bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
L'aprenentatge polític de la participació democràtica
Authors: Santisteban Antoni
Published: February 2016

La participació política requereix una formació i una predisposició per intervenir en la vida pública. L’aprenentatge de la política es confon massa sovint amb l’adquisició de coneixements relatius als partits polítics, a les institucions o als sistemes de govern. Tot i la importància d’aquests continguts, val a dir que la cultura política s’adquireix, en primer lloc, a través d’experiències personals, que van configurant una determinada actitud envers l’entorn social i polític. La família, l’escola, el poble, el barri o la ciutat, són els ambients de socialització i, al mateix temps, d’aprenentatge de determinades formes de participació. El poder, el lideratge i les capacitats de decisió estan sempre en joc dins d’aquests contextos.
El Camp d'Aprenentatge "Can Santoi"
Authors: Coordinació pedagògica Camp d'Aprenentatge Equip
Published: February 2016

El Camp d’Aprenentatge Can Santoi està situat al barri de La Rierada de la vila de Molins de Rei, a la comarca del Baix Llobregat. La seu del Camp d’Aprenentatge és el Centre d’Educació Ambiental i de Lleure Can Santoi (CEAL CAN SANTOI). L’àmbit de treball correspon principalment al de les ciències de la natura i comprèn aspectes d’ecologia, zoologia, botànica, geologia, meteorologia i cartografia, entre d’altres, i s’emmarca en el territori de la terra baixa mediterrània, dominat per l’alzinar i les brolles amb pi blanc, al sector nord-occidental de la serra de Collserola. Els destinataris de les activitats del Camp són, preferentment, els alumnes d’edats compreses entre els 10 i 18 anys.
De la reforma de l'Esperanza a l'Esperanza Aguirre de la contrareforma
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

La contrareforma del govern de l’Esperanza, moguda més per interessos que no pas per ideals –com pertoca a un govern de dreta–, torna a abocar el professor a ser dòcil, a no haver de pensar gaire, a recitar la lliçó per preguntar, a seguir la doctrina dels il·luminats, a rebolcar-nos en la mandra i en el pessimisme. I l’alumne, a l’ostracisme. Des de la didàctica i des dels MRP ens agradaria parlar per avançar.
La setmana cultural a l'escola: Una manera de treballar els eixos transversals
Authors: Ambrós M. Lourdes , Pubill Biel
Published: February 2016

Conscients que el futur passa per conèixer en què consisteixen i quines són les possibilitats que ofereixen i com funciona tot l’immens ventall de les noves tecnologies, vam abocar els esforços per organitzar una setmana que inclogués continguts diversos relacionats amb els mitjans de comunicació. Les propostes de tallers van ser molt variades –confecció de diaris, tires de còmics, xerrades, manualitats, tallers de vídeo, ràdio i premsa...– i fins podem destacar un taller de Multimèdia, resultat del qual fou la confecció d’un CD ROM.
El francès, una llengua amb continuïtat
Authors: Castilleja Isabel , Moreno Salvador
Published: February 2016

El Col·legi de Pràctiques ofereix actualment, des de fa quatre cursos, la possibilitat de l’aprenentatge del francès com a segona llengua estrangera. Saber llengües és cada cop més necessari, i molt més ara amb l’expectativa de la Unió Europea, que ja és una realitat. Quina millor llengua a escollir que aquella que es caracteritza per una estructura d’idioma tan semblant a la nostra…Tant és així que, a l’hora d’un plantejament seriós, s’ofereix el francès a tots els alumnes del Cicle Superior amb la intenció de donar una oportunitat d’igualtat per a tots, no tan sols influenciats per la proximitat del país que el parla, sinó també per la predisposició del professorat i dels pares per introduir-la.
IIa Trobada Internacional de Psicomotricitat
Authors: Camps Cori , Viscarro Isabel
Published: February 2016

Els dies 28, 29 i 30 del propassat mes de novembre es va realitzar, al Palau de Congresos de Santiago de Compostela, la II Trobada Internacional de Psicomotricitat Galicia’ 97 i IV Coloqui Nacional de Psicomotricitat, organitzada per l’Institut Gallec de Psicomotricidad e Relaxación. A les sessions es van inscriure uns 300 participants i el tema de la Trobada fou Psicomotricidad, Emoción y Desarrollo. Al voltant d’aquest eix es van aplegar diferents professionals, tant de l’àmbit clínic com de l’educatiu.
Educació visual i plàstica a l'E.S.O
Authors: Macaya Albert , Ferrando Ester , Taixés Isabel
Published: February 2016

Les assignatures de música i educació visual i plàstica compten com a mitja assignatura. La seva càrrega lectiva és de la meitat de crèdits que les matèries importants. En àrees com educació visual i plàstica o música, tenen molt de pes la creativitat i la sensibilitat, el professor ha de comptar amb una bona dosi de motivació.Tot i que el propòsit d’aquest article és plantejar algunes qüestions a l’entorn de l’educació visual i plàstica en l’ESO, també fa referència als batxillerats artístics, que suposen una aposta més seriosa en àrees afins a la que ens ocupa, en el següent segment del sistema educatiu.
Algunes consideracions sobre l'estat actual de l'ensenyament de la història, la geografia i la resta de ciències socials
Authors: Santisteban Antoni
Published: February 2016

Què ha significat de millora el debat sobre la Reforma Educativa per a l’ensenyament de les ciències socials? Quins són els aspectes fonamentals que preocupen a qui s’interessa pels estudis socials? Les respostes a totes aquestes preguntes assenyalen les problemàtiques essencials sobre  l’ensenyament i l’aprenentatge de les ciències socials.Analitzen els tres aspectes que els semblen més importants a l’actualitat: Lesfinalitats: per a què aprendre ciències socials al segle XXI?; La selecció i l’organització dels continguts: què hem d’ensenyar?; La comunicació a l’aula: negociar, compartir, formar i formar-se, intercanviar.
La reforma de la Secundària i la formació psicopedagògica del professorat
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Es continua amb el Curs d’Actualització Pedagògica (CAP) i la veritable reforma del Curs de Qualificació Pedagògica no arriba, mentre continuen sortint fornades de llicenciats, els quals amb un vernís psicopedagògic, oficialment poden fer classes als alumnes de Secundària.
Pensament pedagògic i acció educativa de Zoltán Kodály
Authors: Barniol Enriqueta
Published: February 2016

L’educació arriba a tothom, a través de la música viva i com a experiènciade valors estètics i socials.L’educació musical cal entendre-la no solament com la capacitació per percebre el missatge musical, sinó com un important element de la formació integral de la personalitat. Amb una planificació i una estructuració de l’educació musical ja des de ben petit, es potencia la cultura musical de l’adult i, en conseqüència la de tota la societat.De totes les experiències portades a terme en els últims anys en el camp de l’educació musical, destaca el sistema d’educació musical Kodály.
TITANIC... ESO. Les cultures a l'escola després de deu anys de la Reforma
Authors: Fuentes Enrique , Viscarro Isabel
Published: February 2016

Article que ens parla dels adolescents, de la vida que volen portar i porten, dels estereotips que els influeixen avui en dia i de les relacions familiars d'aquests.Una nova cultura no apareix del no-res, per això l’escola secundària és tan important en el procés de transmissió d’experiències culturals.
Introducció de la llengua anglesa al cicle inicial d'Educació Primària
Authors: Moreno Salvador
Published: February 2016

Aquest article ens parla sobre el curs que s’ha iniciat a l'escola de Pràctiques de Tarragona, sobre la introducció de l’anglès als nens de 6 anys amb la intenció que els permeti l’adquisició d’una competència comunicativa en aquesta llengua, en diferents situacions i al mateix temps, aprofitar la motivació, la plasticitat receptiva i la gran capacitat de comunicar-se sense inhibicions, que poden servir per a fixar unes bases auditives i fonètiques útils per a l’aprenentatge de la llengua anglesa.
Educació Física i Plàstica. Àrees interdisciplinàries
Authors: Solé Gemma
Published: February 2016

Aquest article reflexa la proposata d'una mestra d'ESO, la qual crea un crèdit variable: Construïm material per a l’Educació Física, en el qual engloba les àrees de visual i plàstica, educació física, tecnologia, matemàtiques i ciències experimentals.Els alumnes a qui anava dirigit aquest crèdit eren els de 2n d’ESO. Ens presenta els objectius i continguts, i un seguit d’activitats sense ordre temporal.
Converses amb Isabel Gomis, Tobar Matilla, Neus Turu i Jesús Hernández
Authors: Valls Enric
Published: February 2016

Conversa sobre la imatge del cicle 12-14 de l’Educació Secundària Obligatòria.Els participants en aquesta Taula Rodona són Isabel Gomis Rabassa (I.G.), Tovar Matilla Matilla (T.M.), Neus Turu Forés (N.T.), Jesús Hernández Jiménez (J.H.), En nom de Comunicació Educativa ha conduït la taula rodona Enric Valls Giménez.
Observar, descobrir, fer: La tasca dels assessors d'Educació Visual i Plàstica.
Authors: Casals Joan , Coll Neus , Dasca Rosa , Fonts Maite , Macaya Albert
Published: February 2016

Aquest article ens parla de la figura de l'assessor de Plàstica. Molts docents es troben encara limitats per l’escassa formació inicial que els va proporcionar el seu pas pels estudis de mestre i per aquest motiu, l’opció triada per algunes escoles ha estat dotar-se d’un assessor extern que orienti les programacions d’aquesta àrea, treballant en coordinació amb el professorat d’Educació Infantil i Primària.Els autors van endegar, ara fa uns 17 anys, el col·lectiu “Plàstica a l’escola”, on intenten transferir els continguts al mestre, que s’encarrega de dur-los a la pràctica, supervisant el procés i després valorant els treballs, els avanços i les dificultats.
La psicomotricitat en el marc de l'Educació Infantil
Authors: Viscarro Isabel
Published: February 2016

En aquest article pretenen justificar la importància de l’Educació Psicomotriu com una estratègia d’intervenció educativa que està en clara sintonia amb els postulats del Disseny Curricular Base per a Educació Infantil. Volen destacar  l’absència del terme psicomotricitat al currículum, tot i que si fem una anàlisi es pot comprovar que els objectius, continguts, i situacions d’aprenentatge inclouen els aspectes relatius a aquest àmbit d’experiència de la realitat global de l’infant.
Didàctica de la batalla de l'Ebre
Authors: Hernàndez Francesc Xavier
Published: February 2016

Els estudiants d’ensenyament primari i secundari han de saber història, i han de saber com s’investiga en història. La història es una disciplina científica que intenta establir què és el que va passar en un moment i un lloc determinat. Els objectes d’estudi de la història són, doncs, molt amplis, i van des de la vida quotidiana fins a fenòmens de gran complexitat, com ara la guerra.Aquest article fa referència concretament a la guerra civil i a la importància de la batalla de l'Ebre. Sobre aquest ens aporta una proposta didàctica per poder estudiar-la amb els alumnes.
Experimentar amb els engranatges
Authors: Salvat Agustí
Published: February 2016

Els engranatges són un sistema de rodes dentades que engranen les unes amb les altres de manera que el moviment circular de l’una es transmet a l’altra. Les rodes dentades actuen l’una sobre l’altra a través de les dents que s’intercalen entre elles, de manera que cada dent d’una roda empeny la de l’altra, obligant-la a girar. Aquest sistema permet de resoldre el problema de la transmissió d’energia d’un eix a l’altre, i manté una relació definida entre llurs velocitats de rotació.
La comunicació a la didàctica de les ciències socials
Authors: Ramírez Isabel , Santisteban Antoni
Published: February 2016

El bon o la bona comunicadora no ha de recórrer a complicades estratègies de motivació, perquè es fa escoltar, perquè sap quan ha de deixar parlar els nens i nenes. Perquè comprèn amb agilitat la manera d’aprendre que té cada alumne.L’entorn comunicatiu és especialment important a l’ensenyament de les ciències socials, ja que l’aula s’ha de convertir en un laboratori on s’han de reproduir les interaccions socials, la participació democràtica, i on s’han d’aprendre les habilitats comunicatives i el pensament crític, on s’ha de preparar per a la intervenció social. La comunicació que  s’estableixi serà l’eix vertebrador per als aprenentatges socials
La Nora no parla
Authors: Tomàs Inés
Published: February 2016

Aquest article ens parla d’un cas en el qual una nena, la Nora, assisteix a la consulta d’un psicòleg, a instàncies de la seva mestra. El motiu és que la nena, de quatre anys, no parla absolutament genys quan és fora de casa i dins l’àmbit familiar només ho fa si la mare hi és present. Aquí podem veure l’evolució de la Nora al llarg de les diverses sessions de teràpia.
Les àrees de coneixement de didàctica en la formació de mestres
Authors: Gairín Joaquín
Published: February 2016

Aquesta article assenyala que la formació de mestres es recolza tradicionalment en unes àrees de coneixement (espais compartits per professors que imparteixen assignatures relacionades) de les quals destaquen, pel seu pes crucial, les referides a didàctiques específiques (Llengua, Matemàtiques, Ciències Socials…) i a Didàctica i Organització Escolar.
El psicopedagog davant la neoviolència a l'ESO
Authors: Solé Jordi , Vallverdú Verònica
Published: February 2016

La LOGSE dota als centres d’un nou tipus de docent, el psicopedagog, que ha d’esdevenir el motor de l’atenció a la diversitat. En aquest article s’analitza, precisament, una de les seves funcions a l’hora d’atendre i preveure els comportaments agressius que molts joves manifesten amb els seus impulsos, de vegades, incontrolats; principalment dels nois, però, amb la incorporació progressiva de les noies.
Activitats matemàtiques al voltant del món casteller
Authors: Güell Montserrat
Published: February 2016

L’activitat que es presenta és una situació oberta contextualitzada que permet la connexió entre un fet quotidià, una jornada castellera, i l’escola. Ens proposa que els alumnes de primer de cicle superior d’educació primària realitzin un seguit de tallers matemàtics al voltant del món casteller.
La poesia al cicle superior de l'escola primària
Authors: Castilleja Isabel
Published: February 2016

El llenguatge poètic és una tipologia de textos que es treballa a l’escola primària. No és un llenguatge fàcil, i malgrat tot, els nens el coneixen. De vegades s’aprofundeix massa en el seu estudi; d’altres, no se li dóna la importància que té en el desenvolupament de la personalitat del nen.Aquest article també ens dóna, a tall d’exemple recursos i estratègies a partir de dos poemes que apareixen.
Converses amb Salvador Cardús
Authors: Gavaldà Antoni
Published: February 2016

Aquest article fa referència a una conversa amb Salvador Cardús, actualment professor Titular de Sociologia a la Facultat de Ciències Polítiques i Sociologia de la Universitat Autònoma de Barcelona.Es divideix en tres apartats, el que ens parla sobre els mestres en formació, sobre els mestres en actiu i la família i el que ho fa sobre els alumnes de primària.
Models reactius i aprenentatge
Authors: Pérez M. Carmen
Published: February 2016

Aquest article ens parla de l’experiència de l’autora amb els models reactius i la formació que va rebre sobre aquests. A més a més també ens presenta la seva definició, aplicació i tipologia.
Bufen mals aires a l'ensenyament públic. Per què?
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Hi ha massa problemes a l’ensenyament que caldria eradicar. A l’ensenyament públic de base li surten núvies i amistançades pertot, en format d’escoles classistes, buscant atrapar els diners públics per completar les quotes emmascarades que cobren a l’èlit social que formen, fent que el pressupost global s’aprimi tant que faci rebrotar diferències brutals d’escoles dotades enfront de les infradotades.
Competències generals i competències matemàtiques
Authors: Girondo Luisa
Published: February 2016

L’autora ens presenta la noció de competència, els aspectes per poder analitzar si una persona és competent o no ho és i, a més a més, la influència d’aquestes en els aprenentatges escolars. A tall d’exemple, també trobem una prova avaluada com a no competent en matemàtiques.
Primera Setmana de l'Ensenyament de Mestres
Authors: Verrier Jacky
Published: February 2016

Aquests articles ens mostren dues  jornades que es van realitzar a la Universitat Rovira i Virgili, la primera fa referència a la 1a Setmana de l’Ensenyament de Mestres, adreçada a tots els estudiants de la Universitat i professionals de l’educació. La segona a les Jornades amb el títol de «L’escola catalana en el context de la Renovació Educativa». A les dues podem trobar el programa d’activitats que es va realitzar.
La cançó popular en la música acadèmica: Un recurs per a l'audició musical
Authors: Godoy Joan de la Creu
Published: February 2016

La percepció de fenòmens temporals, i la música n’és un dels més importants, requereix un complex procés d’audició i memorització. Si s’ofereix a l’oient, alumne de l’escola primària, una aproximació a aquesta dialèctica i sintaxi a través d’un element proper a ell, com és la cançó popular, se l’ajudarà a la motivació i confirmació de les seves expectatives de reconeixement de l’escolta musical i farà més àgil i fàcil la comprensió de la resta d’elements o valors musicals inherents a qualsevol audició.
Psicomotricitat: cordar i desfer cordons
Authors: Florenza Patrícia
Published: February 2016

A partir d’un assessorament de psicomotricitat amb la professora Isabel Viscarro el curs 2002-03 a l’escola de Bellveí del Penedès, va sorgir la idea de programar sessions amb infants de 3 a 8 anys on poguessin anar descalços per la clase. Per assolir aquesta proposta, es va provar d’ensenyar a cordar els cordons de les sabates ideant un mecanisme per facilitar als infants la llaçada.
Ensenyament i aprenentatge de llengües estrangeres: Anglès
Authors: Cabrera Jesús , Llatge Cinta
Published: February 2016

Aquest article ens presenta l’experiència de l’escola CEIP Daniel Mangrané en la qual van establir un projecte d’innovació que es va iniciar amb els alumnes de 2n de Cicle Inicial al curs 1999/2000, a 1r el 2000/ 01 i a P5 el 2001/02, tot seguint els consells i orientacions donades pel Centre de Recursos de llengües estrangeres de la demarcació de Tarragona. Ens mostra els materials, la metodologia i els criteris d’avaluació que van utilitzen per ensenyar l’anglès a les aules.
Joc a joc, de plaça a plaça
Authors: Ambrós M. Lourdes , Ferrús Trini , Pubill Biel
Published: February 2016

Aquest article ens presenta una experiència duta a terme conjuntament entre el CEIP Sant Miquel d’Ascó i l’IES Flix, en la qual, es va organitzar una activitat basada en la recuperació de diferents jocs tradicionals, preocupant-se no sols de la part lúdica que del joc es desprèn, sinó també de sensibilitzar l’alumnat de la necessitat de conèixer i dignificar zones del nucli antic del poble i generar dinàmiques de conscienciació, encaminades a valorar la riquesa de qualsevol racó del patrimoni urbà.Ens parla de la contextualització de l’experiència, dels objectius i metodologia del projecte i dels jocs i activitats a les places.
Un tractament viu del medi ambient
Authors: Ferrando Anna , Bosque Pere
Published: February 2016

Aquest article ens parla de les activitats que fa el CEIP Antoni Roig de Torredembarra per tractar el medi ambient amb els seus alumnes. Les activitats que realitzen, les podem dividir en dues parts: les que tenen un ajut de l’Ajuntament i les que realitza l’escola pel seu compte.
Idees alternatives sobre l'alimentació en alumnes portuguesos d'Ensenyament Bàsic (11-12 anys).
Authors: Martins Vítor , Mellado Vicente , Ruíz Constantino
Published: February 2016

Aquest treball s’ha centrat en l’alimentació, un dels capítols bàsics dels programes d’educació per a la salut, ja que nombrosos estudis apunten a un creixent augment de malalties relacionades amb els estils de vida, conseqüència d’una conducta poc saludable en allò que fa referència als hàbits alimentaris. L’objectiu del treball que aquí presenten és conèixer les idees d’un grup d’alumnes portuguesos de 5è i 6è grau (11 i 12 anys), sobre temes relacionats amb l’alimentació.
Converses amb Carme Burgués Flamarich
Authors: Girondo Luisa
Published: February 2016

Carme Burgués i Flamarich és mestra de Primària i llicenciada en Matemàtiques. Segons l’entrevistada, un currículum és una col·lecció de fets, però a ella li agrada afegir-hi alguna de les idees i creences que els fets li han mostrat. Després de tants anys dedicant-se a aquesta feina tan estimulant d’ajudar a aprendre, creu que tothom pot aprendre matemàtiques, només cal que la manera com s’ensenyen sigui l’adient.L’entrevista es divideix en els apartats següents: la idea de competència i les competències escolars, la mesura de les competències bàsiques, les competències matemàtiques i la formació de mestres.
La matèria musical: Sobre el saber, com a adquisició i com a aprenentatge
Authors: Icart Joaquim
Published: February 2016

Podem observar en aquests curts paràgrafs un parell de detalls que sens dubte tindran la seva importància en les posteriors definicions i tractaments de les matèries d’estudi. En primer lloc, observem que en ambdós textos (LOCE,LOGSE) s’empra el mot “adquisición” quan es fa referència als elements bàsics culturals, i el mot “aprendizajes” per a l’expressió oral, la lectura, l’escriptura, i el càlcul aritmètic. Trobem, doncs, a faltar que no es faci esment del llenguatge musical, la qual cosa fa pensar que se’l considera com una mena de llenguatge que no necessita “aprendizaje.
L'ensenyament, caixa de ressonància en entredit
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Aquest article ens parla de la llei LOE, de les novetats que presenta i del que apunta a la Primària.
Educació política més que mai
Authors: Santisteban Antoni
Published: February 2016

L’educació política és un coneixement social que ha d’estar basat en la racionalitat, la comunicació i l’acció social. No és tan sols l’ensenyament de les institucions polítiques, de la seva història i del seu funcionament, és educació crítica en la democràcia.
Converses amb M. Dolors Solé Vilanova
Authors: Verrier Jacky
Published: February 2016

M. Dolors Solé Vilanova fou professora d’anglès des de 1972 fins a 1986 a l’Escola Oficial d’Idiomes Barcelona-Drassanes. Aquesta entrevista ens proporciona la visió de la l’autora en relació a l’aprenentatge de llengües estrangeres a l’escola.
Converses amb Mercè Izquierdo
Authors: Salvat Agustí
Published: February 2016

Mercè Izquierdo Aymerich és doctora en ciències (química) i catedràtica d’universitat en Didàctica de les Ciències Experimentals. Ha estat professora de ciències, en especial de química, a primària, batxillerat i universitat. També ha estat professora d’història de la química a la universitat. En l’actualitat fa classes a Magisteri (didàctica de les ciències i química) i de doctorat (història de les ciències, fonaments epistemològics i històrics per a l’ensenyament de les ciències). Ha estat cap de servei de Formació del Professorat de la Direcció General d’Universitats (1983), secretària general i degana del Col·legi de Doctors i Llicenciats i vicerectora a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Ha estat investigadora principal o ha participat en nombrosos projectes de recerca subvencionats pel Ministerio i per la Generalitat. Ha publicat articles sobre didàctica de les ciències, història de les ciències i aprenentatge del llenguatge científic. Ha presentat comunicacions en congressos a Espanya i a l’estranger. En moltes d’elles ha estat membre del comitè científic i en un nombre similar ha pronunciat conferències convidades. Ha publicat llibres o capítols de llibre sobre aquests mateixos temes. Forma part del grup de recerca “Estudis humanístics sobre Ciència i Tecnologia” i “Llenguatge i ensenyament de les Ciències” (LIEC) de la UAB. Actualment és codirectora de la revista "Enseñanza de las Ciencias".
Les idees científiques dels infants i l'ensenyament de les ciències a l'escola primària
Authors: Martí Jordi
Published: February 2016

En aquest article presentem unes reflexions breus en relació amb tres elements que considerem bàsics en les estratègies de treball a l’aula en l’àmbit de l’ensenyament de les ciències a l’escola primària. Es tracta de la presència de la realitat a l’aula, de la importància de les idees dels nens i nenes, i del procés d’evolució d’aquestes idees.
Els períodes de regressió: Vulnerabilitat i oportunitat del desenvolupament infantil
Authors: Rostan Carles , Sadurní Marta
Published: February 2016

Les regressions del desenvolupament poden ser de caire cognitiu, motriu i emocional. En aquest article ens centrarem en les que es troben dins del domini emocional i que poden alterar la relació maternofilial. També ens interessarem per comprovar si hi ha relació entre els períodes de regressió i els de transició, ja que, com veurem més endavant, això ens permetria entendre la funció adaptativa dels períodes de regressió.
La cultura familiar: Una nova aproximació al concepte de família
Authors: Zeledón Maria del Pilar
Published: February 2016

A tota producció humana hi ha la possibilitat de definir nous camins que contribueixin a una major clarificació del significat i de les implicacions dels constructes teòrics, i especialment pedagògics, que ens permetin comprendre la realitat social que ens envolta, en un esforç per trobar vies alternatives d’anàlisi i actuació educativa que tinguin una aportació a la reconstrucció dels fonaments de la humanitat. En aquest article s’intentarà una aproximació a una nova forma d’entendre la família des de la noció de cultura familiar, amb el propòsit que els lectors visualitzin l’entramada xarxa que hi ha a la dinàmica familiar i la seva ingerència en els processos formatius.
Aprendre a expressar intencions comunicatives a través del llenguatge.
Authors: Rivero Magda
Published: February 2016

Amb el present treball volem compartir amb la comunitat educativa alguns dels resultats de la investigació que hem dut a terme en els darrers anys sobre el desenvolupament inicial de la comunicació i del llenguatge. La nostra recerca s’ha realitzat amb infants petits, durant els primers divuit mesos de vida. Però molts dels plantejaments generals que l’han orientat i dels resultats i conclusions que se’n deriven van més enllà d’aquest període d’edat en sentit estricte, i creiem que poden ajudar a donar pistes –o si més no, a motivar a la reflexió– sobre com enfocar l’acció educativa escolar i familiar amb l’objectiu de potenciar el millor desenvolupament comunicatiu i lingüístic dels infants.
L'AEMCAT: Associació d'ensenyants de Música de Catalunya
Authors: D'Ensenyants de Música de Catalunya. Associació
Published: February 2016

L’Associació d’Ensenyants de Música de Catalunya (AEMCAT) és una entitat que va néixer amb l’objectiu de ser un punt d’unió, de comunicació i d’intercanvi entre totes i tots els que treballem en el món de l’ensenyament musical, a escoles i instituts de Catalunya. El gener del 2006 comptava ja amb més de 100 sòcies i socis d’arreu de Catalunya.
L'aprenentatge significatiu a l'aula
Authors: Ballester Antoni
Published: February 2016

De tots els aspectes a contemplar dins l’escola, sembla evident considerar l’aprenentatge dels alumnes com el centre d’interès més rellevant dins el procés educatiu. Aquesta evidència està provocant la necessitat de prioritzar el procés d’aprenentatge de l’alumne per damunt del fet tradicional d’ensenyar, fent-se necessari l’ús d’un bon referent teòric que apuntali, doni sentit i condueixi la pràctica docent cap a bon terme.
La batalla que cal guanyar en l'aprenentatge de les llengües.
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Fa anys que a les facultats d’educació veiem amb passivitat que l’entrada d’un tercer idioma és del tot necessari i imprescindible. Entre professors ja no tan joves, se’n parla i les converses certifiquen aquesta frustració generacional: un mig entén l’anglès, però no és capaç de dur una petita conversa; un altre ja és massa gran i ha perdut el tren; un té quatre nocions de francès, blasmant una escola que no el va ensenyar a parlar…
L'atribució de sentit a l'aprenentatge i l'ensenyança. Parlem de sentiments, emocions i afectes a l'aula
Authors: Valls Enric
Published: February 2016

La influència dels factors afectius i relacionals sobre l’aprenentatge ha estat objecte de menor interès en la investigació educativa si es compara, per exemple, amb l’estudi de la contribució de les característiques cognitives. En tot cas, els factors afectius i relacionals han estat més analitzats com a influents en la creació del clima d’aula, de les dinàmiques de grup, per explicar els processos interactius que hi tenen lloc, com a element important en les definicions de bon professor o d’alumne ideal, però menys en la mesura que afecten directament els aprenentatges. Sigui com sigui, l’evidència clara que els factors afectius també condicionen els rendiments i resultats dels aprenentatges escolars –a parvulari i a la universitat!– ha fet que la recerca els hagués de considerar d’alguna manera, sovint, però, diluint-los en temes com la motivació, els estils cognitius, la intel·ligència emocional o altres, i molt freqüentment amb gran confusió terminològica o des de perspectives bastant ateòriques o poc integradores.
L'ordinador a l'aula
Authors: Llabrés Jordi
Published: February 2016

A dia d’avui les TIC segueixen sense formar part de la realitat quotidiana dels centres educatius, i ara l’excusa no pot ser només la manca d’ordinadors. Per què no s’usen les TIC a les aules? Per què s’haurien d’utilitzar? Com s’hauria de fer? L’objectiu d’aquestes línies és reflexionar, des d’una perspectiva pràctica, sobre les possibles respostes a aquestes preguntes
Apunts sobre els conceptes de temps de Jean Piaget
Authors: Icart Joaquim
Published: February 2016

Al meu parer, hi ha un detall que crec que és molt important i on Jean Piaget no hi va voler entrar: l’espai i el temps com a intuïcions pures de l’enteniment, i com a condició prèvia per a la nostra facultat de pensar, tal com ho havia entès Plató (s.V-IV aC), i va recollir també E. Kant (1970). Així doncs, en aquest treball es vol fer una crítica argumentada d’aquest oblit tot i reconeixent la immensa tasca realitzada per aquest gran científic i pensador.
Reflexions al voltant del Pràcticum d'Educació infantil: un model per esdevenir mestres?
Authors: Francino Jèssica , Rubio Laura , Torres Carmina
Published: February 2016

El Pràcticum II suposa, per a la majoria de nosaltres, alumnes de 3r curs de Magisteri, el primer contacte amb el món educatiu d’una manera àmplia, després del breu i sovint quasi efímer Pràcticum I del curs anterior. És per aquest motiu que cal tenir en compte les expectatives, il·lusions, pors, angoixes, utopies… que cadascun de nosaltres té, de ben segur, a l’inici de les pràctiques. Però res de tot això seria possible sense uns centres educatius que ens acollissin i obrissin les portes amablement, amb ganes d’ajudar-nos a formar part de la seva quotidianitat, almenys durant uns mesos, per conèixer així el context real en el qual es desenvolupa l’activitat professional.
El perfum dels sons
Authors: Icart Joaquim
Published: February 2016

En aquest article intentaré centrar-me en el simbolisme musical a partir de les experiències immediates que li donen forma. Unes experiències allunyades del que es podria entendre com a percepcions passives, gairebé fotogràfiques, com les de la persona que rep només una informació sensorial que guarda dins la memòria i de la qual només pot fer un reconeixement posterior al mateix nivell que ho pot fer qualsevol animaló, o com a màxim, assenyalar-la, o significar-la, a través d’algun model semàntic de comunicació.
Fem música junts
Authors: Malagarriga Teresa
Published: February 2016

La música és complexa. Aprendre música per poder-ne fer ús requereix temps, ja que en l’activitat musical hi ha implicades habilitats que cal educar, al mateix temps que la música com a producte cultural s’ha de conèixer, saber percebre, analitzar i valorar. És tot un aprenentatge que pot durar al llarg de la vida, però que té un aspecte vertaderament interessant: i és que, en qualsevol moment i nivell que s’estigui, la música pot arribar a la sensibilitat i a la intel·ligència de qui vol comprendre-la i gaudir-ne, provocant vivències per sentir i aportant recursos per comunicar-se amb els altres i entendre algunes de les dimensions que aquest llenguatge conté.
Aprendre cooperant per aprendre a cooperar
Authors: Traver Joan A.
Published: February 2016

Una de les primeres diferenciacions a establir, per poder centrar el que entenem per aprenentatge cooperatiu, és, tal com apunta Ovejero (1990), la derivada d’aplicar el terme cooperació a les estratègies d’ensenyança aprenentatge o bé a la identificació del tipus de gestió de l’aula. En aquest segon cas, no em refereix a la utilització de tècniques d’aprenentatge cooperatiu, sinó més prompte a la participació dels alumnes en l’organització i estructuració de la vida de l’aula i del centre des d’un punt de vista cooperatiu: gestió a realitzar de forma col·laborativa i coresponsable entre professorat i alumnat, o entre professorat, pares/mares i alumnat. És el que autors com Henz (1967) o Bragulat (1987) defineixen com a cooperació responsable o sistemes cooperatius d’ensenyança.
Els problemes socioeconòmics i la salut mental en els infants. Què podem fer des de l'escola?
Authors: Guillamón Noemí
Published: February 2016

A la nostra vida quotidiana hem de fer front a moltes dificultats: problemes a la feina, problemes de parella, separacions, morts de persones properes, problemes econòmics, etc. Sens dubte, aquests problemes ens afecten en major o menor grau i constitueixen fonts d’estrès que poden alterar el nostre estat d’ànim i, en conseqüència, afectar les nostres relacions amb les persones que tenim al voltant. En aquest treball tractarem com aquests estressors afecten la relació que mantenim amb la família, fent especial èmfasi en com aquests problemes “dels grans” afecten els més petits. Concretament, parlarem de com els problemes econòmics que poden afectar les famílies són viscuts pels nens, i de què podem fer des de l’escola per detectar aquestes dificultats i participar en la mesura que sigui possible per minimitzar-ne l’impacte en aquest grup d’edat.
Obligats a beure al galet: Uns graus de mestre sense arguments
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

L’anomenat procés de Bolonya –potser seria millor anomenar-lo el despropòsit organitzatiu de Bolonya– va posant cadascú al seu lloc, tot i que entre la majoria del professorat no hi ha hagut gens de debat, gens. Amb un debat serè i lliure, amb càmeres, i sense necessitat d’especialistes o pseudoespecialistes, segurament haurien sortit qüestions d’envergadura, que haurien proporcionat elements de reflexió, de canvi, de millora, aspectes que, òbviament, qualsevol professor no pot ni vol negligir. És d’aquesta qüestió que volem parlar i no pas d’altres que han sortit en el despropòsit, segurament tan o més important que aquesta.
Juguem com jugaven les nenes i els nens de Tàrraco
Authors: Venini Elena , Virgili M. Joana
Published: February 2016

L’empremta romana a Tarragona s’explica amb claredat a través de les restes monumentals que es conserven. Però, i els seus habitants? Com era la seva vida? On són i què se n’ha fet, dels habitants de Tàrraco i dels seus descendents? La necessitat de donar resposta a aquestes preguntes, de mostrar als infants d’una manera lúdica i propera al seu món que els romans som nosaltres, que som els hereus de la cultura, la llengua, els jocs, les tradicions, etc., ens va fer pensar que la millor forma d’apropar-nos-hi per reviure-ho era a partir de quelcom tan pròxim als infants com el joc.
El transtorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat: Un estudi de cas.
Authors: Montpeó Núria
Published: February 2016

La motivació d’escollir aquest tema va venir per la possibilitat de fer-ho a través d’una assignatura optativa i per tenir un cas pròxim d’un familiar amb aquest trastorn. Coneixia molt per sobre les dificultats amb les quals es trobava tant ell com la seva mare, a l’escola, a casa, en la relació amb la resta de la família; em resultava interessant investigar, saber com ho vivien, qui els ajudava. Com a estudiant de Magisteri pensava que l’escola donava totes les solucions a aquests pares i al seu fill, i a més volia saber com era la seva situació escolar, si tot funcionava com a mi m’havien ensenyat.
Converses amb Silvia Malbrán
Authors: Barniol Enriqueta
Published: February 2016

Silvia Malbrán és una investigadora i pedagoga musical argentina. És directora del Mestratge en Psicologia de la Música a la Universitat de La Plata i professora de Psicologia Auditiva de la Universitat de Buenos Aires. És membre de l’Acadèmia de Ciències de Nova York, Past Chair (2006-2008) de la Reserch Commission de la International Society for Music Education (ISME) i integrant del Comitè Científic de diverses revistes d’investigació.
Proposta de seqüenciació didàctica en relació a les aportacions de l’àrea d’educació física a la competència comunicativa lingüística i audiovisual
Authors: Cañabate Dolors
Published: February 2016

El present article recull reflexions i propostes sobre les aportacions que ofereix l’àrea d’educació física al desenvolupament de la competència comunicativa, amb l’objectiu de col·laborar activament a millorar-la. Des d’aquest compromís, en primer lloc, s’indiquen les capacitats relacionades amb la competència comunicativa i, posteriorment, es relacionen aquestes capacitats des de l’especificitat de les situacions d’aprenentatge que aporta l’àrea d’educació física.
Competències i interdisciplinarietat
Authors: Gavaldà Antoni , Girondo Luisa , Macaya Albert , Pons Josep Maria , Conde Carmen
Published: February 2016

El marc teòric de l’avaluació PISA caracteritza un model funcional per a les disciplines escolars que considera la interacció dels tres aspectes següents: fenòmens del món, sabers propis de les disciplines i processos o activitats de l’alumne. En aquest treball proposem una aplicació del model a les àrees de matemàtiques, medi social i educació artística, i analitzem la coincidència o no dels processos o actuacions promoguts per les diferents àrees estudiades. Fem prospecció de la necessitat d’un treball interdisciplinari que reculli la fenomenologia de l’experiència propera i que doni el marc per a la pràctica de processos intel·lectuals complexos.
Posem l’art en joc? Propostes per treballar els jocs populars i tradicionals a partir de la pintura i el gravat
Authors: Pubill Biel
Published: February 2016

Pieter Bruegel, Guillaume Le Bé; Jacques Stella; Claudinne Bouzonnet i Francisco de Goya tenen en comú, a banda de ser artistes, haver realitzat significatives obres tenint el joc com a tema central. L’anàlisi d’aquestes pintures, gravats i tapissos ens ofereix un ampli i ric ventall iconogràfic de jocs i joguines, representatiu del patrimoni lúdic dels darrers cinc segles. A continuació trobareu un seguit d’experiències sovint interdisciplinàries, fàcilment aplicables a qualsevol nivell o cicle, que intenten fer que l’aprenentatge resulti realment significatiu i proper, fent que el joc i l’educació física vehiculin una varietat d’activitats que potenciïn el coneixement de la realitat pròpia i el descobriment del patrimoni lúdic col·lectiu.
Nous mitjans per a vells problemes: matemàtiques i alguns recursos TIC
Authors: Girondo Luisa
Published: February 2016

Les tecnologies de tractament de la informació estan canviant el panorama escolar, fins i tot d’una manera tan ràpida que no deixa temps a la reflexió serena d’avantatges i inconvenients. En el cas de l’àrea de les matemàtiques, aquests canvis són profunda i, si es fan de manera encertada, es valoren com a molt positius. Aquest article fa una reflexió al voltant d’alguns recursos TIC per millorar la competència matemàtica bàsica.
De les competències als projectes: una proposta des de les àrees curriculars
Authors: Pons Josep Maria , Macaya Ruiz Albert , Girondo Pérez Luisa , Gavaldà Torrents Antoni , Conde Delgado de Molina Carmen
Published: February 2016

La noció de competència ha comportat alguns canvis significatius en la forma com ens plantegem l’acció didàctica a les aules. L’èmfasi en l’aplicabilitat dels aprenentatges i la relació amb els contextos de l’alumnat van paral·lels a l’interès per les propostes interdisciplinàries. En aquest article, hi plantegem i valorem una experiència de treball interdisciplinari en el context de la formació inicial de mestres. Tant la reflexió prèvia com la concreción del projecte han estat el resultat d’un treball conjunt de professors de diverses àrees de didàctiques específiques i de psicologia de l’educació.
Autonomia, avaluació i cultura de centre
Authors: González Jorge Mario
Published: February 2016

L’autonomia, en els centres educatius, no tan sols depèn del marc normatiu que la regula, sinó que s’hi exerceix en funció de la capacitat que tenen les institucions per explotar totes les possibilitats en l’adaptació del context escolar a les necessitats de la seva comunitat. I, tot i que la norma reguladora és la mateixa, les circumstàncies intrínseques i les de l’entorn, conjuntament amb les dinàmiques de cada centre, determinaran el grau d’autonomia real que acabarà desenvolupant cada centre educatiu.
La recerca recent sobre jocs tradicionals i la seva aplicació en l’àmbit educatiu. El programa Els jocs en la història
Authors: Espuny Arasa Elena
Published: February 2016

L’article parla de diverses jornades d’estudi sobre jocs tradicionals que, organitzades per l’Institut Ramon Muntaner juntament amb el Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana, han tingut lloc de manera anual i itinerante pels territoris de parla catalana. Aquestes jornades, que van iniciar el seu recorregut el 2006 en la Festcat d’Horta de Sant Joan, van desembocar en “Els jocs en la història”, un programa d’impuls a la recerca i la difusió en temes relacionats amb els jocs tradicionals. Bona part de les recerques i experiències d’aplicació presentades al llarg d’aquestes jornades han estat elaborades per docents, museus i entitats culturals, que han mostrat el joc com a recurs transversal en l’àmbit de l’educació infantil i primària i, en definitiva, han evidenciat el potencial formatiu del joc tradicional en l’àmbit escolar.
Laboratori de ciències socials en exposicions d’art contemporani: l’educació artística
Authors: Gil Duran Núria
Published: February 2016

L’espai on es genera creació, art o cultura —un centre d’art, un museu— és terra de cultiu de coneixements de les diferents disciplines de les ciències socials. Per tal que l’alfabetització d’educació artística dels diferents públics s’activi i reverteixi en formació i reflexió, a partir de les experiències presentades i generades, s’ha de vehicular aquest missatge, s’ha de fer planer, s’ha d’humanitzar, s’ha d’apropar. L’equipament, la seva gestió i els seus objectius seran definitius per desenvolupar uns projectes orientats cap a l’excel·lència, com és ara el cas del Museu d’Art Modern de Tarragona (MAMT) a disposició d’aquest context territorial. Hi afegirem el cas del Centre d’Arts Visuals d’Amposta, una experiència personal d’investigació. Per a aquests públics de la cultura, l’educació artística ha de ser transversal, recíproca, progressiva, permanent, com si es tractés d’un tema sanitari o tecnològic. Des de la perspectiva de l’home, de l’entorn, de la societat, el laboratori de ciències socials, mitjançant l’educació artística, ens condueix a la globalització, a la geografia, a la política, a les relacions socials i a la convivència, a la vida.
L’ensenyança de la música a l’era digital: la utilització de la pissarra digital interactiva a l’aula de música
Authors: Masdeu Eduard
Published: February 2016

La presència de les tecnologies de la informació i la comunicació en el món educatiu és una realitat innegable. Les polítiques educatives dels governs locals, regionals i nacionals d’arreu del món estan impulsant que els centres educatius incorporin a les seves aules recursos tecnològics que, si bé provoquen molt d’interès als mestres per les seves possibilitats com a eines d’aprenentatge, no sempre, en els processos educatius, hi garanteixen que els aprenentatges siguin de qualitat. L’article pretén reflexionar al voltant del potencial pedagògic que aporta la utilització de la pissarra digital interactiva a l’ensenyança de la música. A la fi del document, hi suggerim, als mestres especialistes de música, cinc propostes de models per utilitzar la pissarra digital interactiva, per tal de fer-ne una correcta aplicació a l’aula.
La precarietat de l’ensenyament de la historia en els primers nivells de primària. Implicacions negatives del paradigma piagetià
Authors: Serra Josep Antoni
Published: February 2016

A partir de la constatació que l’ensenyament de la història en els primers nivells de l’escolaritat obligatòria pateix una gran precarietat en el nostre entorn educatiu, l’articulista repassa els principals elements del paradigma piagetià i descriu les repercussions negatives que específicament ha tingut l’adaptació sui generis dels seus postulats. Així, doncs, exposa les extrapolacions negatives que ha comportat:a) donar massa importància a les activitats externes, manipulatives i exploratòries, en detriment de l’ensenyança expositiva;b) emfasitzar exageradament el fet que els escolars arribin per ells mateixos al descobriment de les nocions; c) sobrevalorar el principi que l’aprenentatge sempre necessiti el contacte amb la realitat concreta i propera (partir sempre “d’allò proper a allò llunyà” o “d’allò conegut a allò desconegut”); d) abusar de la teoria dels estadis: que la comprensió dels continguts d’una disciplina depèn exclusivament del nivell de desenvolupament cognitiu pel qual passa l’infant.
El llenguatge hidrològic, una poderosa eina educativa
Authors: Masip Curto Inés
Published: February 2016

L’aprovació de la Directiva marc de l’aigua (2000/60/CE) ha suposat un profund canvi en la manera de gestionar l’aigua i d’entendre la nostra relació amb el medi hídric. Un dels reptes fonamentals que planteja aquesta directiva és, precisament, un canvi de mentalitat en la gestió de l’aigua. Per afrontar amb èxit aquest canvi, és necessària una coresponsabilitat de tots els agents socials interessats i una gran tasca de pedagogia social.Convençuts que el llenguatge i el pensament poden ser transformats des del coneixement lliure i la veritat, cal potenciar un canvi cultural a la societat, que permeti generar un llenguatge hidrològic diferent de l’actualment dominant, carregat d’inèrcies històriques i fluviotòpics, que impedeix avançar cap a una nova cultura de l’aigua.
Els valors cooperatius de la responsabilitat en la participació i l’equitat. Una proposta didàctica a l’educació primària
Authors: Grau Víctor , Piñana Marcel·lí
Published: February 2016

L’educació en valors cooperatius contribueix a la formació de la ciutadania des de paràmetres cívics i democràtics. La participació responsable persegueix que les actuacions individuals permetin la intervenció positiva en el conjunt de la societat. L’equitat facilita l’assoliment de la igualtat entre els individus des d’un repartiment just dels recursos.Partint de l’anàlisi de resultats d’una primera pràctica aplicada a dos centres d’educació primària, s’aposta per la continuïtat en la prospecció didàctica amb la incorporació de nous eixos de treball i altres escoles.
Tot per a l’educació però sense els educadors
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Estem a favor dels sistemes de control de la qualitat educativa i de foment de l’actualització dels docents, però ens mostrem contraris que aquests objectius lloables siguin segrestats per una minoria de manera que vagi inflant una bombolla administrativa i burocràtica, amb unes despeses que seria més eficient dedicar-les a altres objectius.