ПОЛЬСЬКО-УКРАЇНСЬКЕ ДІЛОВЕ ПАРТНЕРСТВО СУБ’ЄКТІВ ГОСПОДАРЮВАННЯ ІТ-ІНДУСТРІЇ У ТРАНСКОРДОННОМУ СПІВРОБІТНИЦТВІ
Authors: Ярига Орест , Юрченко Олександра 
Published: July 2024

Ділове партнерство в транскордонному співробітництві України здійснюється на різних ієрархічних рівнях. Наприклад, у рамках Програми транскордонного співробітництва Польща-Білорусь-Україна 2014-2020 основними бенефіціарами з України є самоврядні громади і товариства [1]. Тоді як з Польщі такими суб’єктами господарювання є місцеві громади і організаційні одиниці муніципального самоврядування. Від Білорусі, яка у звязку із російською агресією та її підтримкою вже не входить до цієї програми, такими бенефіціарами були самоврядні громади і державні організаційні одиниці. Однак дослідження охопило різні групи респондентів: бенефіціари (керівники та партнери) з Польщі та України, які беруть участь у Програмі; представники установ, залучених до реалізації Програми з польської та української сторони; експерти з-поза меж дослідницької групи. Це дослідження проводилося у вересні-грудні 2023 р. [2]. Його метою було оцінити ефективність заходів, реалізованих в рамках усіх програм транскордонного співробітництва Польща-Білорусь-Україна 2014-2020, та проаналізувати їх наслідки, а також вплив цієї програми на соціально-економічне життя мешканців території охопленої програмою. В рамках оцінки важливо було також проаналізувати реакцію Програми та проєктів на кризові ситуації, такі як: пандемія COVID-19 та російська військова агресія проти України, підтримана Білоруссю, що відображено у змісті цього звіту. Аналіз інформаційно-промоційних заходів свідчить про те, що їх ефективність та результативність були відносно високими. У другій половині програмного періоду два ключові зовнішні фактори мали значний вплив на таку діяльність, а саме: пандемія Covid-19 та агресія Росії проти України, підтримана Білоруссю, і пов'язане з цим припинення співпраці з білоруською стороною. Внаслідок обмежень, спрямованих на боротьбу з пандемією, тимчасово вся діяльність здійснювалася у віддаленому (онлайн) форматі. У випадку заходів, спрямованих на заявників та бенефіціарів, зміна характеру та форми проведення не зменшила їхньої корисності. Як і раніше, проводилася активна робота з інформування про можливості підтримки, продовжували діяти тренінги, семінари, комунікаційні канали для відповідей на запитання, занепокоєння тощо. Якість таких заходів була оцінена високо. Діяльність, спрямована на цю цільову групу, та перенесення діяльності в онлайн-сферу підвищили її ефективність (за рахунок зменшення витрат при збереженні того ж ефекту). Заходи, спрямовані на ширшу аудиторію (мешканців), були більш обмежені зовнішніми факторами, згаданими вище, що тимчасово знизило їхню ефективність. Ефект від популяризації результатів Програми був меншим, оскільки онлайн-формула тимчасово обмежила кількість одержувачів повідомлень. Призупинення співпраці з білоруською стороною зі зрозумілих причин також обмежило спектр інформаційно-промоційних заходів. Ефективність таких заходів залишилася на попередньому рівні (менші витрати на діяльність, пов'язану з онлайн-формулою, та менший територіальний охоплення, але й менший ефект). Тим не менш, за оцінками, незважаючи на значні труднощі, пов'язані із зовнішніми факторами, вдалося безперешкодно адаптувати заплановані заходи і таким чином відповідати цілям, визначеним у цій програмі. Саме в умовах ускладнення ситуації проявляється конструктивна роль підприємств-партнерів з ІТ індустрії, які супроводжували реалізацію проєктів. При формуванні ділового партнерства для суб’єктів господарювання у сфері ІТ-індустрії є певні ризики. Насамперед ризики стосуються конфінденційності інформації про програмні продукти створені для замовника. Умови договору мають забезпечити виявлення, вимірювання, реєстрації, накопичення, узагальнення, зберігання та передачу інформації для гарантування безпеку цієї інформації, щоб зменшити ризики для користувачів кінцевими продуктами. Загрози можуть очікуватись як у техніко-технологічному плані, так і в енергетичному забезпеченні суб’єктів господарювання ІТ індустрії. Найбільших результатів було досягнуто у підтримці культурної спадщини, а найменших - у підтримці безпеки. Реалізація Програми транскордонного співробітництва Польща-Білорусь-Україна 2014-2020 зіткнулася з багатьма труднощами, спричиненими низкою кризових подій. Програма зазнала значної трансформації, пов'язаної із запровадженням нових механізмів та процедур, які уможливили б її продовження у кризові часи. Загалом, найбільший негативний вплив має збройна агресія Росії проти України та підтримка цього конфлікту Білоруссю. Поведінка цих країн, які нехтують нормами міжнародного права, призвела до повного розриву транскордонного співробітництва з Білоруссю і поставила під велике випробування напрацювання Програми (як і її попередніх редакцій) у вигляді налагоджених зв'язків та нівелювання бар'єрів. Опитування CAWI/CATI були проведені з польськими та українськими керівниками та партнерами проектів. Загалом було проведено 119 ефективних опитувань, у тому числі 84 опитування польських бенефіціарів та 35 опитувань українських бенефіціарів. Таким чином, було досягнуто показник відповіді понад 50% населення з польської сторони та 30% населення з української сторони, що, враховуючи чисельність бенефіціарів та партнерів, гарантує максимальну похибку оцінки не більше ніж 5% при довірчій ймовірності 95%, що дозволяє екстраполювати отримані результати на все населення і робити на їх основі дуже надійні висновки про реальність. У глибинних інтерв'ю взяли участь представники 23 установ, у тому числі з польської сторони: 12 представників установ, а з української сторони - 11 представників установ: Органу управління, Національного органу, Спільного технічного секретаріату, Спільного моніторингового комітету та Національного контактного пункту. Інтерв'ю проводилися дистанційно за допомогою програмного забезпечення MS Teams або по телефону.