bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Chocolate and The Consumption of Forests: A Cross-National Examination of Ecologically Unequal Exchange in Cocoa Exports
Authors: Noble Mark D.
Published: August 2017

This study explores the potential links between specialization in cocoa exports and deforestation in developing nations through the lens of ecologically unequal exchange. Although chocolate production was once considered to have only minimal impacts on forests, recent reports suggest damaging trends due to increased demand and changing cultivation strategies. I use two sets of regression analyses to show the increased impact of cocoa export concentration on deforestation over time for less-developed nations. Overall, the results confirm that cocoa exports are associated with deforestation in the most recent time period, and suggest that specialization in cocoa exports is an important form of ecologically unequal exchange, where the environmental costs of chocolate consumption in the Global North are externalized to nations in the Global South, further impairing possibilities for successful or sustainable development.
Introduction to Ecologically Unequal Exchange in Comparative Perspective
Authors: Gellert Paul K , Frey R. Scott , Dahms Harry F
Published: August 2017

N/A
Sociological Racism: An Appreciation of Aldon Morris’ Scholar Denied
Authors: Schwartz Michael
Published: August 2017

N/A
Class Struggle for the 21st Century: Racial Inequality, International Solidarity, and the New Apartheid Politics
Authors: Khader Jamil
Published: August 2017

N/A
Is There Any Meaningful Ratchet Effect in the Process of Currency Substitution? Evidence from Turkey
Authors: Sıklar Ilyas , Karagol Veysel , Sahin Suzan
Published: August 2017

Currency substitution is an important phenomenon that has emerged with the liberalization of economies. In the Turkish economy, the studies about the currency substitution have gained momentum as a result of the extreme depreciation of the domestic currency in early 2000s. Switching to the flexible exchange rate system practice after the 2000-2001 crisis and putting into implement the inflation targeting strategy since 2005 have significantly reduced the currency substitution rate. Since 2014, the depreciation of domestic currency has made the currency substitution phenomenon a current issue again. This study analyses the main determinants of currency substitution phenomenon by considering the demand for money in the context of Turkey. Developed empirical model is estimated by using ARDL methodology for 2003-2016 periods by using monthly data obtained from Turkish economy. Estimation results indicate that interest rate differential is an important variable in the process of currency substitution in Turkey. Besides, estimation results also support the existence of a strong ratchet effect in the allocation of deposits between local and foreign currencies. These results together show that strong policies with higher credibility should be pursued with a longer period of time to make reverse currency substitution in effect and to assure economic units to turn back local currency denominated deposits.
FTIR Characterization and Release of Bovine Serum Albumin from Bioactive Glasses
Authors: Liu Wai-Ching , Ballenger Blake , Algarni Amnah , Velez Mariano , Chu Tien-Min G.
Published: August 2017

Background

Bioactive glass has attracted substantial interest in orthopedics, but it has been less explored as a drug carrier. This study investigated the bovine serum albumin (BSA) release from bioactive 13–93B0 and 13–93B3 glasses.

Methods

Glass disks (13–93B0 and 13–93B3; n = 5) were loaded with 4 mg of BSA and coated under different chitosan-coating conditions. The amount of BSA released in phosphate-buffered saline (PBS) was evaluated, and a degradation study was performed to find out the weight loss and pH of PBS. Secondary structures of BSA on 13–93B0 were characterized by Fourier transform infrared (FTIR) spectroscopy.

Results

One hundred percent protein release occurred by 24 hours for all 13–93B3 groups. However, chitosan coating delayed 100% release up to 72 hours in 13–93B0 groups. The 13–93B3 glass showed higher degradation rates than 13–93B0 regardless of chitosan-coating status. Multilayer and sandwich chitosan coatings further delayed BSA release from 13–93B0. FTIR analysis revealed that α-helical structure was the highest among all groups and significantly higher in the 2% sandwich chitosan coating group (32.0% ± 2.1%), compared with uncoated and 4% chitosan groups.

Conclusions

Chitosan coating can delay the burst release of BSA from 13–93B0 glass and be a potential coating on bioactive glass for drug delivery purposes.
Utility of Anteroposterior Diameter Ratio of Tumor and Abdomen for Laparoscopic Approach for Radical Nephrectomy in Large Renal Masses
Authors: Yadav Priyank , Srivastava Devarshi , Arakere Sachin , Gupta Shashikant , Aga Pallavi , Mandhani Anil
Published: August 2017

Introduction

Laparoscopic radical nephrectomy (LRN) is now increasingly done for tumors larger than 10 cm. Despite selection of favorable cases, LRN may not be successful due to lack of adequate working space with large tumors. We describe a new feature on Contrast Enhanced Computed Tomography (CECT) abdomen to predict feasibility of LRN for large renal masses between 10 and 15 cm.

Methods

From January 2005 to December 2015, renal tumors between 10 and 15 cm were selected retrospectively for LRN. Patients with retroperitoneal lymphadenopathy, Inferior vena cava (IVC) thrombus and involvement of adjacent organs were excluded. Anteroposterior (AP) diameter ratio of renal tumor and abdomen (APROTA) was calculated by dividing the maximum AP diameter of tumor along with normal renal parenchyma, by the AP diameter of abdomen on CECT. The patients were stratified into two groups: Group A (successful LRN) and Group B (conversion to open surgery) and outcomes were compared. The reasons for conversion were also noted.

Results

Of 29 patients, 16 (55.2%) had successful LRN (Group A), while 13 (44.8%) had conversion to open surgery (group B). The median tumor size in Group A was 11.3 ± 1.8 cm and in Group B was 13.6 ± 1.26 cm. Eleven of 13 patients had conversion due to large tumor size causing failure to progress. Two conversions were due to bleeding and injury to the colon each. There was a significant difference in the APROTA in group A and B [0.43 ± 0.09 in group A and 0.64 ± 0.14 in group B (p = 0.0001)].

Conclusions

Patients with APROTA of more than 0.65 are unlikely to have successful outcome with LRN.
Field Experience: Experiential Learning as Complementary to the Conceptual Learning for International Students in a Graduate Teacher Education Program
Authors: Akinde Oluwatoyin Adenike , Harr Diane , Burger Phyllis
Published: August 2017

This study examined the value of field experience as a component of study for international students in a Graduate Teacher Education program at a Midwestern liberal arts university. The purpose of the field experience was to provide a contextual basis for student learning. The espoused research method included a quantitative component via survey and qualitative data, through a focus group interview and participants’ field notes. As a result, there is evidence to suggest that the field experience program, as a component of the graduate education program for international students was valuable. Participants described it as being relevant and real. As evident from the field notes, participants reflected on the opportunity for cross-cultural application of their learning, while emphasizing that the learning was palpable and reinforced their conceptual learning. Through the field experience program, participants reported that they gained in-depth insight on leadership and classroom instruction; therefore, they were able to improve their craft as educational leaders. Moreover, evidence from this study also suggests that participants were prepared to approach meaningful educational reform upon returning to their homeland, in Saudi Arabia.
Ex-vivo ureteroscopy of deceased donor kidneys
Authors: Machen Graham L. , Milburn Preston A. , Lowry Patrick S. , Lappin Jacqueline A. , Doherty Debra K. , El Tayeb Marawan M.
Published: August 2017

Introduction: When encountered, the ideal management of lithiasis in deceased donor kidneys is not well-defined. With advances in endourological techniques, minimally invasive treatments are becoming an increasingly viable option. We set out to describe our experience performing ex-vivo ureteroscopy on cadaveric donor kidneys, including one in which the procedure was completed on-pump.Methods: A retrospective chart review was undertaken to identify patients who had undergone ex-vivo ureteroscopy prior to cadaveric renal transplant. Four patients were identified, including one in which the procedure was done with the kidney remaining onpump. The surgical technique and subsequent data were reviewed.Results: Ex-vivo ureteroscopy was successfully completed in all four instances without intraoperative complication. All kidneys were endoscopically stone-free. Creatinine nadirs ranged from 0.8‒1.4. All four patients remained stone-free at a mean followup of 13 months.Conclusions: Our series provides further evidence as to the safety and efficacy of ex-vivo ureteroscopy prior to transplantation in cadaveric renal transplants and describes a novel technique in the form of on-pump ex-vivo ureteroscopy.
Improving Estimation Accuracy in Non\-randomized Response Questioning Methods by Multiple Answers
Authors: Groenitz Heiko
Published: August 2017

When private or stigmatizing characteristics are included in sample surveys, direct questions result in low cooperation of the respondents. To increase cooperation, indirect questioning procedures have been established in the literature. Nonrandomized response methods are one group of such procedures and have attracted much attention in recent years. In this article, we consider four popular nonrandomized response schemes and present a possibility to improve the estimation precision of these schemes. The basic idea is to require multiple indirect answers from each respondent. We develop a Fisher scoring algorithm for the maximum likelihood estimation in the presented new schemes and show the better efficiency of the new schemes compared with the original designs.
Praktisk tilnærming i praksis
Authors: Heimark Gunn Elin
Published: August 2017

I Stortingsmelding 30 (2003-2004) understrekes det at opplæringen i det som den gang ble kalt ”2. fremmedspråk”, må gis en ”praktisk tilnærming”(UFD 2003-2004: 47). Dette gjenspeiles også i Kunnskapsløftets Læreplan i fremmedspråk (LK06), uten at det eksplisitt sies hva som ligger i en praktisk tilnærming. Denne artikkelen omhandler primært observasjonsdelen av en caseundersøkelse med fokus på seks fransklæreres forståelse av praktisk tilnærming i fremmedspråksundervisningen. Analysen av observasjonene, sett i sammenheng med intervjuer med de samme lærerne samt utvalgt fremmedspråksdidaktisk teori, viser at de fleste lærerne har et stykke igjen å gå før de har inkludert læreplanens hovedområde ”Språklæring” i den praktiske tilnærmingen, de bruker i ulik grad målspråket fransk i klasserommet og i liten grad autentiske tekster. I stedet fokuserer lærerne mye på vokabularlæring og variasjon av undervisningen, ofte med utgangspunkt i læreboka, mens de viser få eksempler på bruk av digitale verktøy. I tillegg er kulturkompetanse, og særlig franske høflighetsnormer, fremtredende i undervisningen, mens bilingval undervisning og tverrfaglig samarbeid er lite synlig. Artikkelen konkluderer med at det ikke synes å være noe skarpt skille mellom den praktiske tilnærmingen som ligger til grunn for Læreplan i fremmedspråk, LK06, og hvordan man på ungdomstrinnet underviste i tilvalgsspråkene tysk og fransk etter L97. Utfordringen blir å tilrettelegge undervisningen og den praktiske tilnærmingen slik at den i større grad bidrar til at elevene får innsikt i egen språklæring, til økt bruk av digitale verktøy, og til økt bruk av målspråket i klasserommet. Dette bør derfor også være i fokus i grunnutdanning og etter- og videreutdanning for fremmedspråklærere.
Ny fagbok av Astrid Roe: Lesedidaktikk - etter den første leseopplæringen
Authors: Andreassen Rune
Published: August 2017

Bokanmeldelsen gir en oversikt over innholdet i boka og fremhever dens aktualitet for praksisfeltet. Den trekker fram et par tema som antagelig er særlig aktuelle i norsk pedagogisk sammenheng og hva det kunne vært skrevet mer om.
Kompetansebegrepet i PISA - teori og praksis
Authors: Byhring Anne Kristine , Knain Erik
Published: August 2017

Naturfagdelen av PISA-undersøkelsen presenterer resultater for tre kompetanseområder:
1) identifisere naturvitenskapelige problemstillinger,
2) forklare fenomener naturvitenskapelig og
3) bruke naturvitenskapelig evidens.
Områdene er en operasjonalisering av definisjonen av scientific literacy i PISAs rammeverk. Siden PISA-undersøkelsene viser en nedadgående trend for norske elevers kompetanser fra 2000 til 2006, er det behov for mer innsikt i hvordan elever kan bli dyktigere, og i hva slags kompetanse elevene trenger i et livslangt perspektiv. Vi diskuterer kompetansebegrepet i naturfagdelen av den norske PISA-rapporten. Hensikten er å komme nærmere siktemålet med kompetansebegrepet. Vi belyser PISA-rapportens operasjonalisering av scientific literacy fra to teoretiske perspektiv: kompetanse som funksjonelt og helhetlig begrep og scientific literacy som en tekstlig kompetanse. Samspillet mellom komponentene i PISAs rammeverk analyseres ut fra en helhetlig forståelse av kompetanser og et syn på kompetanse som situasjonsavhengig. Funksjonell kompetanse utøves i situasjonen ofte som et møte mellom fenomener og tekster som representerer fenomenene. Vi diskuterer den funksjonelle kompetansen ved å vise samspillet mellom de tre kompetanseområdene (PISAs operasjonalisering av scientific literacy) med et eksempel fra en oppgave i PISA 2006. Vi vektlegger å finne pragmatisk mening i tekster. Det er en viktig kompetanse for å kunne bruke tekster som funksjonelle verktøy. En situert, helhetlig og funksjonell forståelse og samspillet mellom kompetansene knyttes til kunnskapsutvikling i skolen og til vurdering. Da norske elever skårer særlig svakt på den tredje kompetansen, "kunne bruke naturvitenskapelig evidens", tar vi spesielt opp denne kompetansen i tilknytning til framtidas miljøutfordringer og til elevenes behov for kompetanse og mestringsstrategier for å møte usikkerhet. Vi konkluderer med at PISAs rammeverk støtter fagdidaktiske tilnærminger som gjør elever i stand til å håndtere enighet og uenighet, til å vurdere bevismateriale og kilder kritisk og til å argumentere såvel for det de vet, som for det de vil.
«Det finnes det vel ikke noe forskning på?» Et eksempel på studentinvolvering i forskning
Authors: Kulbrandstad Lars Anders
Published: August 2017

I flere styringsdokumenter for høgere utdanning understrekes det ikke bare at undervisningen som gis skal være forskningsbasert, men at studentene bør involveres direkte i forskningen som det vitenskapelige personalet selv driver. Hittil er lite publisert om erfaringer fra slik studentmedvirkning. Denne artikkelen rapporterer fra et prosjekt der fire allmennlærerstudenter deltok i utprøving av et opplegg for innsamling av data om språkholdninger og språkkunnskaper blant ungdomsskoleelever. Studentene fikk grunnleggende faglig og metodisk opplæring, var med og utviklet instrumenter for dataelisitering, gjennomførte selve innsamlingen og medvirket i bearbedingen og analysen av data og rapporteringen av funn. Artikkelen presenterer resultater fra utprøvingen av elisiteringsinstrumentene, evaluerer erfaringene med studentinvoleringen og diskuterer noen utfordringer som slik involvering kan innebære.
Læreboka – ein garantist for læreplannær undervisning? Norskbøkene i møte med eit nytt hovudområde
Authors: Rogne Magne
Published: August 2017

I artikkelen blir fire sentrale lærebøker i norskfaget analysert for å få fram i kva grad dei samsvarar med læreplanen. Analysepunkta er knytte til det nye hovudområdet ”Sammensatte tekster” i planen, og slik blir òg evna faget har til å ta opp i seg tekstkulturelle endringar på realiseringsarenaen, tematisert. Dette skjer ved hjelp av omgrep frå sosialsemiotisk teori og refleksjonar rundt læreboka sine avgrensa mediale rammer. Artikkelen konkluderer med at samsvaret med læreplanen varierer ganske mykje mellom lærebøkene. Felles for alle er likevel at dei er særleg svake på feltet digitale tekstar, og her vil det måtte tvinge seg fram ei undervisning som i langt større grad enn tidlegare må vere frigjort frå lærebøkene, dersom elevane skal nå kompetansemåla i planen.
Jørgen Frost (red.): Språk- og lese-veiledning – i teori og praksis
Authors: Vagle Wenche
Published: August 2017

Bokanmeldelse
Brøkundervisning på barnetrinnet - aspekter av en lærers matematikkunnskap
Authors: Kleve Bodil
Published: August 2017

Dette er en kasusstudie av en matematikktime som omhandlet brøk med en lærer, her kalt Berit. Formålet med studien var å undersøke hvordan lærere drar veksler på sine kunnskaper i matematikk og matematikkdidaktikk i undervisningen. Som teoretisk rammeverk og analyseverktøy har jeg brukt blant annet ”The Knowledge Quartet” (Rowland, Huckstep, & Thwaites, 2005). Jeg diskuterer gjennomføringen av timen og drøfter hvorfor læreren fikk vanskeligheter med å illustrere brøker større enn en hel. På bakgrunn av analysen av denne timen, diskuterer jeg til slutt hvilke aspekter av en lærers matematikkkunnskaper det er viktig å vektlegge i lærerutdanningen.
Samarbeidslæring – en god måte å utvikle elevenes leseforståelse på? En forskningsoversikt
Authors: Andreassen Rune
Published: August 2017

Artikkelen har som formål å formidle og drøfte forskningsresultater om samarbeidslæring fra de siste 20 årene. På grunnlag av seks metaanalyser blir det vist til effektberegninger og analyser av faktorer som kan påvirke effekten av samarbeidslæring på leseforståelse hos barn i grunnskolealder. Det blir også vist til resultater fra kvalitative studier av elevers erfaringer med samarbeidslæring. Resultatene blir drøftet i forhold til teori om elevsamarbeid og i forhold til ulike former for validitet.
Fremmedspråk i norsk arbeidsliv: gapet mellom behov og etterspørsel
Authors: Vold Eva Thue , Doetjes Gerard
Published: August 2017

Behovet for fremmedspråkkunnskaper i norsk arbeidsliv er dokumentert gjennom ulike behovsanalyser og undersøkelser, og kommer i tillegg jevnlig til uttrykk gjennom medieutspill fra fremtredende næringslivsledere. Likevel synes den faktiske etterspørselen etter fremmedspråkkunnskaper å være lav. I denne artikkelen undersøker vi i hvilken grad behovet for språkkyndige medarbeidere kommer til uttrykk når norske arbeidsgivere skal rekruttere ny arbeidskraft. Analysen er basert på jevnlige gjennomganger av NAV og FINNs elektroniske stillingsdatabaser over to perioder à fem måneder, der vi registrerte etterspørsel etter fremmedspråkkompetanse i stillingsannonser fra alle yrkeskategorier. Resultatene viser at fremmedspråk utover engelsk sjelden nevnes som ønskelig kvalifikasjon og enda sjeldnere som krav. Dette framstår som et paradoks, sett i lys av at internasjonal forskning samt en rekke kartlegginger foretatt i Norge viser at fremmedspråkkunnskaper representerer en betydelig økonomisk faktor i samfunnet. Artikkelen drøfter ulike årsaker til dette åpenbare misforholdet mellom behov og etterspørsel, og nevner avslutningsvis noen implikasjoner denne situasjonen bør ha for fremmedspråksopplæring i skolen og i høyere utdanning.
Literacy i naturfag og fysikk. Hva kreves av grunnleggende ferdigheter? [VISIONS 2011: Teaching]
Authors: Aamotsbakken Bente , Askeland Norunn
Published: August 2017

Artikkelen drøfter læreplanens vekt på grunnleggende ferdigheter og argumenterer for at grunnleggende ferdigheter lesing og skriving kan studeres som én ferdighet: literacy. Lærerens rolle blir ansett å være avgjørende for innlæring og styrking av denne ferdigheten, også i fag som naturfag og fysikk. Funnene fra to større forskningsprosjekter finansiert av Forskningsrådet ligger til grunn for valg av to case som vi presenterer og analyserer. I prosjektene har lesing og skriving vært undersøkt, og vi har i begge prosjekt sett på sammenhengen mellom de to ferdighetene. Den er så tett at vi derfor argumenterer for én grunnleggende ferdighet: literacy. Muntlighet inntar en viktig plass i undervisningen, og i artikkelen er det særlig lærerens rolle som modellerer og mediator som knyttes til betydningen av muntlig kommunikasjon.
Skjønnlitteratur i klasserommet:Skandinavisk forskning og didaktiske implikasjoner
Authors: Rødnes Kari Anne
Published: August 2017

Denne artikkelen tar for seg skandinavisk litteraturdidaktisk forskning for å belyse to mye brukte innganger til litteraturarbeid i klasserommet, nemlig erfaringsbaserte og analytiske tilnærminger. Forskningsgjennomgangen tar for seg empirisk forskning på elevers litteraturarbeid, og den tydeliggjør at erfaringsbaserte arbeidsmåter lar elever finne mening i litteraturen ved å knytte den til egne erfaringer, men samtidig gjør denne arbeidsmåten det vanskelig for dem å se det faglige innholdet i litteratursamtaler. Analytiske innganger til litteraturarbeid er i svært liten grad gjort til gjenstand for direkte undersøkelser, men likevel er dette dimensjoner som kommer frem i flere studier. Disse finner at analytiske innganger, litteraturhistoriske koblinger og kunnskap om tekstene, er problematiske fordi elevene ikke opplever at litteraturarbeidet berører dem. I den siste delen av artikkelen drøftes didaktiske implikasjoner av den presenterte forskningen.
Bruk av digitale verktøy i elevers læringsarbeid – med fokus på sammenhengen mellom læring og vurdering for læring
Authors: Kongsgården Petter , Krumsvik Rune Johan
Published: August 2017

Denne artikkelen fokuserer på utfordringer ved bruk av digitale verktøy i elevers læring og vurdering for læring i videregående skole etter innføring av ny læreplan, Kunnskapsløftet. Forskning viser at norsk skole har en svak vurderingskultur, med manglende tilbakemelding, evaluering og oppfølging både fra skoleeier til skoleleder, fra skoleleder til lærer og fra lærer til elev. Bruk av digital teknologi i dagens samfunn er i ferd med å etablere nye betingelser og kontekster for kunnskapsutvikling og vurdering av kunnskap, og utfordrer vår tradisjonelle måte å tenke undervisning, læring og vurdering på. Opplæringsloven beskriver «vurdering for læring» som underveisvurdering brukt for å hjelpe eleven videre i læringsarbeidet. Utvalget i studien er to klasser ved to ulike videregående skoler, til sammen 40 elever, hvor bruk av PC er et viktig artefakt i elevenes skolehverdag. Fokusgruppeintervju har dannet grunnlaget for innhenting av data. Vi har brukt den konstant komparative analysemåten til hjelp ved koding og utforming av kategorier for analysen. Studien viser at digitale verktøy sjelden brukes til å innlemme elevene i et lærings- og vurderingsfellesskap og at vurdering for læring i liten grad blir brukt for å hjelpe elevene i eget læringsarbeid. Vurdering av elevenes måloppnåelse er fortsatt bundet opp mot lærerens oppfatning, og elevene i denne studien ser på læring og vurdering for læring, som to atskilte operasjoner. Studiens funn indikerer at utfordringene ligger i et endret perspektiv på læring og undervisning mer enn anvendelse av teknologi.
Nøkkelord: Læring; vurdering for læring; bruk av digitale verktøy i læringsarbeid
Pihlstrøm, Rikke: Teaching English in Norway: Ideas, Schemes and Resources
Authors: Drew Ion
Published: August 2017

Teaching English in Norway: Ideas, Schemes and Resources is a practical guide for practising teachers and student teachers of English. It provides the reader with numerous recommended lesson plans and activities for English teaching and a presentation of the underlying principles behind their use.
Fortid eller framtid? (Lingvistisk) kompetansebygging i fremmedspråksfagene
Authors: Helland Hans Petter
Published: August 2017

Hvilken plass har grammatikk i moderne fremmedspråksundervisning? Vi tar utgangspunkt i Læreplanen i fremmedspråk fra Kunnskapsløftet 2006 og diskuterer de tre hovedområdene med vekt på Kommunikasjon. På grunnlag av Heimark (2013) ser vi på hvilket syn fremmedspråkslærere tillegger grammatikken i en moderne praktisk-kommunikativ tilnærming. Deretter presiserer vi hva slags (implisitt) definisjon av grammatikk-termen lærerne legger til grunn. To varianter (svak og sterk) av det kommunikative paradigmet undersøkes og vi viser hvordan form-komponenter har fått en gjenvunnet plass i nyere teorier med et ganske nytt innhold. Deretter ser vi på grammatikk-termen i lys av teorier om mellomspråk (eller interlanguage). Resultatet vi kommer fram til er en ny retning for fremmedspråksundervisning som integrerer elementer fra lingvistisk teori, innlæringsteorier og didaktisk teori.
What is English?
Authors: Rindal Ulrikke
Published: August 2017

This article considers the developing status of English in Norway, both as a language and as a school subject, making predictions about which ontological and epistemological perspectives will influence English language teaching (ELT) in Norway towards 2030. Status quo and predictions for English in Norway is approached from two angles; the development of presiding language beliefs in linguistic science and in ELT practices from the 16th century to the present, and the more recent and rapid development of English as the foremost global language of communication. The article shows how English language beliefs and the status of English are made visible in the national subject curriculum and in the English language practices among Norwegian adolescent learners. The discussion suggests that English is increasingly characterised by those who use it as a second or later language, including Norwegians who negotiate the meanings of English in the ELT classroom. The article predicts that a logical development for Norwegian ELT is increased influence from social constructionist perspectives, in combination with the existing focus on communicative competence. The study shows that global circumstances related to the status of English are reciprocally related to local language beliefs among educational authorities, teachers and students, and that these have major implications for English as a discipline in lower and higher education.
Comparing varieties of in-service English Language Training for primary school teachers in Norway
Authors: Coburn James
Published: August 2017

International trends show the formal teaching of English beginning at an increasingly early age. This presents challenges for national education systems and in particular, for primary schools and for primary school teachers who are not necessarily trained as English teachers. This paper looks at two different responses to the situation in Norway, through research into two different ways of organising, designing and implementing in-service English Training (INSET) for primary school teachers. One is a nationally organised program, the other is a local initiative. The contexts for the two different kinds of courses are outlined and the designs of the courses presented through document analysis interspersed with extracts from interviews with teacher trainers. Strengths and weaknesses of the two different kinds of courses are compared. The study concludes that if English teaching in primary schools in Norway is to improve towards 2030, there is a need for the introduction of new programs and structures for the development of teacher trainers with primary school teaching experience, and for the systematic development of networks of primary school English teachers with the aim of nurturing and sustaining their professional development
Teach First Norway - who joins and what are their initial motivations for teaching?
Authors: Nesje Katrine
Published: August 2017

Motivasjon for å undervise er et tema som er mye diskutert i offentlige debatter og i forskningslitteraturen. Grunnen til dette er at læreres profesjonelle motivasjon har vist seg å påvirke elevenes motivasjon, læreres tilfredshet i jobben, fravær og turnover i læreryrket, samt rekruttering av nye lærere. Alternative lærerutdanninger som tilbyr en raskere vei inn i læreryrket har i de senere årene blitt etablert, både i Norge og internasjonalt. Denne studien undersøker om den profesjonelle motivasjonen til kandidater som rekrutteres til disse programmene har spesielle kjennetegn. Artikkelen undersøker både motivasjon for undervisning og motivasjon for å delta i det alternative lederopplærings- og lærerutdanningsprogrammet Teach First Norway. Datamaterialet består av spørreskjemadata og intervjudata fra ett kull (N=13) Teach First Norway-kandidater. Basert på spørreskjemadata ble det utført en klyngeanalyse som fant tre motivasjonsprofiler: “Lav altruistisk motivasjon”, “Interesse for undervisning” og “Høy altruistisk motivasjon”. Ved hjelp av kvalitative intervjuer ble motivasjonsprofilene utdypet. Resultatene viser at samspillet mellom deltakernes ulike motivasjonsfaktorer er kompleks og unik. Det stereotype bildet av en Teach First Norway-kandidat som bruker programmet som et springbrett inn i lederstillinger i næringslivet nyanseres som følge av funnene.Nøkkelord: alternativ lærerutdanning, motivasjon for å undervise, karriere, Teach First NorwayAbstractTeacher motivation is a widely discussed topic in public debates and educational research literature. Prior research has found that teachers’ professional motivation impacts students’ motivation, teachers’ professional satisfaction, teacher absenteeism and turnover, as well as the recruitment of new teachers. Recently, the introduction of alternative teacher education programmes has provided a faster way into the teaching profession. This study investigates specific characteristics of the professional motivations of candidates recruited to these programmes. The article reports both the motivations for teaching and reasons for attending the alternative teacher education programme Teach First Norway (TFN). For descriptive purposes a cluster analysis was performed based on survey data from one cohort (N=13) of TFN candidates. Three motivational profiles emerged: ‘low altruistic motivation’, ‘high interest in teaching’ and ‘predominant altruistic motivation’. The profiles were further explored through qualitative interviews.  The results show that the interplay between participants’ motivations is complex and unique. The stereotypical image of a TFN candidate that uses the programme as a springboard into management positions in businesses becomes more nuanced as a result of these findings.Keywords: alternative teacher education, motivations to teach, careers, Teach First
When teachers talk about films: An investigation into some aspects of English teachers’ discursive practices
Authors: Bakken Anja Synnøve
Published: August 2017

Denne artikkelen utforsker hva atten ungdomsskolelærere sier om læringsverdien av film i engelskundervisningen. De filmene lærerne nevner er hovedsakelig fiksjonsfilmer om forhold i den engelskspråklige verden eller filmatiseringer av skjønnlitterære verk. Hvordan begrunner lærene bruken av disse filmene? Hvilke ytre forhold kan bidra til lærernes meningsskaping omkring filmbruk? Jeg bruker perspektiver fra Norman Faircloughs kritiske diskursanalyse for å utforske trekk ved lærernes refleksjoner i intervju. Jeg inndeler lærernes meningsskaping i fire antakelser om filmens læringsverdi; den referensielle, den kompensatoriske, den emosjonelle og den språklige verdien. Videre skisserer jeg hvordan disse refleksjonene kan knyttes til omliggende diskurser om hva man kan lære av film; i engelskfaget, i media og i lys av mer abstrakte diskurser om deltakelse og demokrati i norsk skole. Det synes å være enighet om at film fortjener en plass i engelskundervisningen. Imidlertid virker det som om forestillinger om filmens læringsverdi representerer en blindsone som i liten grad har fått kritisk et søkelys. Jeg mener at de perspektivene som belyses i denne artikkelen kan være gjenstand for diskusjon både i engelskfaget og på tvers av fag.Nøkkelord: fiksjonsfilmer, engelskundervisning, kritisk diskursanalyse, læreres diskursive praksiserAbstractWhen teachers say: “you can learn a lot from films”, what does this imply? This article explores interviews with eighteen Norwegian English teachers about the learning value of films in the lower secondary classroom. The films that these teachers talk about are mostly fiction films about conditions in the English-speaking world or film adaptations of literary texts. This article focuses on the teachers’ reasoning about fiction films.  I use perspectives from critical discourse analysis (CDA) to explore how the teachers justify their choices and what notions of films they can be seen to rely on. There appears to be some sort of general agreement in the field of English teaching that films deserve a place in the classroom. Still, notions about the value of classroom film use might represent a blind spot that has escaped scrutiny.Keywords: fiction films, EFL teaching, critical discourse analysis, teachers’ discursive practices
Differensiert undervisning for høytpresterende elever med stort læringspotensial
Authors: Brevik Lisbeth M , Gunnulfsen Ann Elisabeth
Published: August 2017

Tilpasset opplæring er et sentralt prinsipp i norsk skole og innebærer at alle elever har krav på differensiert undervisning. Samtidig er differensiering utfordrende å ivareta både for erfarne og mindre erfarne lærere. I denne artikkelen argumenterer vi for at det er viktig at lærerutdannere gir studentene både undervisning og veiledet trening om differensiering. I studien har vi bedt lærerstudenter ta utgangspunkt i elever de har hatt i sin 12-ukers praksis i ungdomsskolen eller videregående skole, og som de har opplevd som høytpresterende med stort læringspotensial. De reflekterer over spørsmål knyttet til kjennetegn ved disse elevene, samt deres mestring og behov. Studien bruker intervjudata fra 322 lærerstudenter ved Universitetet i Oslo i perioden 2013-2015. Vi diskuterer hvordan kunnskap om lærerstudenters refleksjoner om differensiering for disse elevene kan bidra til å styrke fremtidens lærerutdanning.Nøkkelord: differensiering, lærerutdanning, lærerstudenter, tilpasset opplæring, læreres profesjonsfaglig kompetanse Abstract Adapted teaching is a key principle in Norwegian school. This indicates that all students have the right to differentiation, which creates a complexity that is challenging for experienced and novice teachers alike. In this article we argue the importance of including differentiation as a topic as well as guided training in practising differentiation at campus. In this study we asked student teachers to reflect on the students in the classes they had taught for 12 weeks at the practice schools, and to characterise high potential students. The student teachers were asked to reflect on these students’ characteristics, mastery, and needs. The study includes data from interviews among 322 student teachers at the University of Oslo in 2013-2015. We discuss how knowledge about student teachers’ reflections about differentiation for high potential students, might enhance future teacher education.Key words: differentiation, teacher education, student teachers, adapted teaching, teacher professional development
Matematikklæreres oppfatninger om ingrediensene i god matematikkundervisning
Authors: Fauskanger Janne
Published: August 2017

Studier av matematikklæreres oppfatninger om god matematikkundervisning, og om kunnskap viktig for å kunne legge til rette for og gjennomføre matematikkundervisning av høy kvalitet, fremheves som et viktig for kunnskapsbygging i matematikkdidaktisk forskning. Denne studien har disse oppfatningene i fokus, når gruppediskusjoner mellom matematikklærere analyseres innholdsanalytisk. Studien konkluderer med at matematikklærere fremhever elevrespons som den mest avgjørende faktoren for undervisning av høy kvalitet. Når diskusjonen omhandler lærerne, fremheves egenskaper ved lærere som en avgjørende faktor for undervisning av høy kvalitet, mens lærerkunnskap får noe mindre fokus.Nøkkelord: undervisningskunnskap, oppfatninger om matematikkundervisning, oppfatninger om lærerkunnskapAbstractStudies of mathematics teachers’ beliefs about effective mathematics teaching and their beliefs about the knowledge needed to plan and implement high-quality mathematics teaching is an important basis for knowledge development in the field of mathematics education research. This study focuses on such beliefs. Group discussions including mathematics teachers are analyzed using content analysis. The study concludes that teachers highlight students’ response as the most decisive factor for high-quality teaching. When teachers are the focus of attention in the discussions, characteristics of teachers are emphasized as crucial for teaching quality. Teacher knowledge receives less emphasis.Keywords: mathematical knowledge for teaching, beliefs about mathematics teaching, beliefs about knowledge for teaching
Danningsperspektiver i grunnskolens eksamensoppgaver i norsk
Authors: Norendal Audhild
Published: August 2017

Artikkelen er en analyse av grunnskolens eksamen i norsk. I analysen sammenlignes oppgavesettene gitt under L97 og LK06. Eksamensoppgavene blir drøftet i lys av danningsbegrepet og spesielt Wolfgang Klafkis teorier. Analysen viser at eksamen etter innføringen av Kunnskapsløftet representerer både kontinuitet og brudd når det kommer til danningsperspektiver. En del bærende temaer gjelder for begge læreplanperiodene. Disse temaene er uavhengige av læreplanmålene og utgjør et standardrepertoar til eksamen. Valgfriheten har blitt mindre etter innføringen av Kunnskapsløftet, og oppgavene etterspør i økende grad norskfaglige kunnskaper. Det materiale danningsaspektet er dermed blitt styrket på bekostning av det formale. Dette er en utvikling som går i motsatt retning av danningssynet i de to læreplanene. Eksamensskrivingen har gått fra primært å bli forstått som et individuelt prosjekt i L97 til å bli definert som et kollektivt prosjekt i Kunnskapsløftet. Skriveoppdragene har gradvis blitt mer styrende og krever større grad av tilpasning. Avslutningsvis blir forholdet mellom danning og nytte diskutert. Om eksamen først og fremst blir et måleinstrument for å teste grunnleggende ferdigheter og kompetansemål, kan nytteperspektivene komme til å fortrenge danningsperspektivene.Nøkkelord: danning, norskfaget, grunnskolen, eksamen, L97, KunnskapsløftetAbstractIn this article, the examination in Norwegian language in lower secondary school is analysed. The examinations during the period of the two curriculums L97 (1997–2006) and LK06 (2006), are compared. The written tasks in the examinations are discussed with reference to the concept of Bildung and the theories of Wolfgang Klafki. The analysis shows that the examinations introduced after the introduction of Kunnskapsløftet represent both continuity and change when looking from the perspectives of Bildung. Furthermore, some of the major themes are represented in both  curriculum periods. These themes are independent of the curricula and constitute a standard repertoire for the examination. However, the possibilities for individual choices are fewer after the introduction of Kunnskapsløftet, and the exam requires more knowledge of the Norwegian language. Because of this, we can see that the material aspect of Bildung has been strengthened at the expense of the formal aspect. This development is contrary to the perspectives of Bildung represented in the curriculum. The written tasks in the exam have changed from primarily being perceived as an individual project in L97, to be defined as a collective project in Kunnskapsløftet. The written tasks have gradually become dominant and have demanded stronger requirements for adaptation. Finally, the article discusses the relation between Bildung and utility. If the exam primarily is used as a measuring tool to test basic skills and competences, this focus on utility might possibly replace the perspectives of Bildung.Keywords: bildung, lower secondary school, exam, curricula
«[…] en enkel og saklig innføring i norsk språkhistorie» Språkhistorie som norskdidaktisk emne – et faghistorisk utsyn
Authors: Hårstad Stian
Published: August 2017

Artikkelen tar for seg språkhistorie som norskdidaktisk emne i et faghistorisk perspektiv. På grunnlag av en lang rekke styringsdokumenter (læreplaner og studieplaner) og fagdidaktisk og disiplinfaglig litteratur undersøkes hvordan språkets historiske dimensjoner har blitt tematisert som kunnskapsområde. Et hovedfunn i denne gjennomgangen er at det historiske (eller historiserende) lengdesnittet har vært til stede gjennom hele 1900-tallet og fortsatt finnes i gjeldende læreplan – om enn med temmelig varierende vektlegging og detaljering. Læreplanene har i stor grad overlatt til praktikerne (lærerne og lærerutdannerne) å avgrense hva de språkhistoriske emnene skal romme. Litteraturanalysen viser videre at den didaktiske refleksjonen på dette feltet bare unntaksvis har kommet på trykk, og denne begrensete språkhistorie-didaktiske debatten må forstås på bakgrunn av tilstanden i forsknings- og studiefaget.Nøkkelord: språkhistorie-didaktikk, språkdidaktikk, språkhistorie, norskdidaktikkAbstractThis article deals with language history as a didactic topic in the subject Norwegian as L1. On the basis of a wide range of documents (curricula and syllabi) and didactic and disciplinary literature, the article seeks to examine how the historical dimensions of language have been treated as an area of knowledge. A main finding is that the historic (or historicizing) perspective has been present through the entire 20th century and still can be found in the current curriculum – though the emphasis and itemization have varied significantly. The curricula have largely entrusted the practicians (the teachers and teacher educators) with the powers to delineate the language history topics. The research review further shows that the didactic reflections within this field only sporadically have appeared in print, and this limited didactic discussion of language history must be understood on the background of the condition of the discipline.Keywords: language history didactics, language didactics, language history, didactics of Norwegian as L1
Tematikken i veiledningssamtaler: forgrunn og bakgrunn
Authors: Østrem Sissel
Published: August 2017

Denne artikkelen setter søkelys på fagdidaktikkens plass i veiledningssamtaler med lærerstudenter og nyutdannede lærere. Utgangspunktet er to studier der tematikken i veiledningssamtaler ble undersøkt gjennom språkets utpekende funksjon. Orientering rundt fagdidaktikk var lite framtredende i disse samtalene, og i stedet dominerte generelle didaktiske spørsmål. Forskningsspørsmålene innebærer en undring over hvorfor forhold ved fagene ikke blir tydeligere uttrykt i yrkesfaglig veiledning, og samtidig stiller jeg spørsmål om hvordan veiledning eventuelt kan bidra til at fagdidaktiske spørsmål blir belyst. Jeg hevder at noviser trenger hjelp til å rette blikket mot vesentlige spørsmål som gjelder yrkesutøvelsen, der også fagdidaktikk må inngå. En mer pågående veilederrolle enn det som ser ut til å være dagens praksis, blir av den grunn foreslått og diskutert.Nøkkelord: yrkesfaglig veiledning, læringspotensial, didaktikk, fagdidaktikk, språkets utpekende funksjon, veilederrollenAbstractThis article highlights subject matter knowledge in mentoring conversations and takes its point of departure in two studies where the topics in mentoring conversations were investigated through the use language. General didactic concerns dominated the conversations at the expense of themes related to subject matter. Astonishment about this fact led to the research questions focusing on the reasons for the lack of concerns about subject matter knowledge in mentoring. How mentoring eventually can contribute in giving subjects, a more prominent position in such conversations is discussed. Novices need help to keep the importance of subject matter knowledge in mind when discussing the most substantial questions in teaching. A more dynamic mentor role is suggested and discussed.Key words: mentoring, didactics, role of mentor teacher
Når rektor stilles til ansvar: Krise eller gyllen mulighet? Om resultatstyring i rektorutdanningen
Authors: Aas Marit , Helstad Kristin , Vennebo Kirsten Foshaug
Published: August 2017

Artikkelens hensikt er å bidra med kunnskap om hvordan rektorer kollektivt utforsker krav om resultatforbedring i skolen. Empirisk er artikkelen forankret i Rektorutdanningen ved Universitetet i Oslo, der case brukes som en læringsmetode. Teoretisk bygger artikkelen på perspektiver om ledelse og resultatstyring og om skolelederes profesjonsutøvelse, mens videodata fra rektorstudenters gruppesamtaler om en konstruert case utgjør datamaterialet. Analysen avdekker sentral tematikk og karakteristiske trekk ved gruppesamtalene. Funnene viser at gruppesamtalene primært kretser rundt å etablere situasjonsforståelse og komme med forslag til forbedringstiltak, der erfaringer fra egne ledelsespraksiser representerer den viktigste kunnskapsressursen. Basert på studiens funn ser vi at skoleledere trenger refleksiv kompetanse for å forstå og håndtere den kompleksitet de møter i arbeidet med resultatstyring. En implikasjon er derfor at tenkning om og praktisk arbeid med komplekse problemer bør inngå i skolelederutdanning.Nøkkelord: skolelederutdanning, case, resultatstyring, profesjonsutøvelse, ledelse, komplekse problemer, kunnskapsressurser, refleksiv kompetanseAbstract The aim of the article is to provide knowledge about how principal collectively explore demands for improvement in school. The article draws upon The National Principal Program Rector Education at the University of Oslo, where case-based work is used as a learning method. Theoretically we draw upon perspectives on leadership and accountability and school leaders' professional practice. It is based upon video data from group discussions, where future principals are talking about the situation in the case and possible solutions. The analysis the brings out the central themes and characteristics of the group discussions, and shows that the principals´ discussion focuses on establishing situational awareness and making suggestions for improvement, where experiences from their own leadership practices represent the most important knowledge resource. Based on the analysis we argue that principals need to develop their reflexive competence in order to understand and deal with complex situations. An implication of the study is that thinking about and practical work with complex problems needs to be included in leadership programs.Key words:  school leadership education, case, accountability, professional practice, leadership, wicked problems, knowledge resources, reflexive competence
“Hos en voksen er tanken helt full av masse ting”. Personlege narrativar i Norsk andrespråkskorpus (ASK) – ei kjelde til innsikt i læringsprosessen?
Authors: Gujord Ann-Kristin Helland
Published: August 2017

I denne artikkelen utforskar eg utvalde tekstar frå Norsk andrespråkskorpus (ASK) som personlege narrativar. I norsk andrespråksforsking finst det knap-past forsking på innlæraranes beskrivingar av sjølvopplevd språklæring, og ASK har så langt i all hovudsak vore nytta til å granska grammatiske og leksi-kalske trekk ved andrespråkstileigning. Analysen av 38 tekstar frå ASK viser at korpuset også kan nyttast til å granska sjølve innhaldet i tekstar der innlærarane skriv om språklæring basert på erfaring.Nøkkelord: andrespråkstileigning, vaksne innvandrarar, Norsk andrespråks-korpus (ASK), personlege narrativarAbstractThis article explores a sample of texts from the Norwegian learner corpus (ASK) as personal narratives. In Norwegian second language acquisition, research on learners’ language learning experience has been scarce, and ASK has so far mainly been exploited as a source of insight into L2 learners’ grammatical and lexical development. The present analysis of 38 texts from ASK demonstrates, however, that the corpus may also be useful to content analyses of texts in which learners write about their own experiences.Keywords: L2 learning, adult immigrants, Norwegian learner corpus (ASK), personal narratives