bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Violette Leduc og Tove Ditlevsens sentimentale scener
Authors: Hellberg Sherilyn Nicolette
Published: May 2022

This article considers the place of sentimentality in the reception and authorships of Violette Leduc (1907-1972) and Tove Ditlevsen (1917-1976). I take as point of departure the recent revival of both these authors in their original languages and in translation, in which they, even from feminist perspectives, seem to be evaluated in terms of their capacity for emotional restraint. Through close readings of Ditlevsen’s Ansigterne (The Faces, 1968) and Gift (Dependency, 1971) and Leduc’s Thérèse et Isabelle (1966), La bâtarde (1964) and Ravages (1955), I argue that both authors thematize the relationship between affect and aesthetics in ways which speak not only to the gendered contexts of their respective societies and cultural establishments, but also to contemporary efforts of feminist canon revision within literary studies and popular culture. I am particularly interested in the ways in which the relationship between words, form and feeling is dealt with across these authorships, and suggest that focusing on the authorship – in addition to the work and instead of the author – might open a kind of stage on which we might better understand how these texts render and relate to their various ”anxieties about audience” (Berlant, ”The Female Complaint” 238). The article contributes to existing scholarship on Ditlevsen and Leduc and develops new methods for addressing the relationship between gender and affect in literary criticism and in the ongoing production of literary history.
Fra sentimental magtesløshed til kolonial rædsel
Authors: Montesinos Volder Stephanie
Published: May 2022

The article explores the use of sentimental and Gothic emotionality in William Earle’s epistolary novel Obi or, The History of Three-Fingered Jack (1800). Literature about colonial slavery challenges previous notions of the relationship between the sentimental and the Gothic as literary traditions and modes of writing. The sentimental narrative often involves morally edifying tears and compassionate attempts to alleviate the suffering of others. In Obi’s Gothic passages, however, extreme sensitivity proves powerless or downright dangerous as tears and prayers for mercy overwhelm the senses of the sympathetic protagonists. In Earle’s literary representation of slavery and slave revolt, the Gothic mode demonizes the slave trade and highlights the breakdown of sentimental benevolence and its theatrical codes of emotional display. Thus, Earle’s novel complicates Lynn Festa’s reading of sentimental sympathy and pity as feelings that construct hierarchical relations of empire. In Obi, sentimental emotionality does not support racial inequality but is insufficient, nonetheless, as a model for useful social action.
Den prøvede familie
Authors: Ross Kjærgård Jonas
Published: May 2022

The troubled family, this article claims, is a recurring topos in the fictions of the Haitian Revolution. Most often, this topos is distinctively sentimental, designed to affect readers emotionally, and authors use the family in trouble as an emotionally charged political microcosm capable of negotiating the limits and rules of social inclusion and exclusion. In this article, Olympe de Gouges’ play L’esclavage des noirs (1792), published just months after news of the Haitian revolution reached France, is read alongside Émeric Bergeud’s Stella (1859), often heralded as the first Haitian novel. While Gouges’ play exemplifies the sentimentalism that characterized much French abolitionist thought (Festa, Dobie), the analysis also emphasizes the inegalitarian subject-object relation between the empathetic Frenchmen and the enslaved colonial workers. Writing from the Caribbean, Bergeaud deselects the standard tropes and stylistic elements favored by Gouges and other sentimental European abolitionists. In his attempt to write a foundational national novel, however, he too invokes the topos of the troubled family.
En stridsøkse i gale hænder
Authors: Wilde Nielse
Published: May 2022

Anmeldelse af Benjamin Boysen. Digtningen og filosofien hos Platon. 2019.
Indledning
Authors: Bro Henning
Published: May 2022

Indledning til METROPOL 2021, nr. 2
Opgaveløsningstilgange i en organisationskontekst
Authors: Ramic Mirza
Published: May 2022

Denne artikel fokuserer på to overordnede opgaveløsningstilgange, som organisationer i både den offentlige og private sektor bør tage stilling til i deres daglige arbejde med diverse opgaver. Den ene opgaveløsningstilgang er den exploitative, hvor erfaringer fra tidligere opgaveløsninger udnyttes, mens den anden er den eksplorative, hvor der eksperimenteres med nye og radikalt anderledes opgaveløsninger. Begge tilgange er yderpunkter på en kontinuert skala, hvor det er organisationens opgave at finde den rette kombination af disse to til hver opgave eller gruppe af lignende opgaver. Omverdenens betydning i form af dens volatilitet, eksogene chok, konkurrenceintensiteten og beskyttelse af ophavsret diskuteres for valget af det hensigtsmæssige trade-off mellem tilgangene. Til sidst afrundes der med en diskussion af, hvordan organisationsdesignet i form af graden af formalisering, centralisering og specialisering kan benyttes til at facilitere implementeringen af opgaveløsningstilgangene i en organisation.
Politisk observans og interesse blandt lærerstuderende. Kilden til demokratisk dannelse i Danmark?
Authors: Heyn Nielsen Peter
Published: May 2022

Dansk lovgivning foreskriver, at skolen skal forberede eleverne til livet i et samfund med folkestyre. I denne artikel undersøges den politiske profil for de lærerstuderende, der i fremtiden skal varetage denne rolle som demokratiske ”dannere”. På baggrund af en spørgeskemaundersøgelse foretaget i april-maj 2021 ses det, at lærerstuderende er særdeles venstreorienterede og særdeles optagede af den grønne dagsorden. De anser sig selv som meget politisk interesserede, selvom der er mange af dem, der ikke kender til flere af regeringens centrale økonomiske ministre. Der er ikke store forskelle på de lærerstuderende på tværs af, hvilke fag de har valgt på læreruddannelsen. Der er til gengæld forskel på de studerende alt efter, om de har været indskrevet på andre uddannelser før læreruddannelsen. De studerende, der har været det, synes at have større politisk selvtillid og politisk viden. Det kunne være et argument for en yderligere akademisering af læreruddannelsen i fremtiden.
Erhvervslivet som skaber og spreder af dansk kultur – grobund for øget offentlig-privat samarbejde i dansk kulturdiplomati
Authors: Gad Marie , Millant Jonathan Tornbjerg
Published: May 2022

Selv om diplomati ofte anses som værende et statsligt anliggende, har erhvervslivet også en vigtig rolle i at fremme en nations interesser internationalt via handel og investeringer. For langt hen ad vejen er det i det private, at kultur bliver skabt, og på mange måder er erhvervslivet med til at sikre, at dansk kultur bliver udbredt internationalt til inspiration for stater og virksomheder verden over. Dansk erhvervsliv er derfor en nøgleaktør i Danmarks kulturdiplomati. Det gælder bl.a. i forhold til at udbrede den samfundsmodel, Danmark gerne vil være kendt for. Det er en model, der bygger på velfærd, ansvarlighed og bæredygtighed. Dansk erhvervsliv trives generelt bedst på markeder, hvor der er styr på love, regler, menneskerettigheder og antikorruption, og mange bygger deres globale markedsføring på den nordiske samfundsmodel – hvormed de også er med til at udbrede denne globalt.
Dansk kulturdiplomati finder formen: To årtier med strategisk international kulturudveksling set fra New York
Authors: Derno Maiken Tandgaard
Published: May 2022

Dansk kulturdiplomati har gennemgået en rivende udvikling de senere år. Hvor der indtil udgangen af 1990’erne var tale om en decentraliseret rolle som faciliterende medspiller i Danmarks internationale kulturudveksling, er denne rolle igennem de seneste to årtier gradvist blevet sat i system i kraft af tværministerielle samarbejdsaftaler og strategiske handlingsplaner i tæt dialog med kulturlivets egne aktører. I dag trækker Danmarks kulturdiplomati på en velafprøvet projektorganisering og fleksibel værktøjskasse til sikring af høj kkunstnerisk valitet, interkulturel dialog, kultureksport og markedsføring af Danmark i udlandet med store kulturelle, økonomiske og politiske gevinster til følge.
Samtaler fremmer forståelsen. Dansk kulturdiplomati i Mellemøsten
Authors: Erle Jakob
Published: May 2022

Denne artikel diskuterer, hvad kulturdiplomati er – gennem eksempler fra fire års praksis i Egypten fra starten af 2011 til udgangen af 2014. Der opstår spændinger, når man bruger kultur som element i diplomatiet. Diplomati handler om varetagelse af statens interesser overfor andre stater. Det kræver troværdig stringens og entydighed. Kultur derimod rummer samfundets mangfoldighed af synspunkter, identiteter og udtryk. Hvis kultur skal indgå produktivt i den diplomatiske praksis, stiller det krav til diplomatiet om mod og dømmekraft til at give plads til de mangfoldige kulturelle synspunkter og udtryksformer. Ellers vil den kulturelle indsats blive reduceret til utroværdig propaganda og vil derfor være uden virkning. Kulturdiplomatiets vigtigste formål er gensidig læring, som kan bidrage til positiv udvikling for alle parter i udvekslingen – men vil også være præget af en stor opmærksomhed overfor skjulte motiver bag indsatsen. Små lande som Danmark, der ikke har styrken til økonomisk og/eller militært pres, kan imødegå eventuelle mistanker om manipulation. Derfor er mulighederne for en åben udveksling af kultur større for os end for stormagterne.
What is the “culture” in cultural diplomacy? Three responses from Qatar
Authors: Eggeling Kristin Anabel
Published: May 2022

Cultural diplomacy is a well-established branch of diplomatic practice. It is commonly understood as a governmental tool to mediate the relations between polities through mutual recognition of societal distinctions in ‘cultural’ domains, such as music, sports, education, or art. Examples may include celebrating the success of national athletes at international sporting events or the opening and hosting national language institutes in foreign countries. Given the “soft”, seemingly cushy, and eventually unmeasurable effects of such practices, cultural diplomacy often remains side-lined in serious studies of diplomacy that prefer to focus on conflict mediation or multilateral negotiations. This side-lining, I argue in relation to the cultural diplomacy efforts of Qatar – a young, emerging, and little discussed country in international relations – is short-sighted as it overlooks cultural diplomacy’s political edge in first imagining and then performing a national “culture”. Rather than analysing the effects or comprehensive contents of Qatar’s cultural diplomacy, I focus in this paper on its everyday enactment in state institutions – including the Qatar Tourism Association, Qatar Museums, and the Katara Cultural Village – to show how they are intimately involved in imagining the national (hi)story of the state. To get at that, I take a step back from programmatic analyses and simply ask: what is the “culture” in Qatar’s cultural diplomacy? Three responses emerge, two in the form of streamlined stories of national origins and futures, and one in the form of a characterisation of political style. In the first, “culture” is equated with authenticity, historical heritage, and romanticised accounts of what it truly means to be “Qatari”. In the second, “culture” is equated with having a strong and sustainable vision for the future where Qatar sits among the most developed states in the world as global cultural “hub”. In the third, “culture” becomes a way of doing things, here tied to the way in which Qatar is imagined to be moving forward on its journey to (international) development as guided by the vision of its ruling elite. Overall, the analysis shows that cultural diplomacy should be taken seriously as a domain of international political practice, as it is here that we can get an insight into the meeting of global and local politics, including struggles over authority, identity, and legitimacy.
Muslimerne bag skærmen: Danske muslimers onlinefællesskaber
Authors: Dige Karoline Marie Donskov
Published: May 2022

Artiklen undersøger forskellige typer af onlinefællesskaber blandt danske muslimer på Facebook og finder fire overordnede typer af fællesskaber: politisk aktivistiske, reaktivt religiøse, pragmatisk religiøse og velgørenhedsorienterede fællesskaber. En indholdsanalyse af fællesskabernes opslag og selvbeskrivelse klarlægger den enkelte fællesskabsklynges karakteristika. Gennem et online spørgeskema (N = 80) og interviews med spørgeskemarespondenter kortlægges brugernes syn på og brug af fællesskaberne i klyngerne. Herudover undersøges forestillingen om ”muslim” som efterkommernes stærkeste identitetskategori og deres prioritering af ummahen frem for det nationale tilhørsforhold. Artiklen finder, at hovedparten af respondenterne giver udtryk for det religiøse som del af privatsfæren, og at Facebookfællesskaberne derfor mere udgør interessefællesskaber end identitetsbærende fællesskaber.
Den nye islamdebat: Generation Identitærs ideer og metoder
Authors: Kühle Lene , Christensen Henrik Reintoft
Published: May 2022

I artiklen viser vi, at den identitære bevægelse har været med til at forny den islamkritiske debat og aktionsform i Danmark. Historisk har den indvandringskritiske højrefløj udvist en nationalistisk skepsis over for både indvandring og det europæiske projekt. Med Generation Identitær har det ændret sig. Nu er det en fælles europæisk identitet, der skal forsvares mod islam. Ikke fordi islamisk kultur er mindre værd, men fordi den ikke hører til i Europa. Ydermere føres den nye islamdebat med nye midler inspireret af bevægelser og aktionsformer, man normalt forbinder med venstrefløjen f.eks. happenings og banneraktioner. Endelig er deres mål ikke kun at anspore den partipolitiske højrefløj til handling, men at ændre måden man taler om indvandring i hele samfundet.
Verdens største cykelløb kommer til Sønderborg – et event med internationalt sigte og lokal indvirkning
Authors: Agazadeh Emal Sadeq , Kristensen Iris Secher , Iversen Andreas Møller
Published: May 2022

Til sommer bliver de tre første etaper af verdens største cykelløb, Tour de France, afholdt i Danmark. En række danske kommuner har i fællesskab og individuelt påtaget sig opgaven med at tiltrække, planlægge og afholde disse etaper. Vi undersøger i denne artikel, hvordan Sønderborg Kommune løfter opgaven med planlægning og afholdelse af Tour de France. Vores hovedargument er, at Sønderborg Kommune ved en styring karakteriseret af metagovernance formår at engagere det lokale civilsamfund og erhvervsliv og derved høster mange positive effekter. I forlængelse af analysen fremstiller vi en række anbefalinger, som andre danske kommuner med fordel kan bruge som guidelines i forhold til at tiltrække og afholde internationale events.
“Der kom et Hølæs kørende...”
Authors: Ehlers Dam Anders
Published: May 2022

This article offers a reading of Johannes V. Jensen’s novel The Fall of the King under the perspective of an aesthetics of appearing. Firstly, it presents recent theories of appearing (Seel, Gumbrecht, Bohrer). Secondly, it analyzes selected passages of the novel, where different kinds of appearing are described. In its final part, the article discusses appearing in relation to aesthetic intensity.
Kongens Falds positionering på tværs af markeder
Authors: Wenusch Monica
Published: May 2022

In my article I examine the diverging and manifold images of the novel Kongens Fald as depicted in resp. the Danish and German-speaking contemporary reception, due to the different conditions and contextualizations in the resp. book markets. Theoretically my analysis is mainly based on D.F. McKenzie’s thoughts outlined in “The Book as an Expressive Form” (1985).
Omkring romanen Kongens Fald og dens illustratorer
Authors: Jørgensen Aage
Published: May 2022

Jensen’s novel has been published in a string of different editions, drawing on different illustrators. In this article, Jørgensen examines the collaborations between Jensen and the key illustrators of the novel: Gudmund Hentze, who in 1900-1901 provided covers for the three volumes that the novel originally was published in; Valdemar Andersen, famous for his 1906 portrait of Jensen, who illustrated the second edition of the novel in 1913; and Aage Sikker Hansen, who was the first to fully illustrate the novel as it was published in relation to Jensen’s Nobel Prize award in 1944.
Hvad naturdigterne altid har fornemmet, og hvad lyrikhistorie også kan være
Authors: Kristian S. Rustad Hans
Published: May 2022

Anmeldelse af Erik Skyum-Nielsen: En særlig del af naturen. Læsninger af 20 danske digte, Informations Forlag, 2021.
Anerkendte kristne trossamfund 2010-2020
Authors: Christensen Henrik Reintoft , Nielsen Marie Vejrup
Published: May 2022

Udviklingen blandt anerkendte kristne grupper i perioden 2010-2020
Anerkendte muslimske trossamfund, 2010- 2020
Authors: Kühle Lene
Published: May 2022

Anerkendte muslimske trossamfund, 2010- 2020
Jødiske og øvrige trossamfund 2010-2020
Authors: Christensen Henrik Reintoft
Published: May 2022

Jødiske og øvrige trossamfund 2010-2020
Kristne kirker under COVID-19: globale nedslag
Authors: Thorsen Jakob Egeris
Published: May 2022

Kristne kirker under COVID-19 over hele verden
Tro og livets andre store spørgsmål under corona-krisen
Authors: Christensen Henrik Reintoft
Published: May 2022

Resultater fra første runde af en undersøgelse af befolkningens syn på religiøse og eksistentielle aspekter af corona-pandemien
”Den der betaler musikken”: En moskehistorie
Authors: Kühle Lene
Published: May 2022

En gennemgang af en case vedrørende udenlandske donationer til moskeer i Danmark
Introduktion til Religion i Danmark 2009
Authors: Borup Jørn , Kühle Lene , Nielsen Marie Vejrup
Published: May 2022

Nyt om godkendte trossamfund i Danmark i dag
Anerkendte og godkendte trossamfund i Danmark
Authors: Dybdal Rene
Published: May 2022

At den Danske Folkekirke besidder en juridisk særstatus i forhold til andre trossamfund i Danmark hersker der næppe nogen tvivl om – også selvom det med jævne mellemrum debatteres i offentligheden, hvorvidt kirken skal bevare denne status og ikke mindst de privilegier, denne status medfører. De fleste er ogsåbekendt med, at andre trossamfund kan søge om og opnå særlige juridiske og økonomiske privilegier. Hvad der skal til for at opnå disse, og hvad de er, hersker der imidlertid i udpræget grad misforståelser omkring. En udbredt forestilling er fx, at trossamfundene søger om godkendelse ’for pengenes skyld’, også selvom de færreste rent faktisk opnår nævneværdige økonomiske gevinster ved en sådan status. Der hersker også en generel forvirring omkring de grader af status, som trossamfund tidligere har og i dag kan tildeles. Senest bragte en sådan forvirring eller misforståelse yderlige brænde til bålet under Muhammedtegningskrisen, da en dansk-muslimsk delegation i december 2005 rejste til Mellemøsten for med fremtrædende muslimske lærde og ledere at diskutere Danmarks forhold til islam. Blandt argumenterne der blev præsenteret som bevis for de tilsyneladende vanskelige forhold, islam lever under i Danmark, blev det bl.a. fremhævet, at Islamisk Trossamfund ikke var anerkendt som trossamfund af den danske stat. Sandt nok. Hverken dette eller andre muslimske trossamfund bærer prædikatet anerkendt trossamfund i Danmark. Hvad der dog ikke blev nævnt var imidlertid, at den danske stat med indførelsen af ægteskabsloven i 1969 ophørte med at tildele ansøgende trossamfund status som anerkendte for herefter i stedet at tildele dem status som godkendte trossamfund. Godkendt som trossamfund er og var Islamisk Trossamfund i 2005 med samme rettigheder og privilegier som andre godkendte trossamfund i Danmark. Målet med denne artikel er at give et overblik over hvilke statusmuligheder religioner i Danmark kan opnå, hvilke kriterier der skal opfyldes for at opnå en sådan status, og hvilke rettigheder og privilegier disse giver.
Når medierne ændrer religion - kirkekritik og spiritualisme
Authors: Hjarvard Stig
Published: May 2022

Medierne er blevet en helt central kilde, når danskerne vil beskæftige sig med religiøse anliggender i bred forstand. Kirkegang og bibellæsning er forbeholdt et beskedent mindretal, hvorimod en betydeligt større del af befolkningen bruger tv, romaner, film, internet og radio til at pleje magiske, åndelige og religiøse interesser uden for folkekirkens regi. De store fortællinger om det godes kamp mod det onde henter vi ikke længere fra bibelen eller andre religiøse skrifter, men fra film, tv, romaner og computerspil. Medierne formidler ikke blot tekster om religiøse emner, men producerer selv en mangfoldighed af produkter med større eller mindre religiøst indhold, der dermed præges af mediernes mellemkomst. Den faktuelle information og diskussion af religionen underlægges journalistiske nyhedskriterier, og de fiktive fortællinger produceres og formidles ikke af præsteskaber, men af professionelle mediefolk som instruktører, manuskriptforfattere, art directors m.fl. Jyllands-Postens offentliggørelse af Muhammed-tegninger viste med al tydelighed, at medierne kan være med til at udfordre eksisterende religioner, ligesom medierne kan bruges til at fremme religiøse interesser. Med mobiltelefoner kunne islamiske tilhængere annoncere og koordinere spontane demonstrationer på tværs af landegrænser, og danske myndigheder måtte på arabiske satellitkanaler og internettet udøve diplomatiske anstrengelser i fuld offentlighed. Mediernes betydning for religionen er imidlertid ikke forbeholdt islam. Også den hjemlige protestantiske kirke er på flere måder udfordret af mediernes øgede betydning i samfund og kultur. Medierne har på en række områder overtaget folkekirkens rolle, men her er der tale om en proces, der er foregået over længere tid og uden de store politiske eller religiøse konflikter.
Danske trossamfund på internettet
Authors: Fischer-Nielsen Peter
Published: May 2022

Denne artikel omhandler tre formål, som de officielle trossamfunds hjemmesider i dag tjener i forskellig grad: de informerer, inviterer og involverer. Hvor information og invitation handler om at præsentere og gøre hjemmesidens besøgende interesserede i at tage del i offline forsamlinger, aktiviteter og begivenheder, handler den involverende brug om at give hjemmesidens besøgende mulighed for at tage del i aktiviteter online. De første to formål ligner det, som den canadiske religionssociolog Christoper Helland har betegnet religion online, en ovenfra og ned religiøs kommunikation, hvor et trossamfund overfører sine budskaber til internettet uden at ændre indholdet og formen væsentligt.  Man kommunikerer, som man ville gøre det i et kirkeblad eller fra prædikestolen. Sidstnævnte formål, involvering, ligner Hellands anden betegnelse online religion, hvor religion i højere grad opstår nedenfra som resultat af interaktion mellem brugere på internettet (Helland 2000). Med en anden terminologi kan man også beskrive det som en forskel mellem web 1.0, der beskriver envejskommunikation fra afsender til bruger, og web 2.0, der i højere grad handler om en brugerinddragende kommunikation. Denne skelnen tilfører også en historisk dimension til problemstillingen, idet web 2.0 kan ses som en nyere udvikling inden for brugen af internettet. I artiklen vises, at alle tre formål, information, invitation og involvering, er at genfinde på trossamfundenes hjemmesider, men at det især er de første to, der er fremtrædende.
At få religion på landkortet
Authors: Nielsen Marie
Published: May 2022

Religion er en del af den konkrete, lokale kulturhistorie, og museerne spiller en central rolle i at sikre den viden, vi behøver for at kunne fortælle om religion i dansk kulturhistorie i fremtiden. Museer har ofte et unikt indblik i den lokale kulturhistorie og et stærkt netværk i det lokale kulturliv, som er en ressource i arbejdet med at forstå og formidle om religion i et lokalt perspektiv. Samtidigt er der ofte brug for specifik viden om bestemte trossamfund og om overordnede linjer om historiske udviklinger og samtidens tendenser i forhold til religion, som universiteternes religionsforskere kan bidrage med. Samarbejdet mellem museer og universitet kan derfor skabe nye indsigter om religion som en del af den lokale kulturhistorie.
Nye øjne på religion i udstillinger
Authors: Laursen Anneken Appel , Najjar Shaymaa Ahmad
Published: May 2022

Denne artikel undersøger, hvad der sker, når levet religion sættes på museumsansattes dagsorden i Den Gamle By. Inviterede gæsters erfaringer indsamles. De deles med museets ansatte for at undersøge, om gæsters erfaringer kan fungere som øjenåbnere, i forhold til at de ansatte kan finde veje til at inddrage religion i formidlingen af det levede liv? Artiklen er en procesbeskrivelse, hvor der løbende vil blive reflekteret over fordele og ulemper ved de forskellige fremgangsmåder.
Religionsfaglighed på et museum
Authors: Stadager Sara Fredfeldt
Published: May 2022

Dette kapitel fortæller om, hvordan arbejdet med religionsperspektiv på museum i høj grad også handler om, hvilken rolle religion og bestemte religiøse traditioner spiller i samfundet i dag, og ikke kun i Danmark, men også i et større, globalt perspektiv. Det er også et kapitel om anerkendelse og muligheder for samtale, og hvordan netop religionsperspektivet er en unik mulighed for at forbinde fortid og nutid, kendte og ukendte fortællinger og engagere både de besøgende og samfundet generelt i en dialog om religion før og nu.
Mellem familiealbums, turbaner og palkier
Authors: Hermansen Catherine Kyø , Jeppesen Emma Barnhøj
Published: May 2022

Sammen med 300 besøgende slog Immigrantmuseet i februar 2020 dørene op til en ny særudstilling om en lille religiøs minoritetsgruppe. Sikherne i Danmark – Meet the Sikhs var navnet på udstillingen, der gennem private fotos, genstande og livsberetninger fortalte historien om det danske sikh-samfund gennem de seneste 50 år. Med et fælles ønske om at formidle de danske sikhers migrationshistorie indgik Immigrantmuseet i sensommeren 2019 et nyt partnerskab med repræsentanter for det danske sikh-samfund, herunder organisationerne Sikh Ungdom, Øst Punjab kulturforening og Sikh Archive. Partnerskabet kulminerede i en omfattende særudstilling, der gav museets brugere indblik i en særlig minoritetsgruppe i Danmark og samtidig bestyrkede brugernes udsyn til verdenen.
Konklusion
Authors: Nielsen Marie Vejrup , Djupdræt Martin Brandt
Published: May 2022

I konklusionen samler vi vores erfaringer og overvejelser omkring hvad vi har lært om at arbejde med religionsperspektiver på museum og vores overvejelser om samarbejdet mellem museer og universitetsmiljøer
Forord og tak
Authors: Nielsen Marie
Published: May 2022

Forord og tak
Statslig godkendelse af (fra Folkekirken) "afvigende trossamfund"
Authors: Jensen Tim
Published: May 2022

Proceduren omkring godkendelse af trossamfund trækker tråde tilbage til tiden før indførelsen af religionsfrihed med Grundloven i 1849. Voksende religiøs mangfoldighed har ledt til en kritik af proceduren for godkendelse af trossamfund, især i perioden op til 1998, hvor ansvaret lå hos en repræsentant for folkekirken. Efter nedsættelsen af et rådgivende fagudvalg for godkendelse af trossamfund er kriterierne for godkendelse i de senere år blevet mere gennemskuelige, men der er stadig ting, der kan gøres, for at proceduren lever op til de krav, man kan stille om rimelig ligestilling.
Evangelist - på mission i Danmark
Authors: Gottfredsen Rikke
Published: May 2022

TV, tungetale, chat og fortælling– om redskaber i moderne missionsarbejde. Den kristne missionsforening Evangelist er kendt fra medierne, hvor foreningen ofte fremstilles som hjernevaskende og provokerende. Prædikater foreningens prædikant Christian Hedegaard glæder sig over, for det viser offentligheden at Evangelists arbejde virker. Evangelist er en del af den karismatiske pentakostale bevægelse, og de tager alle virkemidler i brug for at opfylde missionsbudet: For, som der står i Biblen, Jesus kommer ikke og henter de frelste, før alle mennesker har hørt evangeliet!
Religion, migration og integration
Authors: Borup Jørn
Published: May 2022

Sammenhængen mellem religion og integration har de sidste år været genstand for debat. Artiklen kommer ind på begreber og sammenhænge relateret til området (migration, diaspora, assimilation, etnicitet, kultur) og ser på religionens mulige rolle som negativ eller positiv ressource i integrationsspørgsmål.
Religionsundervisning i godkendte trossamfund
Authors: Bisbjerg Marie
Published: May 2022

Metode og metodiske overvejelser er en del af alle forskningsprojekter, men hvordan foregår udvælgelsen og det deciderede arbejde med metode egentlig på store forskningsprojekter på universitetet? Denne artikel vil skitsere og diskutere udfordringer og overvejelser i forhold til metode med hensyn til forskningsprojektet ”Religiøs fritidsundervisning for børn og unge blandt muslimske grupper i Danmark”.
Stor ståhej for ingenting - en sociologisk optælling af niqabier i Danmark
Authors: Warburg Margit , Johansen Birgitte Schepelern , Østergaard Kate
Published: May 2022

Burka-debatten i 2009-2010 døde stort set ud, efter at forskere havde undersøgt, hvor mange kvinder, der bærer ansigtsdækkende beklædning i Danmark. I denne artikel redegøres for nogle af de metoder og beregninger, som lå til grund for det offentliggjorte resultat på 100-200 kvinder i alt, hvoraf omkring halvdelen er etnisk danske kvinder, der er konverteret til islam.
Religionernes Dag
Authors: Rasmussen Nina , Rasmussen Kristine
Published: May 2022

Følgende artikel er skrevet af lektor Nina Rasmussen og adjunkt Kristine Rasmussen fra Svendborg Gymnasium og HF. Artiklen handler om erfaringerne med at arbejde med et samtidsreligionsprojekt i gymnasieskolen og indeholder både overvejelser fra de to undervisere og respons fra to af de elever, der deltog i projektet.
Islam i Danmark
Authors: Jacobsen Brian Arly
Published: May 2022

Siden Anden Verdenskrig har der ikke foreligget oplysninger vedrørende antallet af tilhørere indenfor forskellige trossamfund på baggrund af folketællinger. Derfor er man nødt til at anvende andre metoder, hvis man skal vurdere antallet af muslimer i Danmark. Udfordringen i at tælle den ‘muslimske tilstedeværelse’ eller en hvilken som helst anden religiøs gruppe udenfor Folkekirken relaterer sig ikke kun til de få tilgængelige data, men også til den kendsgerning, at der er mere end en definition på, hvem som skal inkluderes, og hvem der ikke skal i en udvalgt religiøs gruppe.
Kristendom i celleform - gruppestrukturer i kristendom i Danmark
Authors: Nørlev Lars Buur
Published: May 2022

Denne artikel tager udgangspunkt i mit bachelorprojekt, der med inddragelse af en valgmenighed og en frikirke i Aarhus, havde til formål at undersøge brugen af grupper og disses deltagere, i en dansk, protestantisk, kontekst.  Undervejs vil jeg henvise til nogle amerikanske cases som primært er hentet fra bogen "Reinventing American Protestantism –Christianity in the New Millenium" (1997) af Donald E. Miller, professor i religion ved University of Southen California. Bogen gennemgår, kort fortalt, en række kirker der i E. Millers øjne adskiller sig tilstrækkeligt fra tidligere kirkelige organisationer til at retfærdiggøre begrebet  "new paradigm churches” –en ny form for kirke. Et fællestræk ved disse kirker er, blandt  andet, deres systematiske arbejde med gruppestrukturer i deres respektive organisation.
En kirke eller flere? De ortodokse kirker i Danmark
Authors: Hvithamar Annika
Published: May 2022

Ortodoks kristendom forbindes ofte med en form for kristendom, som hører hjemme i sydligere eller østligere himmelstrøg end det danske. Men der har været ortodokse kristne i Danmark siden 1800-tallet. Og de vokser i disse år. Men er der tale om en kirke – den ortodokse kirke, eller er der tale om flere kirker – de ortodokse kirker? På Familiestyrelsens hjemmeside optræder i dag fem ortodokse kirker: To russiske, en serbiske, en makedonske, en rumænsk og den ortodokse kirke i Danmark. Det kan umiddelbart virke modsætningsfyldt. Men svaret ligger dels i den ortodokse kirkes historie og organisationsstruktur og dels i den historiske udvikling i Europa. Hvad en ortodoks kirke er, og hvordan de har udviklet sig i Danmark er derfor temaet for denne artikel.
Religion i udkantsdanmark - religion og religiøs aktivitet på Lolland-Falster
Authors: Birch Rasmus
Published: May 2022

Udviklingen i Danmarks yderområder har været i mediernes fokus de sidste par år. Udkants-Danmark eller Den rådne banan har været anvendt som betegnelse for de dele af Danmark, som er perifere i forhold til de dele af landet, hvor væksten og befolkningen er koncentreret.  Danmarks perifere områder er præget af øget fraflytning af både virksomheder og befolkning. Den manglende befolkningstilvækst påvirker disse områder både økonomisk og socialt. Mediernes fokus har været rettet mod tabet af arbejdspladser og social stagnation. Men hvordan udvikler religion sig i disse områder? Denne udvikling i det religiøse landskab i Danmarks periferi har kun sjældent været belyst. Denne artikel bygger delvist på en religionsdemografisk undersøgelse, der havde til hensigt at belyse den religiøse udvikling på Lolland-Falster, samt en tidligere analyse af Lolland-Falsters stifts kirkestatistik, udført på vegne af stiftet.
At tælle danske buddhister
Authors: Borup Jørn
Published: May 2022

At tælle buddhister er væsentligt til generelt at få en forståelse og afgrænsning af, hvad man dybest set forstår ved ’buddhist’ og ’buddhisme’. Det hører til den bredere disciplin, som kan kaldes religiøs demografi (Johnson and Grim 2013). Buddhismen i Danmark er en rigtig god case til at diskutere religiøs demografi. Da langt de fleste buddhister herhjemme og i Vesten generelt er immigranter (og efterkommere) fra buddhistiske lande i Asien, vil hovedfokus også her være på disse.
Ritualiseringer hos Jesu Kristi Kirke af de Sidste Dages Hellige - Vejen til templet
Authors: Zerahn Sandra Bøgh
Published: May 2022

Denne artikel bekriver ritualer hos Jesu Kristi Kirke af de Sidste Dages Hellige (Mormonkirken) med særlig vægt på de ritualer, der knytter sig til brugen af tempelet. Ud fra ritualteori (Catherine Bell) diskuteres brugen af ritualer i denne kirke i dag.
Mellemøstlige kristne i Danmark
Authors: Galal Lise Paulsen
Published: May 2022

Denne artikel giver et indblik i de mange mellemøstlige kristne grupper, der findes i Danmark i dag. Artiklen er baseret på forskningsprojektet Mellemøstlige kristne grupper i Europa: Definitioner og identifikationer (DIMECCE), som har studeret egyptiske, assyriske og irakiske kristne i Storbritannien, Danmark og Sverige.
De godkendte muslimske trossamfund - og de nye tendenser
Authors: Kühle Lene , Larsen Malik Christian Reimer
Published: May 2022

Denne artikel præsenterer de nyeste tendenser inden for muslimske trossamfund i Danmark i dag herunder: synliggørelsen af moskéerne; professionaliseringen af islamiske autoritet og konsolidering af moskéernes organisation.Derudover ser artiklen nærmere på træk ved de godkendte muslimske trossamfund i Danmark i dag.
Danske moskéer på Facebook
Authors: Uhd Jonas Aahave
Published: May 2022

Med baggrund i dét, vi ved om de danske moskéer, fra henholdsvis Religion i Aarhus (2013), Moskeer i Danmark (2006) samt Moskeer i Danmark II (udkommer efteråret 2017), vil denne artikel mere specifikt præsentere resultaterne af en eksplorativ og kortlæggende undersøgelseaf moské-landskabet på Facebook. Spørgsmål som ’Hvor mange moskéer bruger Facebook?’, ’Er der forskel i repræsentation af anerkendte trossamfund og ikke-anerkendte trossamfund?’, ’I hvor høj grad bruger moskéerne mediet?’, ’Hvad opdaterer de generelt om?’ og ’Hvordan vil degerne fremstå?’ vil blive forsøgt besvaret. Resultaterne vil efterfølgende tolkes i lyset af ovenstående problemstilling, dog mere specifikt: mediernes enten komplementerende eller begrænsende effekt på moskéernes autoritet og autenticitet.
Danske moskéer og godkendelsen af trossamfund
Authors: Hildebrandt Karen
Published: May 2022

Hvorfor ønsker moskéerne i Danmark at blive godkendte trossamfund? Ifølge Axel Honneth er ønsket om anerkendelse et menneskeligtgrundvilkår, hvilket måske kan forklare hvorfor moskéerne ønsker at opnå godkendelse. Honneth beskriver tre forskellige former for anerkendelse: den kærlighedsmæssige anerkendelse, den retslige anerkendelse og den solidariske anerkendelse (Honneth 2006). En godkendelse som trossamfund giver en række juridiske rettigheder og fordele, hvilket øgerfølelsen af retslig anerkendelse hos moskéerne. Undersøgelser viser, at islam og muslimer i den offentlige debat i Danmark ofte omtales som trusler mod danske værdier, og moskéer ses som værende direkte modvirkende til integration (Gad 2011, ECRI 2006, Jacobsen 2013). Dettemedfører en mangel på solidarisk anerkendelse fra samfundet blandt danske muslimer. Man kan derfor forestille sig, at moskéerne ønsker at tage afstand fra den måde, de omtales på i de danske medier. Det Rådgivende Udvalg vedr. Trossamfund er ministerens fagligeekspertudvalg, der behandler ansøgningerne og herefter giver deres anbefaling til ministeren. Udvalgets vigtigste kriterium for godkendelse er, at der er tale om et trossamfund med gudsdyrkelse som formål (Kirkeministeriet 2011). Et centralt spørgsmål er derfor, hvorvidt moskéerne i deres ansøgninger ønsker at modsvare den offentlige debats negative beskrivelse af islam og dermed fokuserer på integration, eller omde i højere grad er rettet mod udvalget og derfor fokuserer på religion. For at få svar på dette har jeg i forbindelse med mit bachelorprojekt undersøgt, hvorvidt 21 moskéer benytter sig af religions- eller integrationsvirkemidler i beskrivelsen af deres formål og aktiviteter, når deansøger om godkendelse som trossamfund i Danmark. Ved virkemiddel forstår jeg en strategisk retorisk beskrivelse af et tema. Det vil sige, når man anvender en bestemt formulering for atopnå et bestemt formål.
Uddrag fra ”Forord” i ‘Postkapitalisme – en guide til vores fremtid’
Authors: Mason Paul , Nielsen Karsten
Published: May 2022

Uddrag ‘Postkapitalisme – en guide til vores fremtid’ oversat af Karsten Nielsen
Gå så med glæde til dit arbejde - socialitet og sakramentalitet i Martin Luthers kaldslære
Authors: Krause Jørgensen Eva
Published: May 2022

THEN GO TO YOUR WORK WITH JOY - SOCIALITY AND SACRAMENTAILITY IN MARTIN LUTHER'S TEACHING OF THE CALLINGThe article investigates Martin Luther’s teaching of the calling in a social perspective. In the tradition following the pioneering work of Max Weber, the Reformation has often been interpreted a steppingstone towards processes of disenchantment, secularization and rationalization. In recent years, a growing body of literature has argued that this tradition overlooks crucial elements of reformation spirituality such as sacramentality, sociality and the affirmation of ordinary life. With his conceptualization of work as a calling, Luther elevated and sanctified the everyday life and activities as a central component of the Christian life and the constitution of society. Here we might find the seed for the exceptionally high value ascribed to work in contemporary, Lutheran Nordic societies.
Marx i Amerika – Et Interview med professor Andrew Hartman
Authors: Dias Tobias , Møller Ziegler Magnus
Published: May 2022

Interview med professor Andrew Hartman af Tobias Dias og Magnus Møller Ziegler
”Lad os tænke denne tanke” – En indledende bemærkning til Nietzsches Lenzerheide-notat
Authors: K. Westergaard Peter
Published: May 2022

Indledning til Den europæiske nihilisme af Friedrich Nietzsche
Den europæiske nihilisme
Authors: Nietzsche Friedrich , Pasgaard-Westerman Martin
Published: May 2022

Den europæiske nihilisme af Friedrich Nietzsche oversat af Martin Pasgaard-Westerman
Gralen, kætterne og korstoget – Myter og middelalderisme i Languedoc
Authors: Imer Kappel Trine
Published: May 2022

The Languedoc region between the Rh.ne River and the Pyrenees is renowned for its medieval history. Or rather, its special version of medievalism. This article seeks to explain how and why the Albigensian Crusade (1209-1229) and the heretical Cathars came to be intertwined with myths about the Holy Grail after World War I by examining three different definitions of medievalism by Eco, Gentry & Müller, and Matthews. The theories approach medievalisms from different perspectives, but they all pay special attention to the political usage of medievalisms, which can be detected in all corners of the Albigensian Crusade historiography and fictional literature. This shows that a special Occitanian medievalism-hybrid has been created, which is constantly being developed and highlighted by both literature, myths and the region’s tourism industry. Finally, the article argues that the perceptions of medieval Languedoc and the myths surrounding the area reflects the challenges and political reality of the authors’ own time and experiences.
Frihed og kong Valdemar! – Politisk middelalderisme i Levin Christian Sanders Niels Ebbesen af Nörreriis (1797) og Malthe Conrad Bruuns ”Niels Ebbesen. Tyrandræberen” (1797)
Authors: Kjærulff Berit
Published: May 2022

In the 1790s, the Danish publicity abounded with debate about freedom, republican ideas, and the Danish monarchy. This debate did not express itself as much in critique of the Crown as in terms of discursive attempts to reconcile republican ideas with the Danish absolute monarchy. In this article, it is argued that contemporary literature was an important instrument for carrying out such considerations. The article examines the use of the Danish medieval freedom fighter Niels Ebbesen to discuss the conditions of freedom under absolute rule in two pieces of literature. The article argues that Bruun’s ode “Niels Ebbesen. Tyrandræberen” (1797) dismisses the possibility of freedom under monarchy and suggests that the ode’s medievalism might have been a contributing factor in preventing legal proceedings against it (unlike other of Bruun’s state critical literature). It further argues that Sander’s drama Niels Ebbesen of Nörreriis  (1797) uses medieval history to represent an ideal form of government which unites conditions for republican freedom with Danish monarchy. The overall argument is, then, that the two pieces of literature serve to unfold political considerations pertinent to the contemporary society.
Krabbe-affæren
Authors: Petersen Klaus Tolstrup
Published: May 2022

Op til det danske folketingsvalg i 1901 kom Venstres spidskandidat i Kalundborgkredsen, den tidligere formand for Folketinget Christopher Krabbe, ud i et voldsomt politisk stormvejr. Krabbes datter havde som redaktør af den dansksprogede avis i Sønderjylland Dannevirke ført en tyskvenlig linje, som havde lagt hende for had blandt de dansksindede sønderjyder. Da Krabbe i nogle avisartikler tog hende i forsvar, rejste der sig både nord og syd for grænsen en bevægelse, som indædt forsøgte at hindre hans genvalg til Folketinget. Valgkampen i Kalundborg udviklede sig derfor til et nationalt anliggende, som drejede sig om forholdene syd for den dansk-tyske grænse, og om hvorvidt Krabbe skulle stå til regnskab for datterens gerninger eller ej. Dette forløb og eftervirkningerne heraf undersøges i denne artikel.
Den sønderjyske dræber
Authors: Crone Katrine , Pedersen Max Odsbjerg
Published: May 2022

Denne artikel tager afsæt i nogle af de voldsomme oplevelser, som de sønderjyske krigsdeltagere stiftede bekendtskab med under 1. Verdenskrig. Det var særligt oplevelser som drab, vold og ødelæggelse, hvilket mange af de sønderjyske krigsdeltagere senere forsøgte at berette om i krigserindringer. I artiklen undersøges det først og fremmest, hvilke omstændigheder der muliggjorde drabet for sønderjyske soldater, samt med hvilket sprogbrug de generelt nedfældede sådanne oplevelser med vold og drab i deres erindringer.
Civile tyske flygtninge i Hørup sogn på Sydals 1945-47
Authors: Marckmann Anton
Published: May 2022

Da den russiske hær i januar 1945 rykkede frem mod de tyske militære styrker på Østfronten, udløstes samtidig massive, civile flygtningestrømme. På tysk forlangende kom der en del til Danmark, enten over landegrænsen eller med skib over Østersøen. Der kom omkring 250.000 tyske flygtninge til Danmark i månederne inden den tyske kapitulation. Disse flygtninge var indkvarteret rundt om på skoler og andre offentlige bygninger, langt de fleste blev efter kort tid indsat i interneringslejre. Én af disse lejre lå i Hørup på Sydals. Frem til befrielsen var det tyske besættelsesmyndigheder, der havde ansvaret for flygtningene,  mens det efter maj 1945 var de danske myndigheder, der stod for behandlingen af de tyske flygtninge i Danmark. I artiklen rettes fokus mod forholdene for flygtningene, der var indkvarteret i Hørup sogn.
Institutionel afstemning
Authors: Plum Maja
Published: May 2022

In a way this paper is the product of a coincident; a sort of serendipity study in the sense that an initial wonder related to my field notes led me to pursue the times - and the things involved - when the little child was responded to by the nursery teacher. Inspired by the concept of emotional atunement by Daniel Stern, I discuss and elaborate on the response between the child and the nursery teacher relating this interplay to the artefacts, rituals and meanings embedded in the institutional arrangement of day-care. To capture this I propose a concept of institutional atunement.
Skolen som reality show
Authors: Brown Rikke
Published: May 2022

This article examines the motivational technology profile programs in lower secondary school by zooming in on a musical project in an Art & Performance program. Based on Skeggs & Wood’s re-search into reality TV the article combines affect theory with sociological approach to social class to examine, some of the subtle workings of programs as social reproduction. Firstly the article shows that some pupils’ desire is (made into) something disturbing and illegitimate. Secondly, more and other affects than desire are produced and handled; affects that are produced along with struggles regarding what is acknowledged as of value in the program.
Pædagogik og følelser – teoretiske refleksioner
Authors: Andersen Peter Østergaard
Published: May 2022

Affects and emotions are used increasingly as (management) tools – also within education and educational policy. The article raises the following questions: What characterises pedagogy and pedagogic work? How can we describe affects, moods and feelings? What emotional states occurs when social workers makes professional judgements? It is intended to contribute to the development of concepts and theories, not to recommend specific practical methods.
Stort er velgjort – eller småt er godt?
Authors: Svendsen Gunnar Lind Haase , Svendsen Gert Tinggaard
Published: May 2022

Does school closures affect the local social capital? Through a comparative study of school closures in the municipality of Tønder (Ballum and Bedsted), we argue that centralization and school closures can eliminate the positive externality of social capital. Centralization can thus lead to a loss in the form of less social capital, which the example from Ballum clearly shows. Thus, the local community is charged an additional and hidden cost. As the example from Bedsted shows, the establishment of a free school can maintain social capital where well-functioning social networks at the local level are allowed to survive and continue to flourish through widespread cooperation.
Inklusion og udsathed - og deres bidrag til et nuancerende professionssprog
Authors: Molbæk Mette , Villumsen Anne Marie
Published: May 2022

In this article we analyse and discuss how research on inclusion and children at risk can contribute to a more varied and nuanced language on well-being of children. We investigate central concepts relating to inclusion and children at risk and their implications for the language of the professions, i.e. the way the professionals understand and work with children’s well-being. We argue that both fields can benefit from each other’s language and primary focus thus it together with children and families becomes possible to meet in joined effort towards children’s well-being in and across day-care, school and home.