bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
THE PSYCHOLOGY OF MILITARY MASSACRE. Nanking, My Lai, and the Concept of Individual Responsibility in the Midst of Organized Slaughter
Authors: Lang Johannes
Published: December 2022

Kan vi altid kræve, at individer skal vise socialt ansvar? Er dette et realistisk krav også i de mest ekstreme situationer, som fx ved militære massakrer? To militære massakrer udforskes her i et forsøg på at opdage, hvordan mennesker faktisk handler i disse situationer. Det er tydeligt, at evnen til at tage socialt ansvar ikke tilhører en bestemt personlighed. Der er nærmere tale om, hvordan sociale kontekster reducerer de oprindelige moralske begrænsninger, som eksisterer i forhold til voldsudøvelse. Denne reduktion sker først ved, at det militære system skaber en kontekst, hvor volden opfattes som noget, der er formelt autoriseret og derfor moralsk forsvarligt. Gerningsmanden føler sig uden personligt ansvar. Inden for dette system vænner han sig gradvist til voldsbrug og indoktrineres samtidigt i værdien af lydighed. Derefter præsenteres soldaten for et dehumaniseret billede af de kommende ofre som »fjenden«. Det militære massemord på civile bliver en reel mulighed. Men selv i denne ekstreme situation er der mennesker, som nægter at adlyde ordrer og som insisterer på at følge deres samvittighed. Det er disse individer, som danner grundlaget for det juridiske krav om ansvarlighed – og det moralske håb om, at det er muligt at forandre systemet og verden til noget bedre og mindre destruktivt.
BEVÆGELSE, TÆNKNING OG ORGANISATION I PROFESSIONELT ARBEJDE
Authors: Rasmussen Ole V.
Published: December 2022

Denne artikel handler om problematikker i det kommunale felt, der bredt set benævnes: Børn med særlige behov. Den problematik jeg tager op herfra, udspiller sig dog også på andre felter, hvor der arbejdes med børn eller voksne, sygdom, sundhed m.m. Emnet er den professionelles tænkning og det professionelle samarbejde »lige der«, hvor der arbejdes med og omkring børn for at finde frem til deres behov og de forløb, de har brug for. Emnet er specielt det professionelle samarbejdes organisering, og den viden, der udveksles og skabes heri. Jeg vil vise, hvor afgørende såvel kvaliteten af ORGANISERINGSFORMER som VIDENSFORMER er for, hvordan de professionelle arbejder sammen, og hvordan de producerer idéer til handling. Artiklens vision er, at der kan udvikles organisatoriske og vidensmæssige former, der i højere grad understøtter KREATIVE og engagerende møder mellem professionelle og møder, der udvikler ADÆKVAT viden og skaber adækvate forløb for de berørte børn o.a.
CULTURAL INTEGRATION OF MIGRANT CITIZENS: A SOCIAL RESPONSIBILITY LEARNING PROJECT
Authors: Singla Rashmi , Akora Lydia Ejang , Panesar Jasbir , Lindström Kaisa
Published: December 2022

Artiklen handler om prakisforskning baseret på et transnationalt EU-projekt, der sigter på at forbedre »adult migrant learners’ « kompetencer for aktiv deltagelse i samfundet. Projektets formål var forbedring af de voksnes forståelse af socialt ansvar på forskellige niveauer ved at gøre dem bevidst om deres rettigheder og pligter – både som medborgere, som forældre og som enkeltpersoner. Projektets grundlæggende begrundelse er et empowerment perspektiv, set som processer hvorigennem underprivilegerede individer og socialgrupper forbedrer deres evne til at skabe, overskue, kontrollere og håndtere materielle, sociale, kulturelle og symbolske ressourcer. Uformelle læringstilgange såsom dialogiske psykosociale workshops, »creative writing workshops« og filmproduktion, blev benyttet i forskellige geografiske kontekster: en NGO i København, Danmark, en NGO i London, United Kingdom og en Folkehøjskole i Mikkeli, Finland i perioden fra 2003 til 2006. Projektet indeholdt bl.a. etablering af kontakt på tværs af etniske, uddannelsesmæssige og nationale grænser, inddragelse af »adult migrant learners’« stemmer og løbende evaluering. Artiklen diskuterer ligeledes begrænsningerne af de tidsafgrænsede projekter. På trods af forskellige dominerende fokus i de tre lande (forældre- empowerment i Danmark, forbedrede jobmuligheder og entreprenørskab i UK og forbedret social tilpasning i Finland) var det fælles aspekt i projektet, at de voksne kursister kunne reflektere over deres forståelse af deres medborgerskab i en kontekst af multikulturalisme og postmodernisme. Derudover var der fælles temaer, hvor lige muligheder, social inklusion og racisme inden for hvert land blev belyst med inddragelse af implikationerne for de voksne. Desuden belyser artiklen, hvordan videnformidling gennem transnationale konferencer førte til øget empowerment og forbedret socialt ansvar ikke kun blandt kursisterne, men også blandt de professionelle.
SOCIAL ANSVARLIGHED – EN FOLKESAG
Authors: Clausen Steen
Published: December 2022

Denne artikel er skrevet af Steen Clausen, der som advokat, konfliktmægler og underviser har arbejdet med mennesker og menneskers fællesskaber i mange år. Han har de seneste 15 år arbejdet med grupper i konflikt og benytter denne artikel til – på denne baggrund – at præsentere grundlaget for Institut for Diapraxis og for 4 centrale modeller, som er skabt ud af praksis. Den røde tråd i arbejdet med konflikter og kriser har altid været at skabe rum og mulighed for, at mennesker tager ansvar – for sig selv og sine sociale relationer.
KROPSBILLEDER VED SKIZOFRENI – Om kroppens betydning for oplevelsen af at leve med skizofreni og perspektiverne i at inddrage kroppen, når man skal komme sig oven på psykisk sygdom
Authors: Moltke Ane
Published: December 2022

Forvrængede kropslige oplevelser er væsentlige aspekter af det skizofrene symptombillede. Artiklen belyser betydningen og dybden af at have en læderet kropsopfattelse. Der anlægges en fænomenologisk tilgang til beskrivelsen af kroppen, der betragtes som en integreret og uadskillelig del af menneskelig væren, med udgangspunkt i Merleau-Pontys forståelse af ‘den levede krop’ og i begreberne ‘kropsskema’ og ‘kropsbillede’, der inddrages i Shaun Gallaghers definition. Kognitive deficits bliver i artiklen forstået som en brist i kropsskemaet, der på kropsbilledeniveau, kan medføre en fragmenteret og overvældende oplevelse af omverdenen og egen krop. Kroppen forstås desuden som værende grundlæggende for meningsdannelse og tænkning. Forvrængede kropslige strukturer betragtes på den baggrund som havende basal betydning for måden at være i verden på. I artiklen reflekteres over case beskrivelser fra psykiatrisk praksis. Refleksionerne skal ses som en afprøvning af ovenstående perspektiv, i et forsøg på at forstå, hvad der er på spil ved skizofreniforme kropslige oplevelser. Det er artiklens grundlæggende påstand, at brug af kroppen fremmer evnen til »at mærke« sig selv, og at dette kan bidrage til en »styrkelse« af kropsbilledets nærvær og følelsen af at være til. Kropslig udfoldelse forstås på den baggrund som en mulighed for at forholde sig konstruktivt til skizofreni i perspektivet af at komme sig.
DET UBEVIDSTE EKSISTERER IKKE, MEN DET INSISTERER
Authors: Rösing Lilian Munk
Published: December 2022

Denne artikel hævder med Lacan, at Freuds ubevidste er etisk. Spørgsmålet er ikke, om det ubevidste eksisterer, men at det insisterer. At tage ansvar for det ubevidste, at svare på dets insisteren, er psykoanalysens etiske fordring. Antagelsen af det ubevidste gør psykoanalysen til en universalisme, der i modsætning til den aktuelle dyrkelse af den partikulære identitet hævder, at enhver (enkeltperson eller befolkningsgruppe) er gennemtrukket af en fremmedhed i sin midte.
TILKNYTNING OG FORFØRELSE
Authors: Holm Pedersen Signe , Zeuthen Katrine , Gammelgaard Judy
Published: December 2022

Nutidige psykoanalytiske teorier har på forskellig måde set det som en opgave at supplere den klassiske driftsteori med en teori om objektet. I nærværende artikel diskuteres henholdsvis Peter Fonagys tilknytningsteori og Jean Laplanches forførelsesteori, og der argumenteres for, at den første viser, hvordan objektet er konstituerende for subjektets bevidsthed, medens den anden viser, hvordan objektet er konstituerende for subjektets ubevidste.
»DAS UNHEIMLICHE« OG MULIGHEDEN FOR AT INTEGRERE DET FREMMEDE
Authors: Rosenbaum Bent
Published: December 2022

Artiklen gennemgår Freuds essay »Das Unheimliche« (»Det uhyggelige«), som understreger, hvorledes ‘det fremmede’ i os selv driver individet mod forvrængede opfattelser af selv og virkelighed. Med udgangspunkt i to sociologer, Alfred Schutz og Georg Simmel, påpeges to fænomener, der knytter sig til ‘den fremmede’. Det ene er den homogene gruppes reaktion på den fremmede, som anses for et marginalt væsen. Gruppen udvikler sin egenforståelse, fuld af modsigelser, og bedrager sig selv til at tro, at den fremmede tænker på nøjagtig samme måde som gruppen. Effekten er en modsætning mellem den fremmede og gruppen. Simmel derimod anskuer den fremmede som en produktivkraft, hvis radikalt skæve, »unheimlich« marginaliserede position, producerer en erkendelseseffekt, som ikke ville kunne produceres andetsteds fra. I denne forstand har psykoanalytikerens position ligheder med den fremmedes. Artiklen afsluttes med refleksioner over traumets transgenerationelle struktur og dets funktion som bindeled mellem symptom og psykopatologi i Nachträglichkeit’ens perspektiv. Desuden, at mødet med det fremmede er funderet i en struktur, hvor noget assimileres, akkomoderes og integreres, men at der altid tilbagestår en rest, som ikke lader sig integrere.
HVIS FREUD HAVDE LEVET …
Authors: Rasmussen René
Published: December 2022

En anmeldelse af: Ole Andkjær Olsen, Christian Braad Thomsen og Bente Petersen (red.): Fokus på Freud. København: Hans Reitzel, 2006. 336 sider, kr. 325. Jean-Christian Delay og Elisabet Holst (red.): En fandens bestilling – kan vi slippe for det ubevidste? København: Frydenlund, 2006. 222 sider, kr. 269. Susanne van Deurs og Stig Dankert Hjort (red.): Psykoterapi i Danmark. Brikker af en helhed. København: Psykoterapeut Foreningens Forlag, 2006. 231 sider, kr. 250.
FREUD SOM BAGMAND
Authors: Andkjær Olsen Ole
Published: December 2022

En anmeldelse af: Steen Kristensen: Freud har sagt. Gyldendal 2006, 499 sider, kr. 299. Henrik Jensen: Det faderløse samfund. People’s Press 2006, 483 sider, kr. 349.
DEN HOMOSEKSUELLE MANDS SNARLIGE FORSVINDEN I CYBERSPACE
Authors: Felding Talli Ungar
Published: December 2022

En anmeldelse af: Henning Bech: Kvinder og Mænd. København: Hans Reitzels Forlag, 2005. 386 sider, kr. 385.
MUSIK OG PSYKOLOGI = MUSIKPSYKOLOGI?
Authors: Bonde Lars Ole
Published: December 2022

Dette temanummers titel er valgt med omhu. Det ville ikke have været hensigtsmæssigt at kalde det Musikpsykologi«. For findes der overhovedet musikpsykologi i Danmark? Svaret kan kun blive et ja, hvis spørgsmålet forstås som ‘Bliver der læst, skrevet og forsket i musikkens psykologiske betydning for og indflydelse på mennesker?’ Svaret er imidlertid nej, hvis spørgsmålet betyder ‘Kan man uddanne sig til musikpsykolog og kvalificere sig til at indgå som forsker i etablerede forskningsmiljøer i Danmark?’ Eller sagt med andre ord: Der er stor interesse for og – efter min mening – også brug for musikpsykologisk viden og kunnen i forskellige faglige sammenhænge, men endnu har ingen uddannelses- eller forskningsinstitutioner ønsket eller turdet binde an med kortere eller længere uddannelsesforløb. Dette kan godt undre; især hvis man ved, at disciplinen musikpsykologi har over 100 år på bagen, og at det er et område i kraftig vækst i landene omkring os. Lad os indledningsvis gøre en slags status over områdets situation i Danmark.
FRÅGAN OM MUSIK OCH PSYKE UTIFRÅN ETT KULTURHISTORISKT PERSPEKTIV
Authors: Uddholm Mats
Published: December 2022

Formålet med denne artikel er at belyse, hvordan sammenhængen mellem musik og psyke kan forstås og problematiseres ud fra et kulturhistorisk perspektiv. Diskussionen tager afsæt i Lev Semonëvic Vygotskijs ræsonnement om menneskets bevidsthed i forhold til dialektikken mellem intellekt og intelligens. Tekstens overordnede tema handler om musikkens betydning som kommunikationsform i forhold til menneskets kognitive udvikling. Analysen af musik i forhold til Vygotskijs teser om sprogets betydning tager udgangspunkt i en definition af musik som en syntese af rytme og mening. Denne definition er, ligesom definitionen af musikalitet, udledt af Vygotskijs tanker om dialektikken mellem æstetiske og diskursive tankeformer. Musikalitet skal forstås som naturlige tankeformer, der gennem mediering transformeres til højere psykiske processer og funktioner. Musikalitet er dog ikke noget isoleret, men integreret i de komplekse processer og funktioner som i sin helhed udgør menneskets psyke. I forhold til tesen om at læring kommer før udvikling, er det derfor vigtigt at spørgsmålet om musik og psyke ikke reduceres til musikpædagogik eller musikpsykologi, men også inddrages i mere tværfaglige pædagogisk-psykologiske diskurser.
KONTAKT OG INTERSUBJEKTIVITET I MUSIKALSKE SAMHANDLINGER MED SPECIELLE BØRN - Et fænomenologisk perspektiv
Authors: Fink-Jensen Kirsten
Published: December 2022

Kontakt og intersubjektivitet er temaer i såvel filosofien som i psykologien. Kontakt og intersubjektivitet belyses ved eksempler fra et empirisk arbejde med fokus på en autistisk drengs deltagelse i musikundervisning i skolen. Der fokuseres på, hvad et kropsfænomenologisk perspektiv kan bidrage med i forhold til mere gængse psykologiske undersøgelser af autismefænomenet. Det fænomenologiske perspektiv har betydning for valg af empiri og metode samt for de begreber, der knytter sig til forståelse af drengens musikalske artikulationer. Teori-teorien om sindet har haft stor indflydelse inden for autismeforskningen. Zahavi og Parnas kritiserer denne teori for manglende klarhed i begreber om intersubjektivitet, hvilket får konsekvenser for forståelse af det autistiske barns muligheder. Begrebet ‘den levede krop’ kan da være et mødested for fænomenologien og teori-teorien.
THE THERAPEUTIC SIGNIFICANCE OF COMMUNICATIVE MUSICALITY – in the practice of listening to music within psychotherapy and its psychobiological origins in early attachment experience
Authors: Butterton Marry
Published: December 2022

Kommunikativ musikalitet (som defineret af Trevarthen & Malloch) befinder sig et sted mellem personen og musikken. Den kan ikke lokaliseres entydigt hos personen eller i musikken. Den er dér, hvor personen og musikken overlapper hinanden, og dette er noget helt centralt i musik og i verbal psykoterapi, som de beskrives i denne artikel. Når en patient, der lider af et traume forbundet med problemer i den tidlige tilknytning, vælger musik at lytte til sammen med terapeuten, kan dette valg forstås som UDVIDET kommunikativ musikalitet. Komponeret musik fylder rummet, og den valgte musik forstås som musik, patienten har brug for at lytte til sammen med terapeuten. I denne udvekslingsproces mellem to højre hjernehalvdele gennemarbejdes puls, kvalitet og narrativ i de delte METAFORISKE BETYDNINGER af patientens oplevelse af at lytte til musikken. Dette foregår parallelt med den overlappende puls, den kvalitet og det narrativ, som er dynamisk aktive mellem patienten og terapeuten som personer. Gennem denne proces kan nye måder at være sammen på opstå for både patienten og terapeuten. Dette vises gennem en case study.
EN INTEGRATIV TERAPEUTISK ANVENDELSE AF SANG MED UDGANGSPUNKT I NEUROPSYKOLOGISKE, PSYKOFYSIOLOGISKE OG PSYKODYNAMISKE TEORIER
Authors: Ochsner Ridder Hanne Mette
Published: December 2022

Hvordan kan terapeutiske forløb tilrettelægges så klienter med svære neurologiske forstyrrelser, fx mennesker med en demenssygdom, kan opnå en form for indsigt og terapeutisk forandring? Dette spørgsmål søges besvaret ved at beskrive anvendelsen af sang i den terapeutiske relation ud fra neuropsykologiske, psykofysiologiske og psykodynamiske perspektiver. Terapeuten tilrettelægger det terapeutiske forløb med kendskab til klientens menneskelige ressourcer og neurologiske skader specielt med fokus på problemer omkring opmærksomhedsfunktionen, med kendskab til hvordan intersubjektivitet afhænger af arousalregulerende teknikker og klientens »selvberoligelsessystem«, og endelig med bevidstheden om at udbyttet af terapien afhænger af en interaktion på et emotionelt plan i en dyadisk resonans med opmærksomhed på klientens psykosociale behov.
DEN MENNESKELIGE STEMME – psykologi og psykodynamisk stemmeterapi
Authors: Storm Sanne
Published: December 2022

Artiklen beskriver, hvorledes DEN MENNESKELIGE STEMME, ud fra et psykologisk perspektiv, kan anvendes som et konkret psykoterapeutisk redskab i form af PSYKODYNAMISK STEMMETERAPI. Når man flytter fokus fra ordenes betydning til i stedet at LYTTE til den menneskelige stemme, fremstår LYDSTEMMEN som et selvstændigt udtryk bag ved ordene: et orienterende og informerende objekt i sig selv, der formidler klientens psykiske tilstand. Den psykologiske forståelse af og tilgang til DEN MENNESKELIGE STEMME, fænomenet AT LYTTE OG VÆRE OPMÆRKSOM, samt AT LADE SIG LYDE præsenteres i artiklen. Endvidere retter artiklen opmærksomheden mod den gruppe mennesker, der oplever og udtrykker deres aktuelle psykiske tilstand ud fra et mere KROPSLIGT PERSPEKTIV, og den udfordrer dermed overvejelserne omkring valget af behandlingstilbud. En udførlig case study illustrerer arbejdet med psykodynamisk stemmeterapi.
POLITISK PSYKOLOGI - Anmeldelse af aktuelle bøger om politisk psykologi
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

Politisk psykologi handler om at frembringe forskningsresultater, der kan påvirke politiske beslutninger. Forskningsresultaterne udgør et argument, snarere end de er udtryk for en holdning. I artiklen beskrives fire aktuelle bøger, der udfolder dette perspektiv samt to aktuelle eksempler på forskning, der viser, hvorledes solid forskning har stort politisk potentiale. Begge er hentet fra forskning i følger af tortur og behandling af torturoverlevere. Det første eksempel er Basoglus (i British Medical Journal, 2006-2007) kritik af, hvorledes den aktuelle behandling af torturoverlevere på Forsknings- og Rehabiliteringscentret for Torturofre i Danmark ikke er forskningsbaseret, uden effekt og ude af trit med den aktuelle evidensbaserede viden inden for området. Dette er en social kritik af, hvorledes bevillinger ikke kommer målgruppen til gode. Det andet eksempel er samme Basoglus forskning, der viser at psykisk tortur har lige så stor negativ effekt på ofrene som hård fysisk tortur (i Archives of General Psychiatry, 2007). Dette er et væsentligt argument mod den øgede accept af »mild« tortur som led i »kampen mod terror«. Det konkluderes, at forskning gennem denne form for vidensproduktion kan bruges aktivt til at skabe stadig større respekt for menneskerettigheder og sundhedsfremmende livsvilkår.
NY OG GAMMEL PSYKIATRIHISTORIE
Authors: Vaczy Kragh Jesper
Published: December 2022

En anmeldelse af Jette Møllerhøj: På gyngende grund. Psykiatriens praksisser og institutionalisering i Danmark 1850-1920. Ph.d.-afhandling, Institut for Folkesundhedsvidenskab, KU 2006
RELIGIØSE OG VIDENSKABELIGE IKONER
Authors: Schultz Erik
Published: December 2022

Ikoner har traditionelt set været anvendt i den ortodokse kristendom som afbildninger af hellige figurer, hvorved ontologiske størrelser er blevet afbildet som epistemologiske. En på mange måder sammenlignelig transformation fra ontologi til epistemologi finder man i moderne, avanceret fysik, når dens resultater formidles populært. Artiklen viser, at denne lighed mellem religiøse og videnskabelige ikoner kan være udtryk for, at religiøsitet er et antropologisk træk ved mennesket, fordi mennesker alment set har brug for at beskæftige sig med det ontologiske, der traditionelt er betegnet ved begrebet om Gud. Nyere naturvidenskab indeholder derved implicitte religiøse træk. Der har gennem tiderne været mange eksempler på fjendskab mellem religiøst og videnskabeligt sindede mennesker. Artiklen forsøger gennem en nøjere bestemmelse af begrebet om ikoner at påvise, at et sådant fjendskab skyldes misforståelser af henholdsvis religionens og videnskabens natur. Som forudsætning for at bestemme begrebet om ikoner opbygger artiklen et standpunkt til forholdet mellem epistemologi og ontologi ved en sammentænkning af sider af Descartes’ og Husserls filosofier.
TO PSYKOLOGIER
Authors: Brinkmann Svend
Published: December 2022

Psykologi har altid været en tosidet videnskab. Allerede Aristoteles hævdede, at det samme psykologiske fænomen, fx vrede, dels kunne forstås som et element i en årsagskæde, og dels i en »retorisk« sammenhæng, hvor vreden er en respons på oplevet uretfærdighed. De psykologiske fænomener har derfor både en NOMISK og en NORMATIV side. Wundt mente nok så berømt, at der derfor var behov for to psykologier: En eksperimentalvidenskab og en kulturvidenskab. I denne artikel søger jeg først at give et overblik over noget af det, der historisk er skrevet om de to psykologier, og jeg forsvarer en dualistisk position, der bygger på, at begge slags psykologi er legitime, men at vi samtidig må acceptere, at den normative psykologi er primær i logisk og videnskabsfilosofisk forstand. Dette argument udfoldes med hjælp fra især Rom Harré, der har søgt at skitsere en »hybridpsykologi «. Endelig diskuterer jeg de to psykologiers relation til realismedebatten, og jeg kommer ind på deres status og indflydelse under de gældende samfundsmæssige betingelser.
EVIDENS, KONSTRUKTION OG FAGLIG RELEVANS – debatten om psykologiens videnskabelighed
Authors: Karpatschof Benny
Published: December 2022

Artiklens hensigt er at karakterisere, demarkere og endeligt rekonstruere, to hovedpositioner i opfattelsen af psykologiens videnskabelighed. Den ene position er knyttet til naturvidenskaben, den anden er kraftigt påvirket af samfundsvidenskab. I den førstnævnte position er det centrale begreb evidensbaseret undersøgelse. I den sidstnævnte er social konstruktion en fiks idé. Med udgangspunkt i det sene nittenhundredtals diskussion om psykologiens natur (Windelband, Dilthey, Brenato) undersøges i artiklens første del forudsætningerne og de heraf følgende begrænsninger i princippet om evidensbaseret undersøgelse, mens den sidste del af artiklen dissekerer de tilsvarende forudsætninger og begrænsninger i postulatet om, at alle psykologiske fænomener blot er sociale konstruktioner. Målet for artiklen er at pege mod en ikke-reduktionistisk psykologi, hvor både søgen efter evidens og undersøgelse af det socialt konstruerede kan belyse psykologiske fænomener – uden at eliminere personlig intentionalitet.
GENERALISERING I KVALITATIVE METODER
Authors: Roald Tone , Køppe Simo
Published: December 2022

Generaliseringsproblematikken er tæt forbundet med de kvalitative metoders videnskabelige legitimitet. Metoderne baserer sig på relativt få tilfælde af det undersøgte fænomen, og bliver derfor ofte tilskrevet intet eller kun et lavt potentiale for generalisering. I denne artikel derimod beskriver vi hvordan generalisering på den ene side er uløselig knyttet til brugen af metode og teori, mens der på den andre side er flere forskellige metodiske overvejelser i forbindelse med den konkrete, kvalitative undersøgelse der yderligere sikrer kvalitative metoder et potentiale for udsigelser på det mere generelle plan. Der eksisterer således en række forskellige former for generalisering der er tilpasset forskellige undersøgelsesfænomeners kompleksitet, der hver især indeholder deres partikulære videnskabelige legitimitet.
PSYKOLOGI, VIDENSKABELIGHED – OG TROJANSKE HESTE
Authors: Böwadt Ulla
Published: December 2022

Forholdet mellem psykologi og videnskabelighed diskuteres med udgangspunkt i, hvordan problemer med videnskabelighed og metode har manifesteret sig i parapsykologien. Eksemplerne vælges fra parapsykologi ud fra en formodning om, at psykologiens problemer med videnskabelighed kan tænkes at manifestere sig ekstra stærkt i den videnskabelige psykologis grænseområder. En realistisk position og opfattelsen af, at den menneskelige natur gør noget muligt – og andet umuligt – beskrives i artiklen som grundlæggende forudsætninger for psykologisk forskning. Der beskrives, hvordan parapsykologiske forskere, der arbejdede ud fra det nomotetiske videnskabelighedsideal, for at opnå mainstreampsykologiens accept tilsyneladende valgte at undersøge fænomenerne og præsentere deres fund på et lavere kompleksitetsniveau, end forskerne egentlig selv mente, fænomenerne var på. Etablering af psykologisk videnskab diskuteres i forhold til realisme og konstruktionisme. Derefter diskuteres, om forskere, der arbejder ud fra det hermeneutiske videnskabelighedsideal, alligevel må nedprioritere informanternes egne tolkninger og dermed forholde sig pragmatisk til deres egne videnskabelighedsidealer og metoder. Afslutningsvis beskrives psykologiens legitimeringsproblemer i forhold til videnskabelighedsidealer som et valg mellem to trojanske heste at gemme sig i.
SUBJEKTIVITET, MATERIALITET OG LEDSMERTER – om ANT-analysers bidrag til organisationspsykologi
Authors: Nickelsen Niels Christian
Published: December 2022

På baggrund af empiriske observationer fra en produktionshal drøftes aktør-netværk-teori i forhold til subjektivitet og organisationspsykologi. Artiklen argumenterer for at forstå et dokumenteret tilfælde af ledsmerter som en bestemt form for subjektivering, der opstår som følge af menneske-maskinemateriale-interaktioner. Artiklen demonstrerer og begrunder, at en identificeret kompensationstænkning i feltet, hvor mennesker erstattes af maskindele, nuancerer spørgsmålet om subjektivitet, agens og handling. Artiklen spørger: Hvad er det der handler? Som svar argumenteres for et poststrukturalistisk subjektivitetsbegreb, som forstår handling som et distribueret, heterogent og temporalt fænomen. Dette diskuteres i forhold til positioneringsteori og enactment teori. Styrken i det udviklede perspektiv er, at blikket rettes mod nuancerede konkrete og situerede forbindelser i det undersøgte felt. Begrænsningen er, at det er umuligt at vurdere, i hvilken grad subjektpositioner på sigt internaliseres, og at subjektet står tilbage som en posthuman multiplicitet!
GESTALTTERAPI OG KOGNITIV TERAPI – en mulighed for gensidig befrugtning?
Authors: Tønnesvang Jan , Sommer Ulla
Published: December 2022

Artiklen istandsætter et møde mellem centrale dele af det gestaltterapeutiske og det kognitivt terapeutiske begrebsapparat med henblik på at undersøge gensidige befrugtningsmuligheder i de to tilgange, når de tages til efterretning på deres grundforståelser og anskues i deres komplementaritet frem for i deres modsætning. Artiklen er skrevet som led i den ene forfatters pågående arbejde med at udvikle en såkaldt integrativ gestalt praksis og som en viderebearbejdelse af den anden forfatters specialistafhandling i kognitiv terapi. Der introduceres til gestaltterapiens basale begreb om gestaltformationsproces og andre centrale gestaltgrundbegreber, hvorefter den kognitive terapis begreber til belysning af patologi og terapi præsenteres. Dernæst klargøres den mulige komplementaritet mellem de to tilgange og de kliniske implikationer, der følger af en sådan. Afslutningsvist opstilles en skematik til sammenfatning af en række centrale komplementærpunkter mellem de to tilgange.
AUTONOMI ELLER AUTORITET – teenagekvaler på den moderne arbejdsplads
Authors: Ekman Susanne
Published: December 2022

Artiklen beskæftiger sig med arbejdsbegrebet blandt moderne vidensarbejdere. Baseret på antropologiske feltstudier illustrerer artiklen, hvorledes tendensen til at betragte arbejdet som arena for selvudvikling og autonomi medfører en række komplikationer og doublebinds i samspillet mellem ledere og medarbejdere. Artiklen arbejder ud fra et generelt afsæt i senmodernitetsteori, men lader sig samtidig inspirere af psykoanalytisk forskning i teenagere. Teenageforskningen bruges i artiklen som tematisk parallel til leder-medarbejder-relationen, idet begge felter omhandler selvstændighedsprocesser med de dertil hørende ambivalente autoritetsrelationer samt polariseringer mellem tryghedsønsker og frihedsønsker.
METODISKE OVERVEJELSER I FORBINDELSE MED UNDERSØGELSE AF SPÆDBØRNS KOGNITIVE UDVIKLING.
Authors: Krøjgaard Peter , Skjold Kingo Osman
Published: December 2022

Siden 1960’erne har udviklingspsykologien gennemgået en rivende udvikling. En af de væsentligste grunde til denne succes har været den metodiske udvikling og det raffinement af undersøgelsesdesign, som man gennem disse år har været vidne til. I nærværende artikel skal vi se nærmere på nogle udvalgte metodiske problemstillinger, der de seneste år er blevet aktualiseret inden for spædbørns kognitive udvikling. Det drejer sig om anvendelse af ny teknologi i form af computerdisplays til fremvisning af testsekvenser og inddragelse af såkaldte EYE TRACKERE til registrering af barnets visuelle opmærksomhedsfokus. Det konkluderes, at inddragelse af ny teknologi (computerdisplays og EYE TRACKERE) indebærer ubetvivlelige fordele, men samtidig rummer en række potentielle faldgruber. I forlængelse heraf foreslås konkrete forslag til forsøg med henblik på afklaring af metodernes eventuelle begrænsninger.
ATT SKAPA ETT SPRÅK I EN KONTEXT
Authors: Gerholm Tove
Published: December 2022

Utan en språklig infrastruktur av relativt stabil natur blir det svårt för ett barn att finna tolkningsbara mönster i de verbala och ickeverbala stimuli det möter. Sådana stabila mönster verkar emellertid finnas i föräldrarnas språkliga agerande, vilket beskrivs och illustreras i artikeln. Huvudsakligt fokus är dock att lyfta fram och diskutera den hittills mindre uppmärksammade aspekten av barnets eget agerande för att tillägna sig de språkliga ramar och normer som utgör basen för samvaro. Ett agerande där de genom bl.a. blickbeteende och direkta frågor vidmakthåller föräldrarnas scaffoldingramar, samt själva laborerar med fraser och beteenden som de tillägnat sig genom interaktion med föräldrarna. I artikeln introduceras även begrepp som avser att benämna två kvalitativt olika former av beteenden som återfinns hos barn mellan 1 och 5 år: oinskränkt vs normkänsligt beteende. Utifrån den ständiga växelverkan mellan föräldrarnas reaktioner och responser och barnets tolkning av desamma argumenteras för att barnet guidas mot att välja en utvecklingsprocess där den ena formen av språkligt och ickespråkligt beteende ersätts av den andra.
GESTIK PÅ VEJ TIL ORD - Samspil mellem gestik og ord i danske og zapotekiske småbørns kommunikative udvikling
Authors: Jensen de López Kristine
Published: December 2022

Følgende empiriske studie undersøgte udviklingen af 8 børns (danske og mesoamerikanske) kommunikative brug af gestik og ord i henholdsvis 16- og 20-måneders-alderen. Vi analyserede børnenes spontane brug af gestik og ord i transitionsperioden frem til to-ords-stadiet, samt forældrenes brug af gestik i kommunikation med deres børn. Resultaterne viste, at alle børnene benyttede den gestikulerende modalitet, og at der var store individuelle forskelle. Analysen af børnenes brug af ytringer med to-elementer viste, at denne kommunikationsform er relativt robust i den tidlige kommunikative udvikling på tværs af kultur. Vi observerede en stigning i børnenes produktion af tværmodale ytringer med alderen. Forældrenes brug af kommunikativ gestikulering medierede deres respektive børns produktion af gestik i begge aldersperioder, hvilket understreger samspillet mellem input og output. Resultaterne diskuteres i forhold til at forstå gestik som et universelt befordringsmiddel og en transitionsperiode i børns kommunikative udvikling. Der peges på implikationer for intervention med børn, der har risiko for forsinkelser eller forstyrrelser i deres sproglige udvikling.
TESTIMONY OF TRAUMATIC POLITICAL EXPERIENCES: THERAPY AND DENUNCIATION IN CHILE (1973-1985)
Authors: Lira Elizabeth
Published: December 2022

This article shows how clinical practices developed during the military dictatorship led to new knowledge about trauma, particularly its effect on memory. Psychologists came up with the idea to have patients write down their testimony as a central element of their therapy. Patients embraced this. The shame and rage that was eating away at them could be channeled toward denouncing what had happened and demanding justice. Things changed in the 1980s: the public began to know about what was going on and the detainees’ stories found their way into the press. This »modified the place of denuncia and made the therapeutic process of giving testimony less necessary.« The last part of the work, shows the new social purpose written testimonies took on in the changing political climate of the 1980’s.
DEPRESSION – ET GLOBALT PROBLEM
Authors: Korngut Sara
Published: December 2022

Depression er en af de mest udbredte psykiske lidelser i den vestlige verden og er derfor blevet et omfattende samfundsmæssigt problem. Desuden har den øgede globalisering og migration i verden medført, at mennesker fra både vestlige og ikke-vestlige kulturer nu lever tæt sammen. En sådan sammenfletning af kulturelle verdener er en udfordring for både diagnosticering og behandling af depression i et multikulturelt perspektiv. Artiklen integrerer forskellige perspektiver på depression, særligt med fokus på kulturens rolle, og argumenterer for vigtigheden af et tværfagligt perspektiv i forhold til en bedre forståelse af lidelsen. Først undersøges vestlige forklaringsmodeller for depression i psykologiske teorier. Disse teorier er baseret på vestlige antagelser om menneskets og verdens natur, og artiklen udforsker derfor disse antagelser nærmere. Kulturens rolle i det diagnostiske system DSM uddybes, og nogle væsentlige temaer beskrives for at argumentere for nødvendigheden af en tværfaglig forståelsesramme. Dernæst anvendes det tværfaglige perspektiv til at se på behandling af etniske minoriteter i vestlige lande. Artiklen diskuterer nogle væsentlige problemer ved brugen af traditionel psykoterapi og fordele ved såkaldt multikulturel psykoterapi, når det gælder etniske minoriteter. I artiklen præsenteres således et bredt og tværfagligt perspektiv på depression både i forhold til diagnosticering og behandling.
Identitet som indpakning – tværfagligt samarbejde og kontroverser på et hospice
Authors: Nickelsen Niels Christian
Published: December 2022

Denne artikel udvikler med udgangspunkt i aktør netværk teori et identitetsbegreb, som knytter sig til en profession. Dette begreb: ”Indpakning” er egnet til at belyse måden, hvorpå udvalgte aktører, af andre aktører, manøvreres ind i bestemte ”lommer” i et netværk, hvor handlemuligheder og argumenter på forskellig måde indsnævres. Derved understreges, at ”indpakning” er en form for deltagelse, som er tæt sammenvævet med ønsket om at opnå kontrol over ”de andre” og derved optimere egen professions situation og handlemuligheder. Artiklens empiriske analyse tager udgangspunkt i etnografiske observationer og drejer sig om at forstå det tværfaglige arbejdes forskellige ordninger og kontroverser på et hospice, samt hvad der sker i mødet mellem fagene. Observationerne knytter sig til hvordan professionerne identificerer hinanden i forbindelse med nogle kontroverser, og hvordan dette leder til særlige indpakninger af ”de andre”. ”Indpakning” som begreb bidrager for det første ved eksplicit at understrege og begrebsliggøre, at professionel identitet er forhandlet, for det andet ved at nuancere og se nærmere på, hvordan indrullering af en profession i et netværk foregår, og for det tredje ved at illustrere de strategiske positioneringer, dette implicerer.
Begejstring og belastning i videnarbejdet
Authors: Buch Anders , Andersen Vibeke
Published: December 2022

Artiklen argumenterer for, at stress i videnarbejde med fordel kan genbeskrives og forstås i et spændingsfelt mellem begejstring og belastning, da det ofte er de samme forhold i arbejdet, som både begejstrer og belaster. Med støtte i neo-institutionel teori vises, hvordan videnarbejderne navigerer i dette spændingsfelt ved at mobilisere forskellige forståelsesrammer. Herved søger de ikke kun at reducere videnarbejdets kompleksitet og mangetydighed, men også at sætte en ramme for det løbende identitetsarbejde, som de hele tiden pålægges og pålægger sig selv. Artiklen konkluderer, at der på dette grundlag er brug for en ny stressforståelse, som anvender et andet vokabular, og som betoner det relationelle frem for det individuelle. Og når det kommer til ’løsninger’, kræver det kollektiv refleksion at få tydeliggjort videnarbejdernes forskellige fagligheder, forventninger og ønsker.
Tid, belastning og fællesskaber i det grænseløse arbejde
Authors: Kamp Annette , Lambrecht Lund Henrik , Hvid Helge
Published: December 2022

Moderne grænseløst arbejde er begunstiget af, at fortidens rigide krav om at være på rette sted til rette tid er blevet mindre. Men til gengæld er der en tendens til, at arbejdet bliver mere hektisk, den enkelte skal styre sin egen tid, der skal multitaskes, og dagligdagen bliver mere uforudsigelig. Dermed skabes et tidsmiljø med nye frihedsgrader og nye belastninger. I denne artikel bliver tidsmiljøet i det grænseløse arbejde karakteriseret med inspiration fra begreber fra tidssociologien, nemlig tidsregimer, tidsordener, og tidsrytmer. Tidsmiljøet kan dog kun forstås ved at inddrage den måde, tiden opleves og erfares på, når der er grænseløse arbejdsvilkår på spil. Derfor bliver begreber om tid udfoldet i en caseanalyse af en moderne grundskole med teambaseret arbejde. Studiet viser, at individualiserede tidskonflikter udgør en væsentlig psykisk arbejdsmiljøbelastning, idet konfliktløsning og koordinering fortrænger mulighed for fordybelse og langsigtet udvikling. Artiklen perspektiveres med bud på interventioner, som fremmer kollektive rytmer og dermed et tidsmiljø, hvor tiden har en mere restituerende kvalitet.
TILBLIVELSEN AF DET NY NORDISKE KØKKEN – Claus Meyer som institutionel entreprenør
Authors: Nickelsen Niels Christian , Scheuer John Damm
Published: December 2022

Denne artikel er en analyse af en organisatorisk transformations indledende fase. Konkret den fase, hvor en institutionel entreprenør undfanger en idé, der bryder med eksisterende logikker i et organisatorisk felt og derved skaber et potentiale for forandring ved at udfordre eksisterende logikker. Analysens gennemgående empiriske forankringspunkt er det gastronomiske felt i Danmark og i Norden og mere specifikt; kokken og entreprenøren Claus Meyers ambitioner om at virkeliggøre en madpolitisk vision. Artiklens teoretiske bidrag er en begrebsliggørelse, præcisering og nuancering af, hvordan en institutionel entreprenør kan initiere forandring i et organisatorisk felt, samt en afprøvning af et begrebsapparat opstillet af Svejenova et al. (2007). Analysen knytter an til agens/struktur problematikken. Hvor neo-institutionelle analyser samt andre sociologisk orienterede analyser enten undereksponerer aktørens skabende sider eller reducerer aktørens aktive skabende sider til ”utilitaristisk mekanik”, nuancerer artiklen det handlerum, som findes mellem forenklede forestillinger om fri handling og social determinerethed. Dette finder sted via analyse af nogle empiriske observationer, samt via en argumentation for, at humane aktører, der er socialt indlejrede i organisatoriske felter på trods heraf, kan skabe potentialet for forandringer af disse felter og indlejringer.
LIVSVALG KONCEPTUALISERET SOM DYNAMISK REALISERING AF LIVSBANER
Authors: Schnieber Anette
Published: December 2022

De valgsituationer, man i daglig tale kender som ”tilværelsens store valg”, mangler definition i den psykologiske litteratur, og det er således ikke klart, hvorvidt og evt. hvorledes disse valg adskiller sig fra andre typer. I artiklen gives en definition af ”de store valg”, og de adskilles fra andre typer af valg ved deres specielle valgmuligheder, livsbaner, der ikke eksisterer, førend agenten vælger dem. Denne konceptualisering medfører en skelnen mellem statiske og dynamiske valgtyper. At forstå ”store valg” i dette perspektiv medfører en række krav til og muligheder for den enkelte agent, som ofte overses i den psykologiske litteratur om valg og beslutninger. Perspektivet medfører også teoretiske og forskningsmetodiske konsekvenser samt konsekvenser for den måde, hvorpå samfundsmæssigt regulerede vejledningsinstanser fungerer og organiseres.
DEN KVALITATIVE OG DEN KVANTITATIVE UNDERSØGELSESFORM – DE ONTOLOGISKE, ERKENDELSESMÆSSIGE OG METODOLOGISKE KARAKTERISTIKA
Authors: Karpatschof Benny
Published: December 2022

Redigeret udgave af Afskedsforelæsning – 31.10. 2008
Unges perspektiver på fællesskaber og uddannelses - forløb på tekniske skolers erhvervsuddannelse
Authors: Ingholt Liselotte , Bang Sørensen Betina , Curtis Tine , Asmussen Frank Vibeke
Published: December 2022

Artiklen bygger på 22 kvalitative interviews med unge, der går eller har gået på forskellige erhvervsuddannelser på tekniske skoler i Danmark, og den omhandler deres perspektiver på fællesskab og uddannelsesforløb. Den teoretiske ramme er social praksisteori og kritisk psykologi, og de væsentligste begreber er praksisfællesskab og institutionelle deltagelsesbaner og personlige deltagerbaner. I interviewene peger de unge på, at de har forventning og forhåbning om udvikling af nye fællesskaber og venskaber ved starten på den nye uddannelse. Erhvervsuddannelsernes institutionelle deltagelsesbaner åbner dog overvejende for deltagelse i fagligt orienterede fællesskaber. Tekniske skoler skaber ikke rammer for udvikling af et socialt liv for de unge efter skoletid på samme vis som fx gymnasierne. De unge går derfor hver til sit efter skoletid, og dermed sker en opdeling og adskillelse af skoleliv og fritidsliv, hvor de unges forhåbninger om udvikling af nye venskaber ikke imødekommes. I artiklen vises, hvordan forskellige unge udvikler deres deltagelse på teknisk skole med større eller mindre engagement og seriøsitet. Der argumenteres for, at skolelivet bør organiseres, så de sociale relationer styrkes, hvilket kan betyde, at de unge har lyst til at møde hver dag. Dette kan muligvis reducere frafaldet på erhvervsuddannelserne.
Ensomhed i ungdommen: Når sociale relationer bliver asociale
Authors: Pedersen Louise Margrethe
Published: December 2022

Ensomhed i ungdommen kan forårsages af den måde, hvorpå ungdommen strukturelt set positioneres i varesamfundet. Varesamfundets arbejdsmæssige samkvemsformer domineres af intersubjektiv fremmedgørelse, som reelt grunder i en varegørelse af sociale relationer. Karaktersystemet i folkeskolen reproducerer disse varegørelsesprocesser strukturelt set og er derigennem medvirkende årsag til, at kvaliteten af de sociale relationer lærer-elev og elev-elev imellem nedbrydes i praksis. Varegørelse af relationer i praksis kan gøre det meget vanskeligt for den unge at realisere intimitet. En sådan praksiskonflikt vil kunne interioriseres over tid og dermed blive en psykisk konflikt; en motivkonflikt. Intimitet vil følgelig blive endnu vanskeligere at realisere, og ensomhed vil uretmæssigt fremstå som resultat af intrapsykisk dysfunktion
Unges selvopfattelse, køn og forældrestil
Authors: Spaten Ole Michael , Christiansen Nadia , Rahbek Julie , Engholm Bøytler Rahbek Linda , Dahl-Jensen Sara , Lyngsaa Ovesen Maj-Brit
Published: December 2022

Hvordan opfatter drenge og piger sig selv, og hvorledes påvirker forældrenes opdragelsesstil de unges selvopfattelse? Selv om de unge interagerer i en bred vifte af sociale sammenhænge, der kan skabe forvirring og frustration, viser undersøgelser, at danske unge generelt har en positiv selvopfattelse. I denne undersøgelse deltog 216 unge fra 9. klasse og 3.g. De udfyldte to internationale validerede spørgeskemaer “Self-Perception Profile for Adolescents” (SPPA) og ”Authoritative Parenting Measure” (APM). Vores resultater viser, at drengene vurderer sig selv højere end piger på områderne skole kompetence, atletisk kompetence, fysisk fremtræden og globalt selvværd, mens pigerne kun betragter sig selv højere på domænet adfærd. I denne artikel vil det blive diskuteret, hvordan vi kan forstå disse kønsforskelle. Desuden er der fundet en forskel i den måde drenge og piger er opdraget på. Der ses, at en større andel af drengene end pigerne er opdraget under den permissive opdragelsesstil, som er karakteriseret ved lav kontrol. Denne artikel forsøger at belyse baggrunden for disse fund og sammenligner resultaterne af tidligere forskning på området, ligeledes vil kulturelle forskelle blive inddraget.
Psyke og logos – to tilgange til Aristoteles’ lære om sjælen
Authors: Holst Jonas
Published: December 2022

Den foreliggende artikel giver en nyudlægning af en af de mest berømte definitioner af mennesket i den vestlige idetradition: ”Mennesket er det levevæsen, der har fornuft.” Citatet kan føres tilbage til Aristoteles, der i vid udstrækning baserer sin forståelse af sjælen på fornuftens herredømme over det mere uregerlige stræbende begær, og det er også denne forståelse, som den omfattende kommentarlitteratur til hans værk stort set altid har taget som sit faste udgangspunkt. Denne ”første” tilgang til sjælen rummer imidlertid en række problemer, som vil blive fremstillet med henblik på at genudlægge en anden tilgang til sjælen inden for rammerne af Aristoteles’ værk, hvor sjælen snarere end at være hierarkisk opbygget former et felt af sideordnede og vekselvirkende kræfter. Under inddragelse af Aristoteles’ begreb om venskab, philia, skal det afslutningsvis vise sig, at denne anden tilgang til sjælen i højere grad end den første tilgang stemmer overens med hans egen opfattelse af mennesket som et fornuftigt, fællesskabsstiftende væsen.
Caseformulering – i en udviklingspsykopatologisk referenceramme
Authors: Trillingsgaard Anegen , Elmose Mette
Published: December 2022

Det bliver stadig mere almindeligt at støtte sig til diagnostiske systemer som DSM-IV eller ICD-10 i udredningen af psykiske forstyrrelser hos børn og unge. Om end brug af diagnoser er blevet meget udbredt, udgør disse ikke et fyldestgørende grundlag for individuel behandlingsplanlægning i forhold til det enkelte barns vanskeligheder eller familiens behov. Der er behov for en supplerende metode som caseformulering, der kan give klinikeren bedre mulighed for at skabe en meningsfuld forståelse af barnets vanskeligheder samt et mere individualiseret, udviklingsorienteret og kontekstuelt grundlag for beslutninger om behandling. En god udredning munder ud i både en diagnostisk klassifikation og en klinisk caseformulering. I artiklen præsenteres en model for udarbejdelse af caseformulering i en udviklingspsykopatologisk ramme. Caseformulering i denne ramme er en sammenhængende teori om den enkelte case med hypoteser om: hvorfor vanskelighederne er opstået, hvad der opretholder dem, og hvad der forhindrer, at de bliver værre – set i lyset af barnets udviklingshistorie, sårbarhed, risikofaktorer samt beskyttende faktorer. Gennem udarbejdelse af caseformuleringen bringer klinikeren sit fags empiriske viden i anvendelse i forhold til den enkelte case på en systematisk måde. Der argumenteres for caseformulering som et eksempel på evidensbaseret praksis.
Socialt udviklingspotentiale hos børn med autisme?
Authors: Basse Fisker Tine
Published: December 2022

I artiklen fremlægges dele af konklusionerne fra en ph.d.-afhandling med titlen: Småbørn i interaktion. En undersøgelse af socialt udviklingspotentiale og muligheder for interaktion og relationsdannelse for småbørn med autisme i forskellige pædagogiske og organisatoriske miljøer. Nærværende artikel fokuserer på 3 typer interaktionelle analyser i forhold til børn med autisme, som interagerer med hinanden og med typiske kammerater. De interaktionelle analyser består af: indholdsanalyser, multimodale relationsanalyser og turtagningsanalyser. Det konkluderes, at de studerede børn med autisme udviser interesse for hinanden, at de til stadighed forsøger at indgå i interaktion med hinanden, at de udfører perfekt turtagning, men også at den verbale indholdsmæssige side af deres interaktion er svag. Samtidig viser analyserne, at børnene klarer sig bedre indholdsmæssigt, når de interagerer med en mere kompetent interaktionspartner. Dette peger på, at børnene besidder et potentiale for udvikling af sociale kompetencer, som dels er overraskende i forhold til deres diagnose, og dels at disse potentialer ikke ses i de her observerede pædagogiske miljøer, hvor relationerne blandt børnene ikke tillægges stor betydning. Det diskuteres, hvilke forklaringer der kan være på denne ’pædagogiske blinde plet’, og det foreslås, at en introduktion af multimodale forståelser af kommunikation samt en diskussion af diagnoseforståelsen i et udviklingspsykopatologisk perspektiv kan åbne de pædagogiske blikke for relationers og interaktioners betydning.