En praksisnær vending i skolepsykologien? - udforskning af betingelser for samarbejde mellem skolen og PPR
Authors:   , Granhøj Borring Christoffer 
Published: April 2024

I afhandlingen ”En praksisnær vending i skolepsykologien? - udforskning af betingelser for samarbejde mellem skolen og PPR” undersøges det tværprofessionelle samarbejde mellem lærere og pædagoger, ansat i skolen, og PPR-psykologer og pædagogisk psykologiske konsulenter ansat i PPR. Historisk har samarbejdet mellem skolen og PPR været rettet mod individuelle børn, hvor samarbejdet har taget udgangspunkt i udredning eller konsultation, men der er i de seneste år udviklet bevægelser mod, at samarbejdet i stedet skal flyttes ud i klasselokalerne og rettes mod børns fællesskaber. I afhandlingen udforsker jeg disse bevægelser, og det diskuteres, om der kan defineres en praksisnære vending i skolepsykologien. Derudover udforskes det, hvordan disse samarbejdsformer organiseres i praksis, og hvordan de kan forstås som en del af historiske ambitioner i skolepsykologien om at udvikle kontekstuelle forståelser og håndteringer af problemstillinger i skolen. I de praksisnære samarbejdsformer forsøges samarbejdet således at flyttes ud i de kontekster, hvor problemstillinger i skolen udvikles og skal håndteres. Det er med dette afsæt, at afhandlingen ”udforsker det tværprofessionelle samarbejde mellem skolen og PPR, hvor fokus flyttes fra enkeltbørn til børns fællesskaber i klasselokalerne”. Afhandlingens forskningsspørgsmål udforskes med afsæt i den kritiske psykologi og social praksisteori, hvor samarbejdet undersøges fra skole- og PPR-professionelles forskellige perspektiver, men som analyseres og begribes som værende forbundne gennem praksis’ interne relationer (Ollman, 2015). Afhandlingens centrale begreb er konfliktuel kooperation (Axel, 2008, 2009, 2011, 2020), som har haft betydning for både det metodiske design og afhandlingens analyser. Begrebet om konfliktuel kooperation henviser til, at professionelle deltager i samarbejde ud fra hver deres forankring i sociale praksisser, og disse perspektiver er som udgangspunkt forskellige og potentielt i konflikt. Samarbejdet udforskes derfor i afhandlingen både fra PPR-psykologers, PPR-konsulenters samt fra lærere og pædagogers perspektiver på samarbejdet i de sociale praksisser, de deltager i og samarbejder om at udvikle. I afhandlingen udforskes forskellige samarbejdsforløb fra både skole- og PPR-professionelles perspektiver for at udvikle forståelser for de forskellige parters betingelser og begrundelser for at deltage i samarbejdet. Afhandlingen bygger empirisk på et års feltarbejde i en kommune, der arbejder med at udvikle samarbejder mellem skolen og PPR, der flyttes tættere på skolens praksisser og tager metodologisk udgangspunkt i en praksisforskningstradition, hvor viden udvikles i et samarbejde med subjekter i sociale praksisser (Holzkamp, 1998; Højholt, 2001; Kousholt & Højholt, 2011; Schraube, 2010). Afhandlingen er inddelt i 10 kapitler, hvor kapitel 1 indeholder en indledning, hvor afhandlingens forskningsspørgsmål, problemstillinger og baggrund præsenteres. I kapitel 2 præsenteres afhandlingens videnskabsteoretiske grundforståelser, begreber, og hvordan samarbejde begribes teoretisk. I kapitel 3 præsenteres afhandlingens metodologi, forskningsdesign, metoder og etiske aspekter af det empiriske arbejde. I kapitel 4 analyseres skolepsykologiens historiske udvikling fra de første skolepsykologer blev ansat og til i dag mere end 100 år senere. I kapitlet beskrives udviklingen af forskellige samarbejdsformer mellem skolen og PPR, og det vises, hvordan samarbejdet mellem skolen og PPR synes at kæmpe med de samme problemstillinger på tværs af samarbejdsformer, som da de første PPR-psykologer blev ansat. I kapitel 5 præsenteres afhandlingens analyser af forskning i samarbejde mellem skolen og PPR, og hvordan tendenser, problemstillinger og barriere, der er fremhævet i det skolepsykologiske forskningsfelt, får betydning for samarbejdet mellem skolen og PPR i en dansk sammenhæng og i de praksisnære samarbejdsformer. Herefter følger kapitel 6, der indeholder en kommunal praksisanalyse, der analyserer og kontekstualiserer PPR-enheden i det kommunale organisatorisk landskab, de PPR-professionelles arbejdsopgaver og betingelser for at udføre dem der, hvor afhandlingens empiriske materiale er udviklet. I kapitel 7 præsenteres og analyseres et eksempel på de praksisnære samarbejdsformer. Eksemplet er et forebyggende og co-teaching-inspireret forløb rettet mod børns kropslighed i undervisningen. I kapitlet analyseres forløbet fra både pædagogers, PPR-konsulenters og skolelederes perspektiver. Dette gøres for at vise, hvordan betingelser for samarbejde mellem skolen og PPR dels udvikles flere steder, men også for at vise, hvordan PPR’s praksisnære arbejde i skolen er rettet mod at nærme sig flere forskellige parter og praksisser på samme tid. I kapitel 8 analyseres endnu et eksempel på de praksisnære samarbejdsformer. Dette eksempel tager udgangspunkt i et samarbejde mellem lærere og PPR-konsulenter i en 3. klasse, hvor PPR kaldes ud for at støtte læreres arbejde med at håndtere konflikter i børns fællesskaber. I kapitlet analyseres bl.a. betydningerne af, at samarbejdet om børns fællesskaber tager udgangspunkt i standardbaserede organiseringer af samarbejde mellem skolen og PPR. Derudover analyseres det, hvordan samarbejdet mellem skolen og PPR forsøger at få greb om at arbejde med børns fællesskaber, som for begge parter er en ny måde at organisere samarbejde om problemstillinger i skolen. I kapitel 9 diskuteres og forbindes afhandlingens analyser af det empiriske materiale, af skolepsykologiens historiske udvikling og af det skolepsykologiske forskningsfelt. Her diskuteres blandt andet den tilsyneladende udbredte tendens til, at de praksisnære samarbejde tager udgangspunkt i standardbaserede organiseringer af samarbejde som fx co-teaching eller forumteater, og hvordan der tilsyneladende er flere betingelser, der synes at tilskynde til dette greb om samarbejde. Det diskuteres derudover, om der kan defineres en praksisnær vending i skolepsykologien og i samarbejdet mellem skolen og PPR. I kapitel 10 præsenteres afhandlingens konklusioner og diskussioner af bidrag til forsknings- og praksisfeltet, og der samles op på de mest centrale analytiske pointer om de praksisnære samarbejder, på teoretiske perspektiver i forhold til at forstå samarbejde og på diskussioner om potentielle udviklinger af samarbejdet mellem skolen og PPR.