK. Donelaičio g. 20, LT-44239 KaunasEl. paštas: agne_dorelaitiene@yahoo.comStraipsnyje diskutuojama, kaip socialinio konstravimo procese per lyčių socializaciją, habituaciją ir nematomojo, paslėptojo ugdymo programą sukuriamos horizontalios profesinių sričių segregacijos prielaidos: moterys dominuoja pagal skaičių švietimo sistemoje, socialinio darbo, slaugos, paslaugų srityje; vyrai – pramonės, technologijų, vadovavimo srityse. Aptariamas socialinių darbuotojų vyrų, dirbančių tradiciškai moteriška laikomoje socialinio darbo srityje, edukacinės patirties ir profesinio identiteto formavimosi atvejis. Biografinio tyrimo metodu atskleidžiama asmeninių naratyvų ir socialinių struktūrų kuriamų dominuojančių diskursų sąveika.
MOKYMAS(IS) TARPTAUTINĖJE BENDRUOMENĖJE: BALTIJOS ŠALIŲ MOKSLININKŲ SUSITIKIMAS SÖDERTÖRNO UNIVERSITETE
Authors: Duoblienė Lilija
Published: December 2015

Konferencijos
GIMTOSIOS KALBOS VERTĖ PROFESINĖJE VEIKLOJE
Authors: Kardelienė Laimutė , Kardelis Kęstutis
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų daktarė Utenos kolegijos Sveikatos priežiūros ir reabilitacijos katedra Maironio g. 7, LT-28142 Utena El. paštas: laimutekk@gmail.comProfesorius habilituotas socialinių mokslų daktaras Utenos kolegijos Sveikatos priežiūros ir reabilitacijos katedra Maironio g. 7, LT-28142 Utena El. paštas: k.kardelis@gmail.comPabrėžiant globalizacijos kaip kontroversiškos koncepcijos vaidmenį ugdant gimtąją kalbą, straips­nyje aktualizuojama gimtosios kalbos vertė pedagogo profesinėje veikloje. Iškeliama konkretaus mokomojo dalyko mokytojo atsakomybė už jo kaip kalbos ugdytojo vaidmens įgyvendinimo ypa­tumus profesinėje veikloje. Gauti empiriniai duomenys atskleidė, kad tirti kūno kultūros mokytojai palankiau vertina mokytoją kaip kalbos ugdytoją, palyginti su kūno kultūros mokytojo kaip savo kalbos tobulintojo ir kalbinio tapatumo puoselėtojo vaidmeniu. Keliama prielaida, kad mokytojų atletinė biografija ir jų kaip mokinių patirtis kūno kultūros pamokose turi reikšmės jų požiūriui į gimtosios kalbos žinias ir mokėjimus profesinėje veikloje.
UGDYMO IDĖJŲ ŽENKLINIMAS: PATIRTIS IR PRIEIGOS
Authors: Survutaitė Dalia
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologija) daktarė Lietuvos edukologijos universitetas Studentų g. 39-327, LT-08106 Vilnius El. paštas:  dalia.survutaite@leu.lt Mob. tel. 8 686 63339Pedagogikos istorijoje kaupiami įvairūs ugdymo praktikos aprašai, analizuojamos, lyginamos ir vertinamos ugdymo idėjos. Dėl to randasi įvairios ugdymo patirties ženklinimo prieigos. Retros­pektyviai nagrinėjant Lietuvos ir tarptautinius pedagogikos istorijos tyrimus atrandama įvairi ug­dymo teorijų, koncepcijų skirstymo praktika. Straipsnyje aprašoma Lietuvos edukologų patirtis kla­sifikuoti ugdymo idėjas į teorijas, kryptis, sroves, paradigmas, koncepcijas. Heterogeninio ugdymo sąlygomis randasi naujos koncepcijos iš jau gyvuojančių teorijų ir mūsų laikų paradigminių dimen­sijų derinių. Čia įvardijamos dominuojančios ugdymo idėjos, aprašoma ir tarptautinė tyrėjų ben­druomenėse gyvuojanti ugdymo teorijų konvergencijos tendencija. Vertinant pedagogikos istoriją kaip turinčią sinchroninę-taksonominę struktūrą, daroma prielaida, kad esamos ir atsirandančios ugdymo idėjos gali būti išreikštos grafiškai vaizduojant santykius tiek mikro-, tiek makrolygmeniu. Lyginamosios analizės bei modeliavimo dėka mėginama schemiškai vaizduoti ugdymo idėjų įvai­rovę šiuolaikinėje edukacijoje.
VYRESNIŲJŲ KLASIŲ MOKINIŲ IR STUDENTŲ LAIKO PERSPEKTYVOS IR KARJEROS PLANAVIMO GEBĖJIMŲ SĄSAJOS
Authors: Kairys Antanas , Urbanavičiūtė Ieva , Pociūtė Birutė , Liniauskaitė Audronė
Published: December 2015

Socialinių mokslų (psichologija) daktarasVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT- 01513 VilniusEl. paštas: antanas.kairys@fsf.vu.ltSocialinių mokslų (psichologija) daktarėLietuvos edukologijos universiteto Psichologijos didaktikos katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusEl. paštas: ieva.urbanaviciute@gmail.comSocialinių mokslų (psichologija) daktarėVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT- 01513 VilniusEl. paštas: birute.pociute@fsf.vu.ltSocialinių mokslų (psichologija) daktarėKlaipėdos universiteto Psichologijos katedraS. Nėries g. 5, LT-92227 KlaipėdaEl. paštas: audrone.liniauskaite@gmail.comKarjeros planavimas ir sprendimų priėmimas renkantis profesiją priklauso ne tik nuo gabumų, interesų, vertybių, bet ir nuo to, kaip asmuo atsižvelgia į savo praeities patyrimą, ateities tikslus ir lūkesčius. Šio tyrimo tikslas – ištirti mokinių ir studentų karjeros planavimo gebėjimų ypatumus (karjeros adaptyvumą ir karjeros sprendimų savaveiksmingumą) skirtinguose laiko perspektyvos klasteriuose. Tyrime dalyvavo 203 vyresniųjų klasių mokiniai ir 176 bakalauro pakopos studentai. Remiantis gautais tyrimų rezultatais, buvo išskirti penki laiko perspektyvomis grįsti klasteriai. Nustatyti statistiškai reikšmingi mokinių karjeros adaptyvumo ir studentų karjeros sprendimų savaveiksmingumo skirtumai tarp į skirtingus klasterius patekusių asmenų leidžia naujai pažvelgti į jaunų žmonių karjeros planavimo ypatumus ir parodo, kad laiko perspektyva dažnai nepelnytai pamirštama karjeros tyrimuose.
LIETUVOS AUKŠTOJO MOKSLO STUDIJŲ FINANSAVIMO POLITIKA: ISTORINĖ RAIDA IR „STUDENTO KREPŠELIO“ MODELIO ĮDIEGIMO PADARINIAI
Authors: Želvys Rimantas
Published: December 2015

Profesorius socialiniųmokslų (edukologijos) habilituotas daktarasVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, tel. 266 76 25El. paštas: zelvys@delfi.ltStraipsnyje apžvelgiama nepriklausomos Lietuvos aukštojo mokslo studijų finansavimo politika nuo vadinamųjų komercinių studentų atsiradimo iki „studento krepšelio“ modelio įdiegimo. Aptariamos naujosios studijų finansavimo tvarkos poveikis ir priimamų į aukštąsias mokyklas studentų kontingento pokyčiai, reguliacinės „krepšelio“ įdiegimo funkcijos įgyvendinimo mastai. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad „krepšelio“ įvedimas buvo palankus populiarioms studijoms ir turėjo neigiamą poveikį šaliai renkantis reikalingas, tačiau nepopuliarias studijas, tolesnei regioninių ir specializuotų aukštųjų mokyklų plėtrai.
STUDENTŲ AKADEMINIO CINIZMO RAIŠKOS STUDIJOSE SĄSAJOS SU AKADEMINIU PERDEGIMU IR ĮSIPAREIGOJIMU PROFESIJAI
Authors: Pociūtė Birutė , Pečiūra Žigimantas
Published: December 2015

Dauguma studentų, įstoję į aukštąsias mokyklas, nėra tvirtai apsisprendę dėl savo būsimos karjeros, todėl aukštosios mokyklos turi ne tik teikti su studijuojama specialybe susijusias žinias, bet ir formuoti studentų įsipareigojimą būsimai karjerai. Tačiau studijų proceso metu studentai susiduria su įvairiais neigiamais aspektais, kurie netenkina studijų lūkesčių ir formuoja akademinį cinizmą. Šio tyrimo tikslas – ištirti bakalauro pakopos III ir IV kurso studentų įsipareigojimo profesijai, akademinio perdegimo ir akademinio cinizmo raiškos studijose sąsajas. Tyrime dalyvavo 295 bakalauro pakopos studentai. Tyrime buvo pateikta anketa, kurią sudarė akademinio cinizmo skalė (pagal Dean, Brandes, Dharwadkar, 1998), įsipareigojimo profesijai skalė (pagal Meyer, Allen, Smith, 1993) bei akademinio perdegimo skalė (pagal Demerouti et al., 2001). Gauti tyrimo rezultatai parodė, kad įsipareigojimą karjerai sieja neigiamas ryšys su akademiniu perdegimu ir akademiniu cinizmu, o akademinis perdegimas ir akademinis cinizmas tarpusavyje koreliuoja teigiamai. Daugialypė regresija parodė, kad akademinis perdegimas geriausiai prognozuoja studentų įsipareigojimą profesijai ir akademinio cinizmo raišką studijose. Šių rezultatų pagrindu studentų būsimos karjeros tęstinumą galima prognozuoti iš akademinio cinizmo ir akademinio perdegimo rezultatų.
JAUNESNIOJO MOKYKLINIO AMŽIAUS VAIKŲ KONFLIKTŲ SPRENDIMO BŪDŲ IR VAIKO STATUSO GRUPĖJE SĄSAJOS
Authors: Dovydaitienė Miglė , Platkevičiūtė Vaida
Published: December 2015

Straipsnyje pristatomi tyrimo, kuriame nagrinėjamos jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikų konfliktų sprendimo būdų ir jų turimo grupėje statuso sąsajos, rezultatai. Siekta palyginti skirtingo statuso vaikų konfliktinių situacijų sprendimo būdus bei mergaičių ir berniukų konfliktų sprendimo būdus, be to, gilintasi į vaikų konfliktų sprendimą tėvų ir mokytojų požiūriu. Sociometrinis vaiko statusas įvertintas Dž. Moreno sociometrijos metodu, taip pat atsižvelgiant į mokytojų nuomonę. Vaikų konfliktų sprendimo būdams įvertinti parengtas struktūruotas interviu, iliustruotas piešinėliais. Tėvų ir mokytojų požiūriui vertinti sudaryti atskiri klausimynai.
DORINIŲ VERTYBIŲ RAIŠKA 5–7 METŲ VAIKŲ ELGESYJE
Authors: Jasiūnaitė Placida
Published: December 2015

Religijos studijų ir edukologijos magistrė,UAB „Vaikystės sodas“ auklėtojaLiubarto g. 17, LT-08118 VilniusEl. paštas: jasiunaiteplacida@yahoo.comStraipsnyje iškeliama dorinių vertybių ugdymo problema ikimokykliniame amžiuje. Remiantis empirinio tyrimo duomenimis, siekiama atskleisti 5–7 metų vaikų dorinių vertybių raiškos pradmenis elgesio aspektu. Taikant elgesio raiškos dažnumo ir savanoriškumo kriterijus, atskleidžiami šio amžiaus vaikams būdingi elgesio ypatumai. Taip pat išryškinami kai kurie tiriamųjų elgesio raiškos skirtumai, priklausantys nuo jų lyties ir gyvenamosios vietos.
MOKINIŲ PAŽANGOS IR PASIEKIMŲ VERTINIMAS BŪSIMŲ MUZIKOS PEDAGOGŲ POŽIŪRIO ANALIZĖ
Authors: Kriščiūnaitė Asta , Strakšienė Diana
Published: December 2015

Meno pedagogikos magistrėŠiaulių universiteto Menų fakultetoMuzikos pedagogikos katedros asistentėŠiaulių universiteto edukologijos krypties doktorantėAdresas: P. Višinskio g. 25LT-76351 ŠiauliaiTel.: +370 630 59 317El. paštas: astakrisciunaite@yahoo.comSocialinių mokslų (edukologija) daktarė profesorėŠiaulių universiteto Menų fakultetoMuzikos pedagogikos katedros vedėjaAdresas: P. Višinskio g. 25LT-76351 Šiauliai LietuvaTel.: +370 41 595772El. paštas: dianastraksiene@gmail.comStraipsnyje analizuojamas būsimųjų muzikos pedagogų požiūris į pažangos ir pasiekimų vertinimą šiuolaikinio muzikinio ugdymo procese, esminį dėmesį skiriant pažymio, kaip turinčio metafizinį poveikį mokiniui ir sėkmingai muzikos pamokai, sampratai. Tyrimo metu nustatyta, kad būsimieji muzikos pedagogai mokinių pažangos ir pasiekimų vertinimą mano esant viena iš pagrindinių ugdymo proceso sudedamųjų dalių, priemone, padedančia įvertinti mokinio žinias, skatinančia mokinių konkurenciją, skiepijančią nuoseklaus darbo įgūdžius, formuojančią mokytojo autoritetą, darančią poveikį prigimtinėms mokinio savybėms, reguliuojančią mokymo(si) tempą, turinį, klasės drausmę ir išsaugančią mokyklos statusą. Toks požiūris neatliepia šiuolaikinėmis idėjomis grįsto ugdymo proceso tikslų ir nepalankiai veikia Lietuvos švietimo sistemos siekį persiorientuoti į šiandieniam pasauliui patrauklesnius ugdymo modelius, padedančius puoselėti mokinių emocinį sąmoningumą, kritinį požiūrį, laisvą pasirinkimo galimybę, kūrybiškumą, tinkamas moralines nuostatas ir kt.
NUO PROFESINIO ORIENTAVIMO ŠVIETIMO SISTEMOJE PROGRAMOS NACIONALINĖS PROFESINIO ORIENTAVIMO PROGRAMOS LINK
Authors: Nazelskis Eugenijus , Laurinaitis Arūnas
Published: December 2015

Vilniaus universiteto Tarptautinio verslo mokyklos profesorius daktarasSaulėtekio alėja 22, LT-10225, VilniusEl. paštas: e.nazelskis@gmail.comKauno technologijos universiteto tarybos narys, Lietuvos pramonininkų konfederacijos viceprezidentasA. Vienuolio g. 8, LT-01104 VilniusEl. paštas: arunas.laurinaitis@lpk.ltŠalies ekonomikai atsigaunant po krizės, daugelis pramonės įmonių Lietuvoje vis aštriau susiduria su kvalifikuotų darbuotojų stygiumi. Tačiau dažniausiai šalies darbo rinkoje pristingama ne kažkokių ypatingų, vienetinių profesijų, keliančių išskirtinius reikalavimus žmogaus gebėjimams, žinioms, sveikatai, psichikos savybėms, bet jaučiamas trūkumas ir populiarių profesijų (tolimųjų pervežimų vairuotojų, suvirintojų, virėjų ir kt.). Dažnai šalies darbo rinkoje susiklosto net paradoksali situacija, kai valstybėje esant dideliam nedarbui ir išplėtotai švietimo sistemai, darbdaviai prašo leisti įsivežti iš trečiųjų šalių specialistų, nes nacionalinėje darbo rinkoje daugelio profesijų atstovų trūksta. Kai kurių specialistų trūkumas šalyje jaučiamas jau daug metų ir iki šiol nematyti požymių, kad padėtis keistųsi teigiama linkme. Siekiant darbo rinkoje subalansuoti darbo vietų pasiūlą ir paklausą bei racionaliai naudoti žmogiškąjį kapitalą, straipsnyje tiriamos priežastys, dėl kurių šalies darbo rinkoje nuolat stinga tam tikrų sričių specialistų, bei pateikiama siūlymų padėčiai taisyti.
LIETUVIŲ KALBOS IR LITERATŪROS UGDYMO SIEKINIAI IR JŲ ĮGYVENDINIMO RETROSPEKTYVA
Authors: Nauckūnaitė Zita
Published: December 2015

Zita NauckūnaitėDocentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėLietuvos edukologijos universitetoLietuvių kalbos ir literatūros didaktikos katedraT. Ševčenkos g. 31, LT-03111 VilniusTel. (8 5) 233 08 52El. paštas: zita.nauckunaite@leu.ltStraipsnyje nagrinėjami lietuvių kalbos ir literatūros ugdymą vidurinėje bendrojo ugdymo mokykloje reglamentuojantys esminiai dokumentai, kuriais remiantis nustatomi lietuvių kalbos ir literatūros ugdymo siekiniai (Lietuvių kalbos ugdymo bendrojo lavinimo programas vykdančiose mokyklose 2010–2014 metų strategija ir Lietuvių kalbos ir literatūros vidurinio ugdymo bendroji programa), bei Lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino programa ir konkreti Lietuvių kalbos ir literatūros valstybinio brandos egzamino užduoties vertinimo instrukcija, kuri turi tiesioginį grįžtamąjį ryšį ugdymo procesui, siekiant išsiaiškinti, kaip lietuvių kalbos ir literatūros ugdymo politikos siekiniai atsispindi išvestiniuose dokumentuose ir ar abiturientų brandos vertinimas matuoja tai, ką pagal švietimo politikos siekinius turėtų matuoti.
KULTŪRINIS TAPATUMAS, KALBA IR MOKYKLA: LIETUVOS ATVEJIS
Authors: Stonkuvienė Irena
Published: December 2015

Associate ProfessorVilnius University, Faculty of Philosophy,Department of EducationAddress: 9/1 Universiteto Str., VilniusE-mail address: irena.stonkuviene@fsf.vu.ltNenuostabu, kad kalbą vertinant kaip kultūrinio tapatumo pagrindą, į jos mokymą žiūrima kur kas atidžiau nei į daugelio kitų mokomųjų dalykų. Ypač šis susirūpinimas padidėja po brandos egzaminų, bemaž kasmet viešajame diskurse konstatuojant, kad „auga beraščių karta“. Straipsnyje, siekiant atsakyti, ar tokie nuogąstavimai pagrįsti, o gal dauguma jų tėra moralinės panikos, dažnai fiksuojamos kalbant apie jaunimą ir skirtingų kartų santykius, išraiška, remiamasi dviejų tyrimų – „Tapatumas, kultūrinė transmisija ir nacionalinis švietimas“ (2010) ir „Oficialioji ir demotinė mokyklos kultū ra: į tampos laukų analizė “ (2014–2015) – duomenimis. Pirmajame tyrime analizuotas bendras mokytojų, mokinių, jų tėvų ir senelių požiūris į lietuvių kalbą, tarmes, kitų kalbų mokymą(-si). Antrajame tyrime kalba traktuojama kaip vienas iš galimų įtampos laukų ir į kalbą, jos vartojimą, mokymą ir mokymąsi siekiama pažvelgti per mokyklos kultūros (tiksliau kultūrų) prizmę.Straipsnyje skiriami du požiūriai į lietuvių kalbą ir jos vartojimą. Vieną iš jų galima apibūdinti „kovos“ metafora. Besilaikantieji tokio požiūrio pasitelkia net ir moksliniuose straipsniuose aptinkamą emocingą diskursą apie mirštančią kalbą ir lietuvišką kultūrą, kaip didžiausias grėsmes įvardydami anglų kalbos ir informacinių technologijų invaziją, kuriai jaunoji karta esą ypač neatspari. Besilaikantieji antrojo požiūrio pažymi, kad situacijos neverta dramatizuoti: visais laikais jaunimas laužė taisykles ir tai reikėtų vertinti ne tiek kaip grėsmę, kiek kaip žaidimą. Įdomu, kad kokio požiūrio besilaikančiųjų yra daugiau priklauso ne tik nuo amžiaus (vyresnioji karta į kalbą ir jos vartojimą dažniausiai žiūri griežčiau), bet ir nuo bendros mokyklos kultūrinės situacijos. Jei ši yra įtempta, pasitelkiamos griežtesnės taisyklės ir instrukcijos. Jų laikymasis ir tam tikras maištas prieš jas turi įtakos ne tik mokyklos bendruomenės narių santykiams, bet ir požiūriui į daugelį mokyklos kultūros aspektų (pvz., ritualus, tradicijas, laiko ir erdvės kūrimą), taip pat į kalbą.
VAIZDUOJAMOJO MENO KRYPTIES STUDENTŲ DISPOZICINĖS EMPATIJOS IR KŪRYBIŠKOS ASMENYBĖS SAVYBIŲ SĄSAJOS
Authors: Balundė Audra , Grakauskaitė-Karkockienė Daiva
Published: December 2015

Vystymosi psichologijos magistrantėLietuvos edukologijos universitetoUgdymo mokslų fakultetoPsichologijos didaktikos katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusEl. paštas: audra.balunde@stud.leu.ltDocentė socialinių mokslų (psichologijos) daktarėLietuvos edukologijos universitetoUgdymo mokslų fakultetoPsichologijos didaktikos katedraStudentų g. 39-328, LT-08106 VilniusEl. paštas: daiva.karkockiene@leu.ltStraipsnyje pristatomas vaizduojamojo meno krypties studentų dispozicinės empatijos ir kūrybiškos asmenybės savybių sąsajų tyrimas. Menininkai jautriau reaguoja į aplinką, o empatija suteikia jiems galimybę geriau įsijausti ir suprasti problemą. Tyrimo rezultatai parodė, kad, didėjant emocinio empatijos aspekto – asmeninio distreso – įverčiams, mažėja kūrybiškos asmenybės savybės – polinkio rizikuoti – įverčiai, o kūrybiškos asmenybės savybės – sudėtingumo – įverčiai mažėja. Kognityvaus empatijos aspekto įsivaizdavimo įverčiai statistiškai reikšmingai teigiamai koreliuoja su vaizduotės įverčiais.
STUDIJŲ PASKOLŲ EFEKTYVUMO VEIKSNIAI
Authors: Bikulčiūtė Rūta , Želvys Rimantas
Published: December 2015

Edukologijos magistrėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, VilniusEl. paštas: ruta.bikulciute@gmail.comProfesorius socialinių mokslų (edukologijos) habilituotas daktarasVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, tel. (370) 5 266 7626El. paštas: rimantas.zelvys@fsf.vu.ltAukštojo mokslo masiškumo tendencijos ir valstybinio finansavimo nepakankamumas paskatino aukštąsias mokyklas ieškoti alternatyvių finansavimo šaltinių. Vienas iš populiariausių yra studijų apmokestinimas. Šiomis sąlygomis, siekiant užtikrinti studijų prieinamumą, buvo atsigręžta į studijų paskolas, kurios suteikia galimybę studentams gauti lėšų studijų išlaidoms padengti ir leidžia valstybei taupyti lėšas. Studijų paskolų efektyvumo klausimas aktualus ir Lietuvoje, nes pagal dabartinį studijų finansavimo modelį, dalis studentų moka už studijas savo lėšomis.
INFORMATINIO MĄSTYMO UGDYMO UŽDUOTYS: MERGINŲ IR VAIKINŲ SPRENDIMŲ ANALIZĖ
Authors: Dagienė Valentina , Pėlikis Eimantas , Stupurienė Gabrielė
Published: December 2015

Profesorė fizinių mokslų daktarėVilniaus universitetoMatematikos ir informatikos institutasAkademijos g. 4, LT-08663 VilniusEl. paštas: valentina.dagiene@mii.vu.lt Matematikos didaktikos magistrantas Vilniaus universiteto Matematikos ir informatikos institutas Akademijos g. 4, LT-08663 Vilnius El. paštas: eimantas.pelikis@gmail.comInformatikos inžinerijos doktorantė Vilniaus universiteto Matematikos ir informatikos institutas Akademijos g. 4, LT-08663 Vilnius El. paštas: gabriele.stupuriene@mii.vu.ltStraipsnyje nagrinėjamos tokios problemos: informatikos mokymas naudojant neformalųjį ugdy­mo būdą (konkursus, varžybas), informatikos pagrindinių konceptų mokymas trumpomis patraukliomis užduotimis, informatinio mąstymo (anglų k. computational thinking) ugdymas, merginų ir vaikinų skirtumai sprendžiant informatikos užduotis. Autorių tyrimas remiasi šios srities kon­tekstine šaltinių analize ir didelio kiekio sukauptų duomenų statistine analize (atsakymai gauti iš 23,5 tūkst. respondentų). Straipsnyje vartojama nauja, lietuviškose publikacijose dar nevartota in­formatinio mąstymo sąvoka, kuriai Europos šalyse skiriama vis daugiau dėmesio ir manoma tai esant vienu iš svarbiausių XXI amžiaus ugdymo iššūkių mokykloje. Aptariamos šios sąvokos ypaty­bės, sunkumai rasti tinkamą lietuvišką atitikmenį, nagrinėjamas operacinis informatinio mąstymo apibrėžimas. Straipsnyje apžvelgiami kognityvūs merginų ir vaikinų skirtumai sprendžiant infor­matikos užduotis, skirtas informatiniam mąstymui ugdyti. Trumpai pristatomas tarptautinis infor­matikos konkursas „Bebras“, analizuojama, kaip šis konkursas padeda ugdyti mokinių informati­nio mąstymo gebėjimus. Straipsnyje analizuojami 2013 m. konkurso dalyvių sprendimo rezultatai, atsižvelgiama į dalyvių amžiaus grupes, lytį, ieškoma sąsajų su uždavinių kategorijomis. Išsamiau nagrinėjami tie uždaviniai, kurių vaikinų ir merginų rezultatai skiriasi reikšmingai.
MATAVIMAI MOKANT MATEMATIKOS LATVIJOS MOKYKLOSE
Authors: Karklina Vaira
Published: December 2015

Dr. Paed., lecturerFaculty of Science and Engineering, Liepaja UniversityAddress: Valdemara iela 4, LV3400 Liepaja, LatviaE-mail address: vaira.karklina@liepu.lvStraipsnyje aptariama vienos iš matematikos moky­mo sričių – matavimų – situacija Latvijos mokyklose. Matematikos mokymo specialistai sutinka, kad mokant matų ir matavimų svarbu, jog mokiniai suprastų bendrų matavimo vienetų būtinumą ir universalumą, kai yra poreikis išmatuoti kokį nors objektą ir reikia nustatyti, kiek tam tikrų matavi­mo vienetų į jį telpa. Matavimas – ne tik paprastas gebėjimas, kuris yra formuojamas matematikos pa­mokose, bet veikiau sudėtingas sąvokų ir įgūdžių derinys, į kurią įeina gebėjimas suvokti aplinkoje esančių daiktų dydį: ilgį, plotį, aukštį, tūrį, gebė­jimas pasitelkiant skirtingus matus ir matavimo vienetus bei matavimo įrankius išmokti pamatuoti įvairius kasdienio naudojimo objektus.Paprastai matematikos disciplinos, kurių mo­koma mokykloje, struktūruojamos į aritmetiką, algebrą ir geometriją. Kuriant bendrąsias ugdymo programas kyla klausimas, į kurį iš minėtų dalykų turėtų būti įtraukiama matai ir matavimų veiklos sritis? Ilgio ir ploto matavimai dažniausiai susiję su geometriniu matematikos aspektu, o laiko matavi­mas su skaičiavimu.Pasak Knuth (2002), matavimų tematikos kom­pleksiškumas yra veikiamas kelių sąlygų. Prieiga, taikoma algebros ir geometrijos mokymuisi, skiriasi nuo tos, kurios reikia mokantis matavimų, nes ge­ometrijos ir algebros mokymosi pagrindas yra de­dukcinis. O matavimų mokymuisi reikia visai kitos empirinės prieigos, kurioje svarbu praktinė veikla, matavimų atlikimo pratybos, po kurių vyksta perėji­mas į matematikos abstrakčių simbolių kalbą.Straipsnyje pateikiama atlikta Latvijos švietimo dokumentų ir bendrojo ugdymo programų analizė, kuri parodė, kad Latvijos mokyklose matavimų mo­kiniai pradeda mokytis nuo pat matematikos moky­mosi pradžios, nuo pirmos klasės ir baigia 12 kla­sėje, tačiau duomenys rodo, kad matavimų temų iš­dėstymas matematikos programoje nėra idealus, šiai sričiai reikia daugiau dėmesio norint gerinti mokinių matavimo gebėjimus. Straipsnyje taip pat trumpai pristatomi projekto, skirto būsimų matematikos mo­kytojų matavimo mokymo kompetencijai tobulinti, rezultatai.
EPILEPSIJA SERGANČIŲJŲ SOCIALINĖS ĮTRAUKTIES INICIATYVA: PATIRTINIS MOKYMASIS DALYVAUJANT MUZIKOS TERAPIJOJE
Authors: Abramavičiūtė Zita , Aleksienė Vilmantė
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologija)doktorantėLietuvos edukologijos universitetoSocialinio darbo ir sociologijos katedraStudentų g. 39, VilniusTel. 8 611 34603El. paštas: zita.abramaviciute@gmail.comVilmantė AleksienėSocialinių mokslų (edukologija) daktarė docentėLietuvos edukologijos universitetoSocialinio darbo ir sociologijos katedraStudentų g. 39, VilniusTel. 8 699 01958El. paštas: vilmante_aleksiene@yahoo.comStraipsnyje analizuojama epilepsija sergančiųjų socialinės įtraukties patirtinio mokymosi dalyvaujant muzikos terapijoje problema aktualizuojama šiuo klausimu: kokios yra epilepsija sergančiųjų socialinės įtraukties optimizavimo, taikant muzikos terapiją, galimybės? Tyrimo tikslas – atskleisti ir pagrįsti epilepsija sergančiųjų socialinės įtraukties patirtinio mokymosi dalyvaujant muzikos terapijoje vidinių ir išorinių komponentų dermę. Keliami šie uždaviniai: 1) apžvelgti pagrindines tyrimo teorines nuostatas ir sąvokas, pagrindžiančias epilepsija sergančiųjų socialinės įtraukties kaip patirtinio mokymosi, dalyvaujant muzikos terapijoje, prielaidą; 2) nustatyti ir apibrėžti socialinės įtraukties gebėjimus, kuriuos ugdėsi epilepsija sergantieji, dalyvaudami muzikos terapijoje;3) nustatyti ir apibrėžti šių gebėjimų ugdymosi sąlygas / situacijas. Tikslui pasiekti atliktas kokybinis atvejo tyrimas.
DISERTACIJA APIE NEOLIBERALIZUOTOS BENDROJO UGDYMO POLITIKOS TRANSFORMACIJŲ KRITINĘ ANALIZĘ
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: December 2015

...
Allergic Diseases and Internalizing Behaviors in Early Childhood
Authors: Nanda Maya K. , LeMasters Grace K. , Levin Linda , Rothenberg Marc E. , Assa'ad Amal H. , Newman Nicholas , Bernstein David , Khurana-Hershey Gurjit , Lockey James E. , Ryan Patrick H.
Published: December 2015

BACKGROUND AND OBJECTIVES:

The relationship between allergic diseases and internalizing disorders has not been well characterized with regard to multiple allergic diseases or longitudinal study. The objective of this study was to examine the association between multiple allergic diseases in early childhood with validated measures of internalizing disorders in the school-age years.

METHODS:

Children enrolled in the Cincinnati Childhood Allergy and Air Pollution Study underwent skin testing and examinations at ages 1, 2, 3, 4, and 7 years. At age 7, parents completed the Behavior Assessment System for Children, Second Edition (BASC-2), a validated measure of childhood behavior and emotion. The association between allergic diseases at age 4, including allergic rhinitis, allergic persistent wheezing, atopic dermatitis, and allergic sensitization, and BASC-2 internalizing, anxiety, and depression T scores at age 7 was examined by logistic and linear regression, adjusting for covariates.

RESULTS:

The cohort included 546 children with complete information on allergic disease and BASC-2 outcomes. Allergic rhinitis at age 4 was significantly associated with elevated internalizing (adjusted odds ratio [aOR]: 3.2; 95% confidence interval [CI]: 1.8–5.8), anxiety (aOR: 2.0; 95% CI: 1.2–3.6), and depressive scores (aOR: 3.2; 95% CI: 1.7–6.5) at age 7. Allergic persistent wheezing was significantly associated with elevated internalizing scores (aOR: 2.7; 95% CI: 1.2–6.3). The presence of >1 allergic disease (aOR: 3.6; 95% CI: 1.7–7.6) and allergic rhinitis with comorbid allergic disease(s) (aOR: 4.3; 95% CI: 2.0–9.2) at age 4 had dose-dependent associations with internalizing scores.

CONCLUSIONS:

Children with allergic rhinitis and allergic persistent wheezing at age 4 are at increased risk of internalizing behaviors at age 7. Furthermore, multiple allergic diseases had a dose-dependent association with elevated internalizing scores.
CIDADANIA, EXCLUSÃO E DIREITOS HUMANOS: LIMITES E DESAFIOS DA CIDADANIA CONCRETA
Authors: Araújo Alexandre Medeiros
Published: December 2015

Este projeto de extensão foi motivado em função da urgente necessidade de se resgatar o papel da educação em seu compromisso com a construção da Cidadania. O objetivo do projeto consistiu em levar os alunos ao reconhecimento dos principais desafios e limites da Cidadania atual a partir dos casos concretos de exclusão do seu exercício. O método adotado foi o levantamento e análise dos principais casos de exclusão contrastando com aquilo que a Declaração Universal dos Direitos Humanos e a Constituição Federal do Brasil proclamam, ou seja, apresentando as contradições entre a lei e os casos concretos visíveis no dia a dia da comunidade local. Ao fazer isso, o projeto tem sensibilizado os alunos para o exercício de sua Cidadania por meio da mudança do olhar de cada um acerca das desigualdades e exclusões sociais, agregando valores e conscientizando-os a respeito da promoção da igualdade, da luta pelo acesso amplo à justiça e à segurança, pelo sentido de responsabilidade e pelo valor da solidariedade.
Projeto Casa Amarela: uma experiência de inclusão
Authors: Mattos Mára Beatriz Pucci de
Published: December 2015

Este artigo tem como objetivo relatar a experiência do Projeto de Extensão Casa Amarela – INTERARTE IFRN/CAPS, enquanto processo educativo, artísticocultural de inclusão de pessoas com transtorno mental e dependência, desenvolvido no Campus Natal – Cidade Alta, do IFRN. O projeto é metáfora do sonho do artista Van Gogh e se consolida nas práticas colaborativas de uma equipe multidisciplinar, integrada por docentes, psicóloga, alunos e estagiários do curso de Produção Cultural e dos Centros de Atenção Psicossocial, compromissados com acesso à educação e ao direito cultural. O artigo dividese em introdução, desenvolvimento e considerações finais, utilizando-se da metodologia do DBAE, portfólio e voluntariado para oferta de curso em pintura, desenho, dança e papel reciclado. A relação entre o IFRN e a sociedade instaura um processo terapêutico, que ressignifica estigmas históricos e ameniza o sofrimento emocional para reinserção social de pessoas, para o gozo do direito cultural e do exercício pleno da cidadania.
Un-Fortunate Sons: Effects of the Vietnam Draft Lottery on the Next Generation's Labor Market
Authors: Goodman Sarena F. , Isen Adam M.
Published: December 2015

We study how randomized variation from the Vietnam draft lottery affects the next generation’s labor market. Using the universe of federal tax returns, we link fathers from draft cohorts to their sons and offer two primary findings. First, sons of men called by the lottery have lower earnings and labor force participation than their peers. Second, they are more likely to volunteer for military service themselves. Similar but smaller effects are uncovered for daughters. Our findings demonstrate that manipulating parental circumstances can alter children’s outcomes and, more specifically, are consistent with two separately operating channels: (1) parental inputs as important determinants of human capital development and (2) intergenerational transmission of occupation.
Microstereolithography-fabricated microneedles for fluid sampling of histamine-contaminated tuna
Authors: D. Boehm Ryan , Jaipan Panupong , Yang Kai-Hung , N. Stewart Thomas , J. Narayan Roger
Published: December 2015

A custom-designed microneedle sampling system was prepared using dynamic mask microstereolithography; this sampling system was used for determination of histamine content in fresh, histamine-spiked, and spoiled tuna flesh. Lateral flow (test strip) assays were successfully utilized in the microneedle sampling system to assess histamine content. Good agreement was noted between data obtained from the microneedle sampling system and a commercially available histamine detection kit. A discrepancy was noted in the results from the microneedle sampling system and the commercially available histamine detection kit at low (negative) levels of histamine. There was an improvement in the agreement between the microneedle sampling system and the commercially available histamine detection kit at higher histamine levels. The results, which showed an improvement in the test duration and the amount of reagent needed for histamine detection, indicate the promise of printed microneedle sampling systems for histamine detection in seafood samples and other types of food testing.
The history of renalase from amine oxidase to alpha-NAD(P)H-oxidase/anomerase
Authors: Severina I.S. , Fedchenko V.I. , Veselovsky A.V. , Medvedev A.E.
Published: December 2015

Renalase is a recently discovered secretory protein, which plays a certain (still poorly understood) role in regulation of blood pressure. The review summarizes own and literature data accumulated since the first publication on relanase (2005). Initial reports on FAD-dependent amine oxidase activity of this protein were not confirmed in independent experiments performed in different laboratories. In addition, proposed amine oxidase activity of circulating extracellular renalase requires the presence of FAD, which has not been detected either in blood or urinary renalase. Moreover, renalase excreted into urine lacks its N-terminal peptide, which is ultimately needed for accommodation of the FAD cofactor. Results of the Aliverti’s group on NAD(P)H binding by renalase and weak diaphorase activity of this protein stimulated further studies of renalase as NAD(P)H oxidase catalyzing reaction of catecholamine co-oxidation. However, physiological importance of such extracellular catecholamine-metabolizing activity (demonstrated in one laboratory and not detected in another laboratory) remains unclear due to existence of much more active enzymatic systems (e.g. neutrophil NAD(P)H oxidase, xanthine oxidase/xanthine) in circulation, which can perform such co-oxidation reactions. Recently a-NAD(P)H oxidase/anomerase activity of renalase, which also pomotes oxidative conversion of b-NADH isomers inhibiting activity of NAD-dependent dehydrogenases, has been described. However, itspossible contribution tothe antihypertensive effect ofrenalase remains unclear. Thus, theantihypertensive effect of renalase still remains a phenomenon with unclear biochemical mechanim(s) and functions of intracellular and extracellular (circulating) renalases obviously differ.
Metagenomic analysis of taxonomic and functional changes in gut microbiota of patients with alcoholic dependence syndrome
Authors: Dubinkina V.B. , Tyakht A.V. , Ilina E.N. , Ischenko D.S. , Kovarsky B.A. , Yarygin K.S. , Pavlenko A.V. , Popenko A.S. , Alexeev D.G. , Taraskina A.E. , Nasyrova R.F. , Krupitski E.M. , Skorodumova L.O. , Larin A.K. , Kostryukova E.S. , Govorun V.M.
Published: December 2015

Here we present the first metagenomic study of gut microbiota in patients with alcohol dependence syndrome (ADS) performed in the whole-genome (“shotgun”) format. Taxonomic analysis highlighted changes in community “drivers” abundance previously associated with inflammatory processes (including increase in Ruminococcus gnavus and torques, as well as decrease in Faecalibacterium and Akkermansia). Microbiota of alcoholics manifested presence of specific opportunistic pathogens rarely detected in healthy control subjects of the world. Differential analysis of metabolic potential basing on changes in KEGG Orthology groups abundance revealed increase in pathways associated with response to oxidative stress. Analysis of two specific gene groups – alcohol metabolism and virulence factors – also showed increase in comparison with the control groups. We suggest that gut microbiota distinct in alcoholics by both taxonomic and functional composition plays role in modulating the effect of alcohol on host organism.