PECULARITIES OF THE SENSE OF BELONGING OF TEACHERS TO EDUCATIONAL REFORM IN UKRAINE
Authors: M.S. Kanibolotska 
Published: November 2020

Мета: проаналізувати особливості почуття причетності педагогічної спільноти в контексті здійс-нення освітньої реформи. Для досягнення поставленої мети на емпіричному етапі було використано метод on-line опитування за допомогою розробки авторської анкети «Емоційний аспект ставлення педагогічної спільноти до різних напрямів реформування загальної середньої освіти», а також застосовано методи статистичної обробки даних за допомогою пакета SPSS-20.Результати. За результатами емпіричного дослідження встановлено рівні прояву почуття причетно-сті респондентів до освітньої реформи, охарактеризовано соціально-демографічні та професійні дані досліджуваної вибірки. Проаналізовано показники втоми у кожній із виокремлених підгруп. Встановлено взаємозв’язок між почуттям причетності педагогів і втомою щодо освітньої реформи: зі збільшен-ням почуття суб’єктивної причетності педагогів зменшується втома щодо цього процесу.Висновки. Під час управління освітньою реформою науковці досить часто вказують на проблему супротиву інноваціям, яка виникає через низку психологічних факторів: неналагоджену комунікацію та низький ступінь довіри педагогів до управлінців освітою; відсутність консенсусу з боку учасників реформування; негативний емоційний фон, який виникає під час обговорення реформи всередині окремої педагогічної спільноти, школи або вчительського колективу. Процес здійснення освітньої реформи може гальмуватися через те, що безпосередні її виконавці – вчителі – почуваються відчуженими від процесу інновацій, мають низький показник почуття причет-ності до освітньої реформи. На основі теоретичного аналізу напрацювань учених встановлено, що почуття причетності педагогічної спільноти до освітньої реформи проявляється на декількох рівнях: афективному – через позитивний емоційний фон вчителів щодо реформ; на мотиваційно-поведінко-вому рівні – через бажання бути активними учасниками освітніх інновацій, прагнення брати участь у спільних професійних і позапрофесійних заходах, пов’язаних з освітніми інноваціями; на когнітив-ному рівні – через поділ спільних професійних цінностей і рефлексію думок своїх колег. Консолідація думок на рівні колективних інтересів і цінностей педагогічної спільноти, міжособистісна кооперація у процесі впровадження освітніх інновацій сприяє розвитку адекватного почуття причетності до них. Ключові слова: педагоги, емоції вчителів, втома, почуття, причетність до реформування, залучення, освітні інновації. The purpose of the study is to analyze the features of the sense of pedagogical community’s belonging in the context of educational reform. At the empirical stage, the following methods were applied: on-line survey, which was based on the author’s questionnaire “Emotional aspect of the pedagogical community’s attitude to various aspects of the reform towards general secondary education”, as well as statistical data processing methods, such as SPSS-20.Results. Based on the results of the empirical study, there have been established the levels of the respondents’ sense of belonging to the educational reform. The key characteristics of our respondents have been disrobed and shown in diagrams and graphics. Fatigue rates in each of the selected subgroups have been analyzed. The relationship between teachers’ sense of belonging and fatigue in relation to educational reform has been established: as teachers’ sense of subjective belonging increases, fatigue in this process decreases.Conclusions. When managing educational reform, scholars often point out the problem of resistance to innovation of the teachers, which arises due to a number of psychological factors: poor communication and low trust of the teachers to the education managers; lack of consensus on the part of reform among all the participants; negative emotional background that arises when discussing the reform within a particular pedagogical community, school or teaching staff.It has been find out that the process of implementing educational reform may slow down by the fact that its direct providers – teachers, feel alienated from the process of innovation, have a low level of the sense of belonging to educational reform itself. Based on the theoretical analysis, it has been established that the sense of pedagogical community’s belonging to the educational reform manifests on several levels: affective – through teachers’ positive emotional background regarding reforms; at the motivational and behavioral level – through their desire to participate actively in educational innovations and joint professional and non-professional activities related to educational innovations; at the cognitive level – through sharing common professional values and reflection of the opinions of their colleagues.Key words: teachers, teachers’ emotions, fatigue, sense, belonging to reform, engagement, educational innovations.