bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Prinove istraživanju srednjovjekovnog lika Zadra
Authors: Petricioli Ivo
Published: September 2018

Autor analizira tri novopronađena izvora za izučavanje izgleda Zadra u srednjem vijeku, koji upotpunjavaju rezultate dosadašnjih napora u tom poslu.Prvi je nacrt Zadra sačuvan u dvije varijante u djelu Pilgerreise von Konstanz nach Jerusalem Konrada von Grunemberga iz 1486. god. Tu je Zadar prikazan vrlo stilizirano i maštovito, ali se mogu lako izlučiti neki detalji koji dosta vjerno dokumentiraju stupanj izgrađenosti Zadra.Drugi je vrlo precizan plan Zadra i najbliže okolice u Kriegsarchivu u Beču, koji se može datirati oko 1570. god. Na njemu su točno označeni putovi, ceste i međaši čestica na terenu, ostaci dvaju vodovoda iz antike, crkvice na periferiji grada, ostaci srednjovjekovnog predgrađa Varoša i zaštitni zidovi za radnike koji su radili na iskopu nasipa za gradske utvrde, koji su poznati iz drugih povijesnih izvora.Treći je nacrt zadarskih utvrda koji se sačuvao u dvije varijante u Državnom arhivu u Torinu (datira se oko 1580. god.). U njemu su sadržani neki podaci o srednjovjekovnim fortifikacijama Zadra i nacrt predromaničke crkvice Sv. Krševana izvan grada (pored Fontane na Kolovarama).
Splitska zagora u hrvatskome narodnom preporodu
Authors: Obad Stijepo
Published: September 2018

Splitska zagora spada u najnerazvijenija područja Dalmatinske zagore u devetnaestom stoljeću kako u gospodarskom tako i u društvenom i kulturnom pogledu. Za francuske uprave ovdje se formira općinska zajednica sa sjedištem u Muću Donjem. To je izrazito ruralna sredina s tradicionalnim načinom rada i življenja na zemlji koju seljaci za francuske uprave dobivaju u posjed, ali je tijekom devetnaestog stoljeća postupno gube zaduživanjem kod gradskih i seoskih lihvaru. Kao i u ostaloj Dalmatinskoj zagori i ovdje se formirala pučka inteligencija seljačkog društva koja se godine 1848. izjasnila za političku integraciju Dalmacije sa sjevernim hrvatskim zemljama.Za preporodnog pokreta, šezdesetih i sedamdesetih godina, etnička svijest pučke inteligencije u Splitskoj zagori lakše se i brže transformirala u hrvatsku nacionalnu svijest nego kod političkih istomišljeniku u primorju i na otocima koji su zbog specifičnih razloga morali prijeći prijelaznu jugoslavensku fazu. Narodna stranka u Dalmaciji u pučkoj inteligenciji ovoga kraja imala je čvrsti oslonac i snagu što se očitovala u sastavu općinske uprave i vijeća, političkoj opredijeljenosti načelnika, koji je uvijek bio narod ujak, općinskim i saborskim izborima, podršci narodnjačkim prvacima i uporabi hrvatskog jezika ne toliko u općinskoj administraciji koliko u nastavi u mjesnoj osnovnoj školi. U tome se očituju skromni počeci nacionalne i političke integracije u ovom kraju.
Dogovor o program u i metodi (Prilog raspravi o urbanističkom planiranju grada Zadra s općekulturološkog stanovišta)
Authors: Vrančić Josip
Published: September 2018

LI uvodnom obrazloženju autor ukazuje na stanovite poteškoće li disciplinarnomodređenju humanistički angažirane interpretacije suvremene urbanološke problematike.U nastavku (»Biće grada u službi ljudskih biča«) u kratkom pregledu nekih reprezentativnihnosilaca razvoja moderne urbanološke misli (od Marcela Poeteu i Patrieka Geddesa,preko L. Mumforda i S. Giediona do Gastona Bardeta i Norberga-Schulza) dokumentiravrlo uočljivu prisutnost naglašeno humanistički utemeljenih teorija i posebnoizuzetnu važnost permanentne koordinirane akcije stručnjaka i stanovnika koja imakarakter edukacije i za jednu i za drugu stranu, a istovremeno omogućava i uspješnostplanskih rješenja. U trećem odjeljku (»Labilnost zadarske teorije i prakse«) ukazujeprije svega na slabu ili nikakvu prisutnost izrazito humanistički motiviranih razmišljanjate nedovoljnost cjelovite urbane svijesti kao i slabosti na relaciji stručnjaci - stanovništvo.U raspravama nesporazumi se otkrivaju i u predimenzioniran ju uloge stručnjakakao i diskvalifikaciji emocionalnost), koja u rješavanju životnog prostora ima izuzetnuulogu. U završnom dijelu ovog odjeljka autor ipak ustanovljuje da je kriza zadarskogurbanizma samo inačica krize urbanizma uopće, a ovaj opet odraz suvremene krizehumaniteta, te je »bolje planiranje unutar jedne zajednice moguće samo uz istovremenorazvijanje sveukupne kulturne i opće društvene akcije na humanizaciji života u cjelini«.U zaključnom dijelu, »Perspektive konkretne akcije«, autor iznosi prijedloge oorganizaciji permanentnog djelovanja na znanstvenoj, kulturno-prosvjetnoj i akcionopraktičnojrazini, završavajući navođenjem tehničkih uvjeta koji bi takvu akciju omogućavali.
Ekonomska historija i politička ekonomija
Authors: Jurić Boris
Published: September 2018

Autor najprije ukratko podsjeća na specifični lik ekonomske historije. Zatim prikazuje odnos opće ekonomske historije i političke ekonomije. Posebno razmatra eko- nomsko-historijsku komponentu ne samo u političkoj ekonomiji kapitalizma, u političkoj ekonomiji socijalizma i u historiji ekonomskih doktrina, nego i u ekonomici narodne privrede kao znanstvene discipline koja se oslanja na političku ekonomiju. Autor nadalje ističe da su opća ekonomska historija i politička ekonomija u živim recipročnim odnosima, te da je interdisciplinarna suradnja na relaciji: ekonomska historija - ekonomska teorija korisna za obje te discipline. U radu su na odgovarajućim mjestima uklopljeni prikazi odabranih zbivanja na jugoslavenskom tlu koja su od interesa za evropsku, pa i svjetsku ekonomsku historiju (npr. pojava prvih manufaktura u Dubrovniku početkom 15. stoljeća, a to su ujedno bile i prve manufakture u našim krajevima te između prvih u Evropi...).
Suvremena povijesna znanost u program iranoj nastavi
Authors: Rendić-Miočević Ivo
Published: September 2018

Zbog zakašnjelog strukturiranja metodike nastave povijesti mnogi problemi učenjaovog predmeta nisu riješeni. Kompleksnu problematiku valjalo bi istraživati metodologijompsihologije i pedagogije.Autor se zalaže da se u nastavni proces uz predavačku i predavačko-demonstracijskunastavu uvedu i viši didaktički sustavi (programirana i problemska nastava). Na primjeruprogramiranog udžbenika Povijest Južnih Slavena u srednjem vijeku prikazuje se načinsastavljanja članaka prema načelima programirane nastave uz. poštivanje logikesuvremene povijesne znanosti. Članci su zasićeni problemima te se može govoriti o programirano-problemskoj nastavi. Gradivo udžbenika je odabrano na osnovi načelaegzemplarnosti.Kliničkim ispitivanjem autor je ustanovio da se gradivo udžbenika može savladali upribližno 15 školskih sati, dok testiranjem pri prvoj primjeni u nastavnoj situaciji nijemogao zaključili da učenici u za njih potpuno novom didaktičkom sustavu postižu boljerezultate od onih u »tradicionalnoj« nastavi. Ovo se podudara s prethodnim istraživanjimaautora. Bolji rezultati postižu se tek poslije perioda prilagodbe. U slučaju koji seopisuje značajno je da su učenici sami savladali gradivo, š to potvrđuje da programiraniudžbenik povijesti ima samoobrazovnu funkciju te da može poslužili kao osnova za razvijanjem etodoloških vještin a i uvođenje viših didaktičkih sustava.Novim eksperimentom ustanovljeno je da programirana nastava povijesti može datidobre rezultate već u šestom razredu osnovne škole.
Portret kao ukras koštanih kutijica
Authors: Cambi Nenad
Published: September 2018

U ovom radu autor se osvrće na dva poklopca koštani!) kutijica cilindričnog oblika koji se čuvaju u Arheološkom muzeju u Splitu. Na oba poklopca prikazani su ženski portreti. Prvi poklopac je već odavno poznat i autor ga je objavio u jednom svom ranijem radu (usp. bilj. 1). S obzirom na to da je tada iznio mišljenje da bi portret mogao biti i iz I. i Iz 2. sl., ipak se pogrešno opredijelio za dataciju u 2. sl. Ta činjenica, kao i nalaz drugog poklopca sa ženskim portretom, ponukali su autora da ponovno razmotri portrete na koštanim kutijicama. Prvi portret, na već odavno poznatoj kutijici, sati je autor datirao na temelju analogija u doba Tiberija, a to osobito pokazuje frizura čiji je karakteristični element spiralni pramen koji se nalazi iza uha i spušta sve do ramena.Drugi poklopac je otkriven prilikom istraživanja Salonitanske zapadne nekropole u grobu br. 593 s vrlo bogatim inventarom. Na temelju paralela uzorak za izradu portreta na drugom poklopcu je iz kasnijeg doba vladanja cara Augusta. Međutim, u grobu je također pronađen fragmentirani brončani poklopac na kojem je kao ukras bio novac Nerona. Na laj način grob je približno iz šeste ili sedme decenije 1. sl. Ali pojava Neronova novca je samo terminus post quern za grob, a predmet je nastao ranije. Kutijica je mogla duže bili u upotrebi (tri do četiri desetljeća). Sloga autor pretpostavlja da je portret na poklopcu nastao razmjerno brzo nakon nastanka log tipa frizure, a to znači negdje u prva riva desetljeća 1 .st.n.e. Tek nakon određenog vremena kutijica je bila stavljena u grob.Koji su portreti uzeti kao uzorak za izradu likova na koštanim poklopcima, teško je reći, ali ipak najvjerojatnije je da su to oni nastali prema glavama na novcu. S obzirom na to da su takvi portreti vrlo površno prenošeni, očito je da je bilo važno samo prikazati ženski lik sa suvremenom frizurom, a bez određenih fizionomijskih karakteristika.
Autohtona onomastika na klasičnom delmatskom području
Authors: Gotovac Vedrana
Published: September 2018

Područje jugozapadne Bosne, odnosno Livanjskog, Duvanjskog i Glamočkog polja, bilo je tokom cijele svoje historije svijet za sebe. Kulturni utjecaji iz susjednih krajeva, migracije i slično, nisu nikada mogli prekinuti ili bitnije promijeniti osebujne i ponešto usporene unutrašnje tokove razvoja. Ovu oblast naseljavali su u antičkom periodu ilirski Delmati, pa se ona s pravom može nazvati klasičnom delmatskom oblasti.I pored slabe istraženosti antičkog perioda u historiji jugozapadne Bosne, te slučajnog karaktera nalaza i njihove fragmentarnosti, do sada objavljena epigrafska građa omogućava formiranje relativno opširnog i višeslojnog lokalnog onomastičkog repertoara.Upada u oči brojnost srednjodalmatinskih, odnosno delmatskih imena u autohtonoj onomastici jugozapadne Bosne. Dakle, klasično delmatsko područje ne izdvaja se oštro od šire imenske oblasti.Za Delmate naseljene na tri kraška polja sjeverno od Dinare karakteristična su bila epihorska lična imena: Bato, Dasas, Paio, Plator, Surus, Titus i Varro.Utjecaji jugoistočne ilirske imenske oblasti izraženiji su nego utjecaji panonske imenske oblasti. Keltski imenski repertoar osjetno prožima onomastiku jugozapadne Bosne, ali nesumnjivo keltskog porijekla bilo bi samo jedno ime - Cato.Na zadinarskom delmatskom području najviše potvrda ostavila je jednoimenska jednočlana ilirska formula. Na drugom mjestu po učestalosti dolazi jednoimenska dvočlana formula bez riječi filius.Iznenađuje veliki broj primjera prožimanja rimskih s autohtonim ilirskim onomastičkim elementima, a to se posebno odnosi na Glamočko polje.
Tipološko-stilska analiza istočnogotskog nakita na području rimske provincije Dalmacije
Authors: Uglešić Ante
Published: September 2018

Nakitni predmeti predstavljaju najrelevantnije nalaze za sagledavanje istočnogotske arheološke ostavštine na području nekadašnje rimske provincije Dalmacije.Na osnovi izvršene tipološko-stilske analize utvrđeno je da je najveći dio tih nalaza nastao u istočnogotskim radionicama u sjevernoj Italiji, gdje su postojale središnje radionice za izradu istočnogotskog nakita.Dio nalaza nakita nastao je u pontskim radioničkim središtima, koja su i nakon odlaska Istočnih Gota u Italiju nastavila proizvoditi nakit prilagođen njihovu ukusu.Posebno su značajni primjerci nakita koji nemaju direktnih analogija u velikim radioničkim središtima toga vremena, za koje se pretpostavlja da su nastali u domaćim radionicama, eventualno u Saloni.
Osvrt na rezultate istraživanja lokaliteta »Crkvina« u selu Galovac kod Zadra u 1989. godini
Authors: Belošević Janko
Published: September 2018

Autor u radu donosi sažet izvještaj o rezultatima istraživanja lokaliteta »Crkvine« u selu Galovcu kod Zadra, postignutim u trećoj istraživalačkoj kampanji provedenoj 1989. godine.Istraživanjem u 1989. godini otkriveni su novi arhitektonski ostaci kompleksa starokršćanske bazilike, kao i ostaci dosad nepoznate antičke arhitekture, koja predstavlja novi momenat u spoznavanju arheološke problematike lokaliteta. Osim ostataka arhitekture otkriven je i veći broj pokretnih kamenih spomenika antičke, starokršćanske i ranosrednjovjekovne provenijencije. Kako pretežni broj tih kamenih nalaza pripada dijelovima starokršćanskog i predromaničkog crkvenog namještaja, značajni su za osvjetljavanje sakralnog kompleksa bazilike na »Crkvini«. Uz otkrivene ostatke arhitekture i nalaze pokretnih kamenih spomenika, na lokalitetu je 1989. otkriven i 81 grob (sveukupno dosad 156), s relativno brojnim nalazima nakita i novca. Nekoliko je otkrivenih grobova pripadalo starokršćanskom razdoblju, manji broj dalmatinsko- hrvatskoj kulturi (9-11 sl.), dok su najbrojniji grobovi bili iz vremena od 12. do 16. stoljeća.Dakle, rezultati provedenih istraživanja 1989. pružili su više novih znanstvenih spoznaja za osvjetljavanje arheološko-povijesne problematike lokaliteta "Crkvine" na kojem kontinuitet života traje od antičkih vremena do u 18. stoljeće. S obzirom na arheološko značenje lokaliteta, daljnja istraživanja treba u interesu arheološke znanosti nastaviti i dovršiti, jer će ona pružiti još brojnu arheološku građu za cjelokupno sagledavanje lokaliteta, a to će ujedno biti i značajan doprinos daljnjem osvjetljavanju složene arheološke problematike područja sjeverne Dalmacije.
Bilješke o zidnom slikarstvu u Zadru koncem 14. i početkom 15. stoljeća
Authors: Hilje Emil
Published: September 2018

Ostaci zidnih slika iz gotičkog razdoblja u Zadru vrlo su skromni, pogotovu u odnosu na one iz romaničkog, pa je izgledalo da je freskoslikarska djelatnost, u okviru gotičke umjetnosti, bila slabo zastupljena.No nekoliko podataka iz oporuka zadarskih građana, sastavljenih koncem 14. i početkom 15. stoljeća, otkriva drukčiju sliku. U njima se, naime, javljaju zahtjevi da se zidovi pojedinih zadarskih crkava (Sv. Frane, Sv. Platona, Sv. Stjepana, Sv. Nikole, Sv. Jurja, Sv. Mihovila) djelomično oslikaju figuralnim kompozicijama o trošku oporučitelja.U svjetlu tih legata i podatka da se 1387. godine zadarski slikar Blaž Luke Banića obavezao trgovcu Nikoli Mihovilovu zidnih slikama ukrasiti kapelu u njegovoj kući, predodžba o zidnom slikarstvu u Zadru u doba gotike bitno se mijenja. Postaje jasnije da su sve crkve građene ili znatnije pregrađivane tijekom 14. stoljeća (dakle one koje nisu imale romanički fresko ukras) oslikavane zidnim slikama koncem tog i početkom sljedećeg stoljeća, te da je kvantitet te djelatnosti nesrazmjeran sačuvanim ostacima.Što se tiče njene kvalitete, o njoj najbolje svjedoče ostaci fresaka nedavno otkriveni u Crkvi Sv. Šime. Premda je tek jedan svetački lik dovoljno sačuvan, uočljiva kvaliteta izrade, sasvim na nivou onodobnog slikarstva na drvu,upućuje na zaključak da je zadarsko zidno slikarstvo i po obimu i po kvaliteti zauzimalo istaknuto mjesto u okviru umjetničke djelatnosti gotičkog doba u Dalmaciji.
Politička misao u »Zori dalmatinskoj« 1848. godine
Authors: Vidaković Josip
Published: September 2018

Proklamiranjem ustavnih sloboda 1848. u Habsburškoj Monarhiji, pa prema tome i u Dalmaciji, dolazi do oživljavanja političkog života, što se najbolje očituje na stranicama Zore dalmatinske. Naime, nekolicina dalmatinskih intelektualaca, Ante Kuzmanić, Štipan Ivičević, Matija Ban, Špiro Popović i drugi, pišu o novim slobodama, upotrebi hrvatskog jezika u Školama i javnim ustanovama, slobodi liska i udruživanja. Osobito se zalažu za sjedinjenje Dalmacije s Hrvatskom i Slavonijom u okviru Austrije, jer je u tadašnjim političkim prilikama to bilo jedino moguće. U svojim željama neki idu još dalje, za ujedinjenjem svih Južnih Slavena n okviru Austrije i Osmanskog Carstva, zalažući se za slavensku uzajamnost. S druge pak strane napadaju one snage koje se zalažu za autonomnu Dalmaciju ili pak za njezino priključenje obnovljenoj Mletačkoj Republici.
Razvoj školstva u Dalmaciji u preporodno doba
Authors: Obad Stijepo
Published: September 2018

Do preporodnog pokreta razvoj dalmatinskog školstva tekao je dosta sporo, osobito za Metternichova i Bachova apsolutizma s malim pomakom za ilirskog pokreta i 1848. godine. Nastavni jezik u osnovnim školama i gimnazijama je talijanski, a u seoskim školama hrvatski. Prvi učitelji u gradskim i seoskim osnovnim školama su pretežno svećenici, a u gimnazijama, zbog nedostatka profesorskog kadra, ima i stranaca talijanskoga i njemačkog porijekla. Sve su škole pod nadzorom crkvenih vlasti. Dalmatinski studenti uglavnom se školuju na sveučilištima zapadne polovice Habsburške Monarhije, jer u Dalmaciji nema sveučilišta nego kratkotrajni pravni studij koji je za neoapsolutizma trebao prerasti u pravnu akademiju u Zadru, ali do toga nije došlo zbog nebrige viših austrijskih vlasti.Padom neoapsolutizma i uvođenjem ustavnog života dolazi do preporodnog pokreta, koji je imao odraza i u razvoju školstva, osobito šezdesetih i sedamdesetih godina. U preporodno doba zamjetan je proces demokratizacije koji se očituje u otvaranju novih škola, njihovu ponarođenju, osobito nakon pobjede narodnjaka na izborima za Dalmatinski sabor, povećanju broja školskih obveznika, ukidanju dvojezičnih talijansko-hrvatskih škola i postupnom uvođenju hrvatskoga kao nastavnog jezika. U to doba dolazi do posvjetovljenja škola, novoga zakonodavstva i organizacije školstva, što se očituje u prijelazu na šestogodišnje osnovno obrazovanje i suvremenije programe. Pored tri gimnazije u Zadru, Splitu i Dubrovniku otvorena je i prva učiteljska škola u Zadru, koja će ubuduće itekako utjecati u posvjetovljenju učiteljskoga kadra u Dalmaciji. Dalmatinski maturanti i dalje studiraju na austrijskim sveučilištima, a s otvaranjem Sveučilišta u Zagrebu, uz sve zapreke, neki završavaju studij u tome gradu. Mladi nacionalno probuđeni učitelji i profesori svakako će doprinijeti suvremenoj naobrazbi učenika, političkoj i nacionalnoj integraciji, što se lijepo može pratiti nakon pobjede narodnjaka nad autonomašima na izborima za Dalmatinski sabor 1870. godine.
Problemsko strukturiranje povijesnoga gradiva za nastavne jedinice u VII. razredu osnovne škole
Authors: Rendić-Miočević Ivo
Published: September 2018

Polazeći od Hegelove postavke o primatu logičkog nad historijskim i suvremenih teorija učenja autor u eksperimentu rotacijom triju faktora na tri sata povijesti ispituje efekte novih načina učenja. Analizom kovarijance s dvije kovarijable obrađivali su se rezultati testova na kraju svakog sata pri obradi zbivanja 1848. godine u Europi. U nastavi su ispitani ovi faktori:1. rad s udžbenikom,2a. heuristička strategija na osnovi problemske nastave i udžbenik2b. proučavanje pojmova i udžbenik3. pojmovi, heuristička strategija i udžbenik.Interpretacija rezultata ukazuje da učenici odmah prihvaćaju novi način učenja (faktor 2 i 3) jer postižu uglavnom iste rezultate kao i u tradicionalnom učenju (faktor 1). Postizanje istih rezultata u pivom pokušaju vrlo je vrijedno prema mišljenju autora jer se mora pretpostaviti da bi se u dužem razdoblju prilagodbe mogli poslići bolji rezultati, što potvrđuju dosadašnji autorovi eksperimenti. Rad s udžbenikom ni u jednom slučaju pri rotaciji faktora nije dao bolje rezultate, a u svakoj od skupina koje se ispituju (dvije su skupine formirane zbog ispitivanja faktora 2a i 2b) po jedan put su postignuti bolji rezultati uz pomoć pojmova, heurističke strategije i udžbenika (faktor 3). Uvođenje pojmova kao pripreme za rad s udžbenikom (faktor 2b) nije dao bolje rezultate, što svjedoči u niskoj razini usvajanja pojmova. Heuristička strategija i udžbenik (faktor 2) jednom su dali bolje rezultate.Anketom je ustanovljeno da učenici prihvaćaju nove načine učenja, te autor zaključuje da je opravdano problemsko strukturiranje gradiva u sedmom razredu osnovne škole.
Merkantilizam i južnoslavenski merkantilisti
Authors: Jurić Boris
Published: September 2018

Autor prije svega izlaže opće karakteristike merkantilizma kao prve relativno zaokružene ekonomske doktrine, koja je dominirala mnogim evropskim prostorima tijekom XV, XVI. i XVII. stoljeća. Prikazuje specifičnosti merkantilizma u nekim evropskim zemljama, posebno u Velikoj Britaniji. Podsjeća da se pod merkantilizmom podrazumijeva s jedne strane odgovarajuća ekonomska doktrina, a s druge strane - privredni sistem koji se na toj doktrini zasniva. Zaključuje da su temeljne odlike merkantilizma želja da se unaprijedi vanjska trgovina, konkretno: izvoz. Za realizaciju tog cilja potrebno je u vlastitoj zemlji razvijati manufakturnu proizvodnju, izgraditi saobraćajnu i drugu infrastrukturu, i sl., sve to uz jaku državnu intervenciju.Veliki dio rada autor je posvetio južnoslavenskim merkantilistima. U galeriji južnoslavenskih merkantilističkih ili njima bliskih pisaca nalaze se na prvim mjestima tri stara dubrovačka ekonomska pisca - Benko Kotruljić (ili Beno Kotruljević, odnosno Benedetto Cotrugli), Nikola Vitov Gučetić i Stjepan Gradić, koji ujedno simboliziraju kontinuitet ekonomske misli u Dubrovniku u XV, XVI. i XVII. stoljeću. Izvanredno značajni ekonomski pisci jesu i Matija Vlačić (16. st.), Juraj Križanić (17. st.), Šimun Grisogono iz Zadra (16-17. st.), kao i mnogi kasniji. Autor u ovom radu posebnu pažnju poklanja spomenutim dubrovačkim piscima te Šimunu Grisogonu.
Solarni aspekti meduze Gorgone u helenizmu
Authors: Kukoč Sineva
Published: September 2018

U zrakastom i krilatom liku prikazanom na helenističkim (2. st. prije Krista) pojasnim kopčama iz Prozora u Lici, iz Ošanića u Hercegovini (BiH), te iz nekropole u Gostilju (Cma Gora), autorica identificira Meduzu Gorgonu i dokazuje njezin solarni karakter. Dokazi za Gorgonu/Sunce jesu:a) Vrlo naglašene i naizmjenično predočene Gorgonine ravne i tordirane zrake; simboliziraju djelovanje sunčeve svjetlosti i topline;b) središnja Gorgonina zraka (Gostilj) završava kopljem, tipičnim aksijalnim i solarnim simbolom;c) stablo koje niče iz Gorgonine glave.Ono je heraldički okruženo životinjama i stoga se identificira kao Stablo života. Životinje oko Stabla irealnog su izgleda (grifoni) s istaknutim solarnim (nebeskim) atributima (disk i dr.).
Civitas - Municipium Lopsica
Authors: Glavičić Miroslav
Published: September 2018

Autor u članku, na temelju podataka iz. literature i vlastitih zapažanja na terenu, opisuje dosad registriranih 12 gradinskih naselja (7 nedovoljno poznatih u arheološkoj literaturi), koje su tijekom željeznog doba nastale na pogodnim mjestima u blizini ili u nešto Široj okolici Sv. Jurja. Ta gradinska naselja, koliko je to bilo moguće, poslužila su autoru da na konkretnom primjeru prali proces nastajanja teritorijalne zajednice (civitas), čije je središte bilo na Gradini u Sv. Jurju. To središte (oppidum) spominje se u antičkim pisanim izvorima kao Lopsica i u rimsko doba postaje municipium, koji je i epigrafički potvrđen. Na temelju onomastičke analize natpisa, autor zaključuje da u upravnoj i gospodarskoj strukturi municipija vodeću ulogu ima domaći romanizirani povlašteni sloj. I civitas i municipium imali su teritorij koji je osim priobalja obuhvaćao i prostor koji se duboko prostirao u unutrašnjost Velebita. Na temelju konfiguracije terena i analogija određen je teritorij municipija koji je mogao imati površinu od cca 170 km2. Zbog izuzetno povoljnih prirodnih čimbenika Lopsika je tijekom svoga postojanja, kao središte svoje zajednice u željezno ili rimsko doba, imala značenje koje je vjerojatno nadilazilo uske lokalne okvire. Krajem antike Lopsika nestaje s povijesne scene, a novo naselje koje nastaje tek u srednjem vijeku naziva se kao i danas Sv. Juraj.
Urbanizacija antičke Enone (Aenona) i rimsko pristanište "Kremenjača"
Authors: Ilakovac Boris
Published: September 2018

Pomoću "kvantitativne" arheologije približno je izračunat volumen i težina oko 117.600 tona kamene građe i vapnene malte što je trebalo zgotoviti da bi se urbanizirala libumska Enona.Ističe se da su u najtješnjoj vezi s ranocarskom urbanizacijom libumske Enone mnogi rimski kamenolomi na području zadarskog arhipelaga. Iz sigurnosnih i ekonomičnih razloga bio je napušten prastari, obilazni put uokolo poluotoka (puncta Ure iz g. 1347.), danas otoka Vira i sagrađeno novo rimsko pristanište, ali ne pored Enone već 2,5 km udaljeno od grada, na obali Zadarskog kanala. Time je skraćen obilazni i nesiguran pomorski put od Velikog Ždrelca do Enone za preko 70%.U ovaj potpuno novi pomorski i kopneni saobraćajni pravac treba pored izgradnje novog pristaništa uključiti i izgradnju spojne ceste pristanište - Enona, kao i zidanje novog kamenog mosta preko Ričine.
Novi nadgrobni natpisi s jugoistočne salonitanske nekropole
Authors: Maršić Dražen
Published: September 2018

Obrađuje se devet nadgrobnih spomenika pronađenih 1995. i 1996. godine prigodom građevinskih radova kojima je devastirana jugoistočna salonitanska nekropola. Daje se njihov kataloški opis, analiza dekorativno-tektonskih elemenata i datacija. Posebna pažnja posvećuje se portretnoj nadgrobnoj steli Sempronije Kvarte kao glavnom reperu za datiranje većine nadgrobnih spomenika. Na osnovi stilskih i modnih karakteristika portreta pokojnice, natpis se datira u kraj antoninskog ili početak ranoseverskog razdoblja (180.-210.). Drugi spomenik kojem se posvećuje nešto veća pažnja jest vojnički titulus Gaja Lolija Valensa, vojnika VII. legije, najstariji natpis iz ovog rada (sredina 1. st.). Riječ je o osobi italskog podrijetla. Na kraju rada daje se kratak osvrt na dosadašnje stanje istraženosti jugoistočne nekropole i problem ubikacije središnje komunikacije oko koje je nastala. Mjesto nalaza spomenika iz ovog rada osnažuje Dyggveovu pretpostavku da se nekropola formirala oko ceste Salona-Epetij, koja jc prelazila Gospin Otok preko ''mosta VII" i nastavljala prema Epetiju. Autor iznosi pretpostavku da je dionica te antičke komunikacije kroz Japirko fosilizirana danas u solinskim ulicama Marka Marulića i Petra Krešimira IV.
Nalazi ratničke opreme karolinškog tipa s područja sjeverne Dalmacije
Authors: Jakovac Suzana
Published: September 2018

U radu je data analiza nalaza ratničke opreme karolinškog tipa s područja sjeverne Dalmacije, omeđenog rijekama Zrmanjom i Krkom. Na spomenutom teritoriju u posljednjih nekoliko desetljeća otkriven je relativno veliki broj nalaza te vrste, koji su dosada bili samo sumarno obrađeni i nedovoljno znanstveno analizirani. Stoga je autorica u ovom radu pokušala dati cjelovitiju sliku te vrijedne arheološke građe, koja je bitna za cjelokupno upoznavanje karolinškog kulturnog utjecaja na razvoj materijalne i duhovne kulture Hrvata na tlu Dalmatinske Hrvatske. Među arheološkom građom koja se u ovom radu obrađuje, najvažnije mjesto zauzimaju nalazi iz zatvorenih grobnih cjelina s najznačajnijeg starohrvatskog groblja, na Ždrijacu u Ninu. Osim toga u radu su obrađeni i ostali pojedinačni i slučajni nalazi te vrste, od kojih su neki u dosadašnjoj literaturi bili objavljeni s netočnim podacima o okolnostima ili mjestu pronalaska, što je u ovom radu korigirano. Autorica zaključno ukazuje na brojnost arheološke građe karolinškog tipa na sjevernodalmatinskom području i upozorava na veliko značenje toga prostora u vrijeme nastanka i formiranja ranofeudalne hrvatske države.
Predromanička kamena plastika s Crkvine u Galovcu kod Zadra
Authors: Belošević Janko
Published: September 2018

Autor u radu obrađuje nalaze predromaničke kamene plastike i skulpture otkrivene višegodišnjim sustavnim istraživanjima nalazišta Crkvine u Galovcu. Ističe da je na tom kompleksnom arheološkom lokalitetu otkriveno više stotina ulomaka predromaničke plastike, pa se ovaj može ubrojiti među najznačajnija starohrvatska nalazišta kamene plastike relevantne za proučavanje predromaničke umjetnosti u Dalmaciji. Tu je spomeničku građu autor razlučio na dvije kronološke razvojne faze: početnu (okvirno daritanu u drugu polovicu 8. st.) i zrelu (9. st.). Među tom arheološkom građom pretežito su zastupljeni dijelovi crkvenoga kamenog namještaja, a manjim dijelom funkcionalno-ukrasni dijelovi arhitekture. Od crkvenog namještaja autor u radu znanstveno vrednuje dijelove dviju ograda svetišta, od kojih ogradu s polukružnim zabatom pripisuje početnoj razvojnoj fazi predromaničke umjetnosti (druga pol. 8. st.), a ogradu s trokutnim zabatom stavlja u zrelo predromaničko doba (9. st.). Autor se dotiče i kamenih ulomaka za koje pretpostavlja da bi mogli biti dijelovi propovjedaonice te ih datira u 9. st. Sažeto komentira več ranije objavljena dva predromanička ciborija, okvirno datirana u 9. st. (šesterostranični i četverostranični), te oltar koji se nalazio ispod šesterostraničnog ciborija i krstionicu koja je stajala ispod četverostraničnog ciborija. Od konstruktivno-ukrasnih dijelova arhitekture, datiranih također u 9. st., autor obrađuje dovratnike, ukrasne oplate nad vratima, dvojne prozore i kamene rešetke, a uz to komentira i veći broj kamenih ulomaka neutvrđene namjene.Zaključno se naglašava da fundus predromaničke kamene plastike i skulpture s Crkvine u Galovcu, kako onaj kome je već ranije posvećena znanstvena pozornost, tako i građa koju objavljuje u ovom radu, predstavlja vrijedne arheološke nalaze koji svojom tipološko-funkcionalnom zastupljenošću i ukrasno-stilskim osobitostima pružaju mogućnost ne samo za upoznavanje pojedinih dijelova kamenoga crkvenog namještaja već i mogućnost za izvorno upoznavanje pojedinih vrsta spomeničke baštine. To je, po autorovu mišljenju, nedvojbeno izuzetno vrijedna građa koja pruža novi znanstveni doprinos daljnjem proučavanju predromaničke umjetnosti u Dalmaciji.
Teritorij i granice Lučke županije u ranom srednjem vijeku*
Authors: Smiljanić Franjo
Published: September 2018

Na temelju povijesno-topografske analize ninskih crkvenih posjeda i podataka iz Rajmundove ophodnje ninske biskupije iz prve polovice 16. stoljeća autor je izdvojio jedan dio teritorija ninske biskupije koji je na crkvenom saboru u Splitu 1185. godine definiran kao lučki arhiprezbiterijat. Na temelju izvorne građe autor dokazuje da teritorij spomenutoga arhiprezbiterijata jest teritorij Lučke županije. Budući da je u doba kralja Ludovika osnovana istoimena županija, označena u izvornoj građi kao Velika Luka, autor smatra da je i to dokaz da je morala postojati i Mala, ali ujedno i starija istoimena županija, odbacujući na taj način bilo kakve sumnje o postojanju te županije u vremenu koje je predmetom naših istraživanja.Autor napose ističe da se ime Luka veže uz posjede hrvatskih plemena, što je specificum kada je u pitanju izučavanje njezina teritorija. Nit temelju izvorne građe autor je rekonstruirao posjede hrvatskih plemena, ukazujući na to da je takva vlasnička struktura bila i razlogom zašto je taj teritorij organiziran kao zasebna županija. Autor ističe da zbog takve vlasničke strukture lučki teritorij nije postao nasljednim feudom, kao npr. Bribirski, Cetinski, Sidraški ili Kninski, već je cjelovit uključen u teritorij istoimene županije osnovane u doba kralja Ludovika.Autor napose ističe da u upotrebi naziva Luka moramo biti oprezni, jer su od druge polovice 14. stoljeća dalje ovi nazivi oznaka za drugu vrst županijske organizacije, onu koja se veže uz osnivanje i djelovanje Ludovikove Luke ili Velike Luke. Autor dokazuje da teritorij Lučke županije nije bio organiziran kao zaseban distrikt, već da je naziv Lučki distrikt bio samo jedan od naziva koji rabi kraljevska kancelarija za Ludovikovu Luku.
Plovidba Jadranom 14.-16. stoljeća u putničkim izvješćima
Authors: Kozličić Mithad
Published: September 2018

Plovidbene rute Jadranom nisu u dosad objelodanjenim znanstvenim radovima istražene u dostatnoj mjeri za sva povijesna razdoblja. Osobito se malo poznaju one za zrelog i kasnog srednjeg, te prvih stoljeća novog vijeka. Kao povijesni izvor za njihovo uočavanje u ovom se radu iskoristilo jedno francusko i sedam engleskih hodočasničkih, odnosno putničkih izvješća iz 14.-16. stoljeća, te portulan Gioseppa Rosaccija iz 1598. god. Njihovom se detaljnijom raščlambom ustvrdilo da su se hodočasnici pretežno koristili onim brodovljem kojem je krajnji cilj plovidbe bio u Sredozemlju, pa su kroz Jadran plovili u režimu velike obalne plovidbe, tj. koristili su one brodove koji nisu stajali u prevelikom broju luka, jer im je bilo u interesu putovanje morem maksimalno skratiti, odnosno na Kristovom grobu biti što prije. Svi su hodočasnici kretali iz Venecije, te plovili do zapadne obale Istre (Novigrad, Poreč, Rovinj ili Pula), a odatle niz istočni Jadran do Krka. Putnička izvješća pak svjedoče o navigaciji Venecija - Dubrovnik radi nastavka kopnenim karavanskim putovima prema Carigradu. Povratne rute pratile su isti kursni nacrt. Razloge zašto su rute takve istraživani povijesni izvori ne nude. O njima nam detaljnije kazuju tek rezultati znanstvenih hidrografskih istraživanja početkom 19. stoljeća (C. F. Beautemps-Beaupre), te sažimanje višestoljetnih plovidbenih iskustava u prvom pravom peljaru Jadrana iz 1830. godine (G. Marieni). Pokazuje se da se u oba smjera (NW - SE i SE - NW) češće plovilo istočnim Jadranom radi sigurnosti ponajprije od bure, budući da su pred njom skloništa bitno brojnija. Zapadnim se Jadranom predlaže plovidbu jedino ljeti, i to za lijepa vremena. Ukratko, ovim je radom skrenuta pozornost na vrijedan dio povijesnih izvora koji se u dosadašnjim istraživanjima povijesti jadranskog pomorstva nisu koristili u mjeri kakvu zaslužuju. Preostaje istražiti te plovidbe i u drugim razdobljima na sličnim metodološkim temeljima.
Neuspjeli Stojadinovićevi pokušaji osvajanja dalmatinskog radništva u drugoj polovici tridesetih godina 20. stoljeća
Authors: Šitin Tonći
Published: September 2018

Autor u članku analizira situaciju nastalu nakon dolaska M. Stojadinovića na vlast, učvršćenje organizacija Jugoslavenske radikalne zajednice i osnivanje sindikalnih organizacija Jugoslavenskog radničkog saveza (JUGORAS). Prikazano je nastojanje režimskih sindikata da s političke scene protjeraju konkurentske građanske snage i reformističke sindikate, napose klasne organizacije radništva. U realizaciji svojih programskih ciljeva JUGORAS je beskompromisan i praćen izdašnom pomoći režima i poslodavaca, zbog čega je dobivao određene fašističke atribute. Pojava i djelovanje režimskih sindikata na području Dalmacije, kao i pokušaji kanaliziranja pokreta radništva, u organizacionom i akcionom pogledu nisu dali rezultate kojima bi velikosrpski vladini krugovi mogli bili zadovoljni.
Kako čitati prostorni kompleks Forum/Obala? (u kontekstu urbanističkog planiranja grada Zadra)
Authors: Vrančić Josip
Published: September 2018

Autor kritičko i analitički izvještava o dilemama u oblikovanju urbanističkih planova grada Zadra, u vrijeme od 1989./90. (kad je prvi put predložen aktualni Generalni urbanistički plan, tj. GUP) do danas. Usporedno s tim GUP-om bio je predložen i vrlo kontroverzan PUP (Provedbeni urbanistički plan) za povijesnu jezgru, koji se kasnije više nije pojavljivao, ali se povremeno obnavljaju njegova polazišta. U raspravama, u povodu predlaganja planova, odnosno predlaganja "izmjena i dopuna", formirala su se dva načelna gledišta.Prvo, s kojeg su prvotno i rađeni predlagani planovi, nosi pretežno karakter poslovnog i oblikovno-tehničkog viđenja, dok je suprotno gledište, koje zastupa i autor članku, utemeljeno na kulturološkom pristupu, tj. viziji grada primamo kao primjerenom čovjekovom staništu (u materijalnom i duhovnom smislu). Središnji problem, na kojem se najjasnije ističu razlike dvaju gledišta, pitanje je odnosa prema povijesnoj jezgri i posebno prema njezinom središnjem spomeničkom kompleksu - Forumu i Krešimirovoj obali.- Predlagači planova (GUP-a i PUP-a, 1989.) iznose i brane ideju o povijesnoj jezgri i spomeničkom kompleksu kao univerzalnom, kulturnom i poslovnom središtu integriranog Grada, te na tragu takvoga viđenja planiraju i vrlo obilatu izgradnju upravo na tom području. Oni se kod toga dijelom pozivaju na nekadašnji izgled lih prostora, koji je nastao izgradnjom nakon rušenja gradskih bedema, a koji je nestao u bombardiranju u Drugom svjetskom ralu.- Suprotno, kulturološko viđenje, uporno stoji na isticanju specijalnog statusa povijesne jezgre, kao zaštićene urbane cjeline i na izuzetnoj kulturno- povijesnoj i prirodnoj znakovitosti područja Forum - Obala. Na tim osnovama treba sačuvali specifičan karakter povijesnog grada, njegovih mjerila i odgovarajućih sadržaja. Kompleks Forum - Obala treba njegovati kao visokokvalitetan prostor ljudskog druženja u ozračju kultrno-povijesnih značenja i prirodne ljepote. Poslovne sadržaje i modemi život treba predvidjeti na prostorima novoga Zadra.Zbog otpora javnosti GUP 1989. god. nije bio iznesen pred općinskuSkupštinu, međutim, tri godine kasnije (1992.), u novoj hrvatskoj državi,Skupština ga prihvaća, ali u novoj redakciji i s posve izmijenjenim, sada kulturološki zasnovanim, odrednicama. Međutim, kratko vrijeme nakon toga počinju se javljali sa službene sirane kritike na prihvaćeni GUP. Kritike se konstituiraju kao novi prijedlog "izmjena i dopuna", ali sada sa suprotnog stanovišta, utemeljenog primamo na tržišnim i tehničkim kriterijima. Tu se ponovno oživljuje ideja o integriranosti Grada, a o specifičnom statusu povijesne jezgre se ne govori. Ona je, režimom izgradnje, uključena u "zonu A", zajedno s drugim dijelovima novoga Zadra izgrađene urbane infrastrukture. Izlaz iz ovih kontroverza prostornog uređenja grada Zadra, autor vidi u održavanju mullidisciplinamog savjetovanja koje bi trebalo utvrditi načelne odrednice kao okvir za uspješno praktično djelovanje.
Otok Drvenik Veli
Authors: Kalogjera Ante
Published: September 2018

Drvenik Veli krajnji je sjeverozapadni otok srednjodalmatinske otočne skupine i posljednje sigurno sidrište i zaklonjena luka na putu prema sjeverozapadu te plovidbi uz najnezaštićeniju obalu Jadrana.U prošlosti, a i u novije doba nesigurnih jedrenjaka, ova luka je imala posebno značenje. Intenzivan uzgoj masline i konjuktura vinogradarstva u drugoj polovici 19. stoljeća usporili su opadanje značenja Drvenika koji nakon gubitka vrijednosti elemenata svog položaja ostaje izoliran i izvan glavnih prometnih putova.Suvremenom valorizacijom prednosti geografskog položaja i prirodne osnove pokušava se ovaj mali ali interesantan otok uključiti u suvremene gospodarske tokove i zaustaviti rapidnu depopulaciju.
Hrvatski otoci - glavne geografske i geopolitičke značajke
Authors: Magaš Damir
Published: September 2018

Članak razmatra osnove suvremene znanstvene spoznaje o hrvatskim otocima. Autor obrađuje najhitnije pokazatelje geografskog i geopolitičkog prostora ovih otoka i značajke današnjeg vrednovanja otočnog položaja. Istaknuti su glavna obilježja prometnog sustava, odnos matične zemlje i otočke samouprave, kulturne i lingvističke specifičnosti, značenje teritorijalnog mora i morskih granica, opskrbe i dotacija, te odnos prema zaštiti okoliša i objekata prirode. Posebno je istaknuto geopolitičko značenje ovih otoka za Hrvatsku.
Dr. Branimir Gabričević, redovni profesor filozofskog fakulteta u m. (In memoriam)
Authors: Cambi Nenad
Published: September 2018

Nedavno je u Beogradu (17. listopada 1996.) umro Branimir Gabričević, poznati hrvatski arheolog, dugogodišnji ravnatelj Arheološkog muzeja u Splitu i redovni profesor Filozofskog fakulteta u Zadru, na kojem je ostavio najdublji trag i najzrelije godine svoga stvaralačkog rada.
Bibliografija radova Branimira Gabričevića
Authors: Miletić Željko
Published: September 2018

Bibliografija radovfa Branimira Gabričevića
Bibliography
Authors: Bibliografija Bibliografija
Published: September 2018

Bibliografija
In Memoriam
Authors: Autora Grupa
Published: September 2018

Posveta
S Kliom pod ruku
Authors: Šitin Tonći
Published: September 2018

Još su stari humanisti govorili da je život jedno vječno vježbanje u umiranju. San je smrt dana, a smrt počinak života. Iz smrti izlazimo i u smrt ulazimo kao iz mraka u mrak, iz tajanstvenosti života u sakramentalni misterij. Matoš kaže na jednom mjestu da je smrt pepeo ljubavi, slast naše kratkotrajnosti i toplina ženskog cjelova. Smrt nije tragična zbog nas ili onih koji ostaju već zbog simpatijskih duša što nam ih otima. Mi zapravo umiremo u prijateljima... pa je utoliko i bolnije podsjećanje na one kojih više nema, a čije djelo i riječ još odzvanjaju u nama, u našim duhovnim prostorima. Takav je slučaj i s našom kolegicom - Terezom Ganza Aras.
Dr. Tereza Ganza-Aras
Authors: Bralić Ante
Published: September 2018

Izvanredni profesor
Prilog daljem poznavanju starijeg Neolitika u Dalmaciji
Authors: Marijanović Brunislav
Published: September 2018

U članku se donose prethodni rezultati sustavnog iskopavanja nalazišta starijeg neolitika "Cmo vrilo" u Dračevcu Ninskom kod Zadra, započetog 2001. godine. Iskopavanje je provedeno na površini od 200 m2, a u nastavku iskopavanja idućih godina površina iskopavanja dalje će se povećavati U tijeku iskopavanja prikupljena je brojna arheološka građa koju najvećim dijelom čine keramički nalazi, ali i druge vrste artefakata: kremeni, kameni i koštani, te ukrasni predmeti i amuleti. Najvažniji rezultat iskopavanja je otkriće nastambi koje su u neolitiku Dalmacije bile posve nepoznate. Isto tako, vrlo je važna i spoznaja da je naselje imalo dobro komunalno uređenje, da nastambe nisu podizane kaotično i bez plana, te da se radi o dobro organiziranoj populaciji starijeg neolitika. Svi zaključci u ovome trenutku imaju radni karakter, a dalja iskopavanja i cjelovite analize prikupljenih podataka donijet će njihove potvrde ili korekcije. No, rezultati se prezentiraju već u ovome obliku zbog upoznavanja stručne javnosti s važnošću nalazišta i njegovim značenjem u daljem upotpunjavanju slike o različitim aspektima starijeg neolitika Dalmacije.
Fragment Antičkog reljefa iz Baške Vode
Authors: Maršić Dražen
Published: September 2018

U radu se razmatra fragment antičkog reljefa iz Baške Vode, pronađen godine 1996. na lokalitetu Gradina. Na temelju autopsije autor zaključuje da je riječ o tipičnomu rimskom nadgrobnom spomeniku lipa porirctne slclc, na kojemu se iskazuju ostatci dviju faza izrade. Od izvornog su spomenika sačuvani ostatci portreta pokojnika, nekoć prikazanog u visini polufigurc, i manji dio gornje obrubne trake titulusa. Drugoj fazi pripada izrada tabule ansalc, umetnute u donju polovicu portretne niše. Tragom rezultata suvremenih ikonoloških istraživanja rimskih nadgrobnih stela, autor zaključuje da je izvorni spomenik pripadao lipu arhitektonski raščlanjene stele s portretnom nišom, slobodnosioječim žaba tom i lilulusom, ili profiliranoj zabalnoj stol i s pseudozabatom, nišom i lilulusom. Autor zatim rekonstruira razloge i lijek prerade izvornog spomenika, opredjeljujući se za mišljenje da je novi natpis najvjerojatnije u potpunosti zamijenio stari, odnosno da je stela promijenila vlasnike.U drugom dijelu rada ispravljaju se neke netočnosti u dosadašnjem čitanju natpisa te se analizira njegov sadržaj. Novi natpis na prerađenom spomeniku svome suprugu Vctiju Junijanu posvetila je Allia Messia. Analizirajući stilske karakteristike i visinu prvotnog prikaza (polufigura), te povezavši ih s vjerojatnim ustrojstvom i vanjskom formom slclc, autor izradu prvotnog spomenika slavlja u kraj 1. ili prvu polovicu 2. st. Imenski obrasci pokojnika i komemoratora na mlađem natpisu (duo nomina), pojava tabule ansale i tipično kasnoantička grafija pojedinih slova datiraju preradu spomenika u razdoblje rtmog Dominata, tj. kraj 3. ili početak 4. si.
Marginalije uz Edictum diocletiani et collegarum de pretiis rerum venalium
Authors: Cambi Nenad
Published: September 2018

Dioklecijanov edikt o maksimalnim cijenama jedan je od najvažnijih dokumenata rimskoga gospodarstva. On je važan i za Dalmaciju. U ovom radu analizira se završni dio dokumenta (35, 1-107) koji govori o cijenama prijevoza robe brodovima. Cijene prijevoza bile su određene po dužini pojedine rute i specifičnostima plovidbe, inlnosno vrstama robe. Opči teret (riječ je po svoj prilici o ecrealijama) bio je jeftiniji od prijevoza stoke. S druge strane, skuplji je bio prijevoz krupne nego sitne stoke. Razlike se zapažaju u transportu morem, rijekom (uzvodno-nizvodno) i endolagunano (spominje se samo ruta Ravena - Akvileja). U tekstu edikta navodi se ukupno 11 polazišta i 24 odredišta. Polazišta i odredišta zajedno ima 29. Najčešće se spominje dijeceza Oriens (čak 20 puta). Dalmacija se spominje 2 puta, a Salona 3 puta. Ako je po tome suditi, proizlazi da su bile vrlo intenzivne veze Istočnog Jadrana s ostalim dijelovima rimskog svijeta, pogotovo ako se tome pridoda još i Akvileja (4 puta). Zašto se ne spominju mnoge, druge važne polazišne točke i destinacije, nije jasno. Iz analize teksta edikta proizlazi da su cijene logične, ali da ipak ima niz nejasnoća koje su mogle izazivati nesuglasice sa strankama i vlastima. Isto tako u ediktu nisu bile regulirane cijene mnogih važnih artikala (vino, ulje, keramika, staklo, kamen, mramor i dr.). Čini se da je Dioklecijan ponajprije imao potrebu regulirati prijevoz prehrambenih proizvoda. Jesu li ipak neke stvari bile ostavljene slobodnoj pogodbi ili su bile regulirane drugim uredbama, nije poznato. Vjerojatno je bilo i stanovitih fleksibilnosti kad je riječ o podvozu.
Spangenhelme vom Typ Narona/Baldenheim vom Boden der Romischen Provinz Dalmatien unter besonderer berucksichtigung der herkunft dieses Helmtyps
Authors: Uglešić Ante
Published: September 2018

Autor se u u radu dotiče nalaza triju kaciga na provjesla tipa Narona/Baldenheim s područja rimske provincije Dalmacije. One su najvjerojatnije pripadale Istočnim Gotima i čine polovicu ukupno dosad pronađenih kaciga koje se mogu izravno vezati uz tu etničku skupinu. Posebno se osvrće na radioničko podrijetlo toga tipa kaciga i pobija tvrdnje da su one mogle nastati izvan područja istočnogotske Italije.
Razvoj i osnovne značajke starohrvatskih grobalja horizonta 7.-9. stoljeća na povijesnim prostorima Hrvata
Authors: Belošević Janko
Published: September 2018

Autor u radu daje sažeti prikaz razvoja starohrvatskih grobalja horizonta 7.-9. stoljeća na povijesnim prostorima Hrvata, služeći se pritom dosadašnjim rezultatima istraživanja grobalja. U uvodnom dijelu rada kratko se osvrće na povijesna zbivanja u vrijeme doseljenja Hrvata koje je znanstveno najslabije osvijetljeno razdoblje hrvatske povijesti. Naime, to je vrijeme o kome govore tek malobrojna raspoloživa pisana povijesna vrela, međutim, arheološka građa otkrivena u starohrvatskim grobljima horizonta 7.-9. stoljeća u pomanjkanju povijesnih vrela ima u tom pogledu relevantno značenje. Ta arheološka izvorna građa ne samo da omogućuje sa šireg motrištu osvjetljavanje geneze i razvoja materijalne i duhovne kulture Hrvala već daje i nove spoznaje za upoznavanje najstarije povijesne slike o nazočnosti Hrvata u novoj postojbini.
Hrvatsko domobranstvo kao "Separatum corpus" Ugarskog domobranstva (1868.-1914.)
Authors: Oršolić Tado
Published: September 2018

Rad je isključivo baziran na ustroju hrvatskog domobranstva u sklopu ugarskog dijela Monarhije, kao sastavnog dijela ugarskog tj. zajedničkog ugarsko-hrvatskog domobranstva. Prije samog ustroja domobranstva u banskoj Hrvatskoj, prikazan je ukratko razvojni put dotadašnjih pomoćnih formacije (stalne vojske) sve do konačnog formiranja domobranstva. Premda je domobranstvo u samom početku svojeg ustroja imalo isključivo funkciju pomoćnih formacija stalne vojske, ono je 1890. izjednačeno sa stalnom vojskom u svakom pogledu. Nakon ustroja domobranstva u banskoj Hrvatskoj 1868., autor nastoji ukazati, a na temelju postojećih izvora i građe, u kom obliku je izrađena problematika posebnosti i koji su to elementi posebnosti hrvatskog domobranstva. Nadalje, obrađeno je osnivanje, ustroj, službovanje, novačenje, uređenje i formacijska podjela domobranstva, u periodu od njegovog osnivanja 1868. do početka Prvog svjetskog rata 1914. godine. Dakako, pri tom je cjelokupni ustroj domobranstva valjalo promatrati iz perspektive općega ustroja domobranstva u Monarhiji, zato jer je vojni zakon jednako vrijedio za obje polovice Monarhije (osim nekih manjih razlika).