Analiza finansijskih indikatora uspješnosti poslovanja preduzeća šumarstva i potreba za primjenom izvještavanja o održivosti
Authors: Delić Sabina , Marić Bruno , Avdibegović Mersudin , Mahmutović Arnel , Brajić Amila , Bećirović Dženan 
Published: December 2024

Preduzeća šumarstva, kao korisnici državnih šuma u BiH su osnovana u skladu sa administrativnim uređenjem države i zakonskom regulativom. Poslovni rezultati i mjerenje uspješnosti poslovanja se utvrđuje na osnovu godišnjih finansijskih izvještaja. Primjenom različitih analitičkih sredstava i tehnika provodi se horizontalna i vertikalna analiza na osnovu čega se dobivaju informacije koje mogu biti kvalitetna podloga za donošenje poslovnih odluka. Finansijski indikatori uspješnosti poslovanja su značajni, posebno u analizi ostvarenih planiranih vrijednosti indikatora, analizi trenda njihovog kretanja, te u komparaciji sa indikatorima drugih poslovnih subjekata u okviru djelatnosti. Cilj ovog rada je bio analizirati finansijske izvještaje poslovanja dva odabrana preduzeća šumarstva iz BiH i izračunati indikatori koji se odnose na profitabilnost, ekonomičnost, produktivnost, aktivnost, zaduženost i likvidnost. S druge strane, cilj je bio ukazati na nedostatke finansijskog izvještavanja u pogledu pružanja informacija o postignutom nivou okolišne i društvene odgovornosti, odnosno potrebi da se uvođenjem nefinansijskog izvještavanja omogući sagledavanje performansi preduzeća u području uticaja na okološ, brige o zaposlenicima, potrošačima i široj društvenoj zajednici.
Rezultati komparacije dobivenih finansijskih indikatora pokazuju da je  ŠPD „Srednjobosanske šume“ u odnosu na ŠPD „Unsko-sanske šume“ imalo bolje pokazatelje profitabilnosti, ekonomičnosti i nižeg stepena zaduženosti u analiziranom periodu. To je i logično, s obzirom na kontinuirano rastući trend ukupnih prihoda, a s tim u vezi i ostvarenog većeg profita. S druge strane, ŠPD „Unsko-sanske šume“ su imale bolje pokazatelje aktivnosti, koji se ogledaju kroz efikasnije korištenja imovine u realizaciji poslovnih zadataka te boljeg sistema naplate i kraćih rokova. Takođe je ovo preduzeće u prednosti u pogledu likvidnosti, što ukazuje na bolji finansijski položaj i sigurnost u poslovanju. Kod oba preduzeća je evidentan rastući trend obima sječa, dok je stepen realizacije planiranih šumsko-uzgojnih radova te trend ulaganja u biološku reprodukciju, bio opadajući. To bi dugoročno moglo ugroziti princip kontinuiteta reprodukcije i dovesti u pitanje održivo korištenje resursa. Imajući u vidu da analizirana preduzeća ostvaruju preko 90% prihoda od prodaje šumskih drvnih sortimenata, opravdano se može zaključiti da je zanemaren koncept multifunkcionalnosti u korištenju šumskih resursa. Korištenjem raspoloživih potencijala stekli bi se uslovi za proširenje proizvodno - poslovnog portfolia, stvaranje nove vrijednosti, što bi moglo značajno unaprijediti finansijske pokazatelji poslovanja preduzeća. S druge strane, preduzeća bi poboljšala svoju akumulativnu i reproduktivnu sposobnost za investiranje u unapređenje stanja šumskih resursa.
Za ocjenu održivog gospodarenja šumama nisu dovoljni samo finansijski indikatori, već je neophodno analizirati indikatore održivosti zbog ekonomskih, ekoloških i društvenih koristi od šumskih resursa. Pored uobičajnih metodologija za izvještavanje o održivosti (najčešće korištena metodologija GRI), neophodno je razvijati indikatore održivosti u svim aspektima gospodarenja šumama, zbog mnogobrojnih specifičnosti u šumarstvu i  netržišnih koristi od šumskih resursa. Kao polazna osnova za njihovo definisanje može biti set Pan-evropskih kriterija i indikatora održivog gospodarenja šumama, koji je potrebno prilagođavati potrebama i zahtjevima društva za informacijama o stanju šumskih resursa i evoluciji koncepta održivog gospodarenja šumama.
Za potrebe izrade metodike izvještavanja održivog gospodarenja šumama neophodno je jasno definisati ekonomske, ekološke i sociološke indikatore održivosti. Izvještaj o održivosti šumarskih preduzeća bi trebao sadržavati konkretne informacije vezane za navedene indikatore, uključujući ciljeve, mjere i planove za unapređenje održivosti u budućnosti. Primjena i praćenje indikatora održivog razvoja bi omogućila bolje praćenje ljudskih aktivnosti u odnosu na šumske ekosisteme, povećala transparentnost, odgovornost, pozitivno uticala na razvoj svijesti javnosti o važnosti šumskih ekosistema i omogućila donošenje adekvatnih upravljačkih odluka. Iako je nefinansijsko izvještavanje pravno neobavezujuće u našoj zemlji, smatramo da ono može biti veoma korisno jer obuhvata širok spektar informacija o društvenim, okolišnim i ekonomskim performansama preduzeća šumarstva, a koje nisu obuhvaćene finansijskim izvještajima, što može doprinijeti održivom gospodarenju šumskim resursima.