Talajművelési módok és a talaj agronómiai szerkezetének összefüggései
Authors: Katalin Bencsik 
Published: November 2021

A talaj agronómiai szerkezetét a különböző művelési kezeléseket reprezentáló tartamkísérletben és lejtős területen, bakhátba és a hagyományosan vetett kukoricaállományban vizsgáltuk József-majorban.

Az agronómiai szerkezet legkedvezőbb arányait (rög:morzsa:por=31:68:1) tavasszal a védőnövénnyel bevetett, szántott talajon kaptuk. A védőnövény hiánya kisebb eltérést mutatott, az arányok 33:65:2% szerint alakultak.

Az agronómiai szerkezet a direktvetés esetében volt a legrosszabb mind a védőnövényes, mind a védőnövény nélküli kezelésben. A nyári vizsgálat idején a szántott, védőnövénnyel fedett talajban a rög:morzsa:por aránya 33:63:4%, és ehhez hasonlóan jó eredményt tapasztaltunk a lazított, a tárcsázott és a direktvetéssel hasznosított talajok esetében is. A különböző kezelésekben mért adatok szórásából arra következtethetünk, hogy a korábban gyakran bolygatott talajokban a morzsaregenerálódás még a kezdeti stádiumban van. Az eddigi eredmények alapján megállapítható, hogy a rögösödés és a porosodás kímélő műveléssel és a felszín takarásával előnyösen befolyásolható.

A lejtős területen folytatott kísérletben azt tapasztaltuk, hogy a talaj felszínének kímélése jótékony az agronómiai szerkezet alakulására. A rög:morzsa:por a bakhátas művelésben 18:71:11%, a hagyományosan művelt talajban 38:55:7% volt. A bakhátas kísérletben kapott adatok a talajra hullott csapadékvíz helyben tartásának, az elsodródás, lefolyás megakadályozásának fontosságára irányítják a figyelmet.

The agronomical structure of the soil was examined in two experiments. The first was a long-term experiment, including five different tillage treatments (ploughing, direct drilling, cultivation, disking, loosening and disking) in Józsefmajor, and the second a conventional and ridge tillage experiment on a sloping area. The agronomical structure was classified according to the aggregate size which was divided into three fractions (> 10 mm clod; 10–0.25 crumb; <0.25 dust). The physical status of the soil is better if the rate of the crumb fraction is higher.

The physical status can be directly modified by tillage. Extreme clodding may occur if inappropriate tools are used for tillage in dry, severely compacted soil. Natural and human induced degradation processes and long-term mechanical stresses may cause dust formation in the soil. These two types of agronomical structure degradation are the most typical problems in Hungary, which can be solved through land use aimed at conservation and soil protection.

The ploughed plot sown with a catch crop gave the best fraction rate (clod:crumb:dust=31:68:1) in spring. In treatments without a catch crop the result was a little lower, with a rate of 33:65:2%. The worst agronomical structure was found in the direct drilling plots with and without a catch crop. In summer the clod:crumb:dust rate in the ploughing treatment with a catch crop was 33:63:4%, but good results were also recorded in the loosening, disking and direct drilling treatments. It can be concluded that clodding and dust formation can be favourably influenced by conservation tillage. Plant cover may also have a positive effect on the physical structure.

On sloping areas conservation tillage has a beneficial effect on the agronomical structure. After ridge tillage the clod:crumb:dust rate was 18:71:11%, while this rate was 38:55:7 % in the case of conventional tillage. Ridge tillage protects the soil and could be used as a conservation method for the prevention of erosion. This is of great importance, because soil and wind erosion endanger more than 43% of the land in Hungary.

It can thus be concluded that soil conservation and protection tillage have a favourable effect on the agronomical structure and physical status of the soil.