bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Rural Aging, Demise of the Traditional Family and the Rise of New Family Structures in Rural Turkey
Authors: Hovardaoglu Ozan , Calisir-Hovardaoglu Seda
Published: October 2018

This chapter investigates the influences of rural aging on traditional agricultural production in rural areas in Turkey concerning the traditional family as a social structure of accumulation. Traditional agricultural production in Turkey, which is generally characterized by subsistence farming, relies mostly on the unpaid family worker for survival. The influences of migration tendency of younger family members to urban areas and aging which becomes a physical challenge to remaining family members on traditional family seem to be prevalently studied and argued in the literature. As a new variable, this research focuses on the influences of a specific population, who recently returns to their rural origins from urban areas after retirement. It is found in this research that reverse migration does not only contribute to the increase of elderly population rates in rural settlements and thus rural aging; it also has direct impacts both on agricultural production and traditional family structures.
Integrating the Informal Sector for Improved Waste Management in Rural Communities
Authors: Alhanaqtah Veronika
Published: October 2018

The chapter dwells on the theoretical and practical aspects of the informal sector involvement in the system of waste management in rural communities. First, the author discusses peculiar properties of the informal sector involvement such as social, economic, and environmental peculiarities. Second, organizing the informal sector in rural areas is considered. Such issues as the role of community members, organizational structures of community-based organizations, problems of community-based waste management, and directions of its solutions are covered. Third, the author provides summary of experience and policy recommendations for the integration of the informal sector in the waste management system in rural areas. The author concludes that policies facilitating the integration of the informal sector result in increasing recyclable recovery rates and reduction of total waste-management costs. Partnership with the informal recycling sector improves resource efficiency in rural areas and contributes to poverty reduction and environmental improvements.
Reallocation of Water Resources in the Arab Region
Authors: Luther Otieno Odhiambo
Published: October 2018

Water is an integral part of ecosystems. Water is essential to earth's living creatures and central to maintaining the earth's ecosystems. In most of the world, both water quantity and quality problems are becoming more acute, since the available water resources are being over-utilized and stressed beyond the sustainability point. The contemporary global water crises including inefficient use and lack of equitable distribution are mainly due to the crises of governance. Water governance emerged as a comprehensive framework by replacing all the existing paradigms including integrated water resource management. Though water governance focuses many aspects in ensuring sustainable use of water resources and its equitable distribution, reallocation of water resources may be the most appropriate policy option to achieve these objectives. Reallocation will systematically address the uneven distribution of water resources across the sectors and prevent excessive allocation of water to a particular sector. Based on secondary sources, this chapter analyzes the challenges involved in water governance in terms of water reallocation in the Arab countries where the allocation of water for agriculture is very high. Addressing water scarcity in the Arab region lies mainly in effectively managing the growing demand. Major water governance challenges with respect reallocation of water resources are tariff, metering, and billing, which led to the excessive use in an unprecedented manner.
Abstract book of the XVIII Congresso Nazionale della Società Scientifica FADOI, Giardini Naxos, 11-14 maggio 2013
Authors: Nozzoli Presidente: Carlo , Valerio Antonella
Published: October 2018

Abstract book of the XVIII Congresso Nazionale della Società Scientifica FADOI, Giardini Naxos, 11-14 maggio 2013
Osteoid osteoma: Contemporary management
Authors: Noordin Shahryar , Allana Salim , Hilal Kiran , Nadeem Naila , Lakdawala Riaz , Sadruddin Anum , Uddin Nasir
Published: October 2018

Osteoid osteoma is a benign bone-forming tumor with hallmark of tumor cells directly forming mature bone. Osteoid osteoma accounts for around 5% of all bone tumors and 11% of benign bone tumors with a male predilection. It occurs predominantly in long bones of the appendicular skeleton. According to Musculoskeletal Tumor Society staging system for benign tumors, osteoid osteoma is a stage-2 lesion. It is classified based on location as cortical, cancellous, or subperiosteal. Nocturnal pain is the most common symptom that usually responds to salicyclates and non-steroidal anti-inflammatory medications. CT is the modality of choice not only for diagnosis but also for specifying location of the lesion, i.e. cortical vs sub periosteal or medullary. Non-operative treatment can be considered as an option since the natural history of osteoid osteoma is that of spontaneous healing. Surgical treatment is an option for patients with severe pain and those not responding to NSAIDs. Available surgical procedures include radiofrequency (RF) ablation, CT-guided percutaneous excision and en bloc resection.
Vertical patellar dislocation: A pediatric case report and review of the literature
Authors: Udogwu Ugochukwu N. , Sabatini Coleen S.
Published: October 2018

Vertical patellar dislocations (VPDs) are a rare event, and even more so among pediatric female patients. There have been less than 30 vertical patellar dislocations reported in the literature since the first in 1844. In this type of dislocation, the patella rotates about its vertical axis with the articular surface facing either medially or laterally. The mechanism of injury for a VPD can be broadly divided into two themes: a twisting injury or direct impact to the medial or lateral edge of the patella. We present a 10-year-old girl with a VPD after experiencing a twisting injury when descending a playground slide. The purpose of this study is to present a case report and review of the literature on vertical patella dislocations, including mechanisms of injury and suggested methods of treatment. We aim to provide a comprehensive understanding of the various categories of patella dislocations to alleviate confusion when classifying patellar dislocations. Furthermore, we provide clear suggestions for reduction methods and techniques with regards to vertical patellar dislocations, including a suggested protocol for an irreducible patella.
Martin Luther and Beyers Naudé: Driven by conscience
Authors: Van Niekerk Brimadevi
Published: October 2018

When Martin Luther tore the church asunder after he attacked ecclesiastical corruption, he unwittingly prompted alternative Reformations in other localities that would metastasize throughout the world. This new freedom begun by Luther – the separation of powers, toleration and freedom of conscience centred on the individual – spread also to our remote corner of the world, South Africa. Half a millennium later, Beyers Naudé, an Afrikaner of Nederduitse Gereformeerde Kerk parsonage, and a theologian, threatened Afrikaner civil religion through his stand against apartheid. While there are many differences between these men, there was one characteristic which they both shared in the use of their consciences, which was closely connected to their respective Christian faiths. The aim of this article therefore is to show firstly how Luther and Naudé followed the dictates of their consciences which caused them to act against the apparent flow of history in response to the moral values in the societies they found themselves in. Secondly, it will show that with their enlarged sense of responsibility came consequences for both the immediate people surrounding them as well as the community at large. Without over-simplifying the connection between these two individuals in history, the article concludes that both Luther and Naudé are human beings with highly developed consciences, and while both were morally obliged to follow a judgement of conscience formed in good faith and both attained their highest ideals, following one’s conscience is ambiguous because it may scandalise the consciences of those whose consciences are differently formed.
Research as freedom: Using a continuum of interactive, participatory and emancipatory methods for addressing youth marginality
Authors: Swartz Sharlene , Nyamnjoh Anye
Published: October 2018

This article offers an analysis of a continuum along which interactive, participatory and emancipatory inquiries may be placed in critical qualitative research with a social justice focus. It draws on critical distinctions to make the argument that labelling research ‘participatory’ hides both interactive approaches and those that might be seen to be emancipatory in the vein of Paolo Freire and Stanley Biggs. To support the argument for a continuum of engaged research, four recent research studies from South Africa, Cameroon, Nigeria and Sierra Leone that address youth marginality and views on an array of topics are discussed with a view to articulating divergences and convergences in approaches. Included are considerations around adapting research for specific audiences and participants, the location of power, research ethics, as well as the demystification and democratisation of knowledge ownership and generation, and the nature of collaboration. The article offers tentative criteria by which research may be located along the suggested continuum and argues that an emancipatory approach, whilst being key to bringing about change or freedom, is a difficult but not impossible aim to achieve in research.
Učenje po metodi AVS
Authors: Špilek Štumberger Karmen
Published: October 2018

Ker se učimo vse življenje, so učne metode in. pristopi zelo pomembni. Osrednja tema članka je sugestopedija in njen pomen za učenje odraslih. Georgie Lozanov je sugestopedijo utemeljil že leta 1960 kot del sugestologije, ki je temeljila na uporabi hetero- in avtosugestije v izobraževanju. Temelj sugestopedije je, da se mora posameznik znebiti svojih notanjih zavor in doživeti popuščanje napetosti. Sugestopedija ponuja različne tehnike za aktiviranje neizkoriščenih možganskih in telesnih sposobnosti. Pomembno je tudi vplivanje na podzavest z zvokom, besedami, recitacijo ali opazovanjem barv. Vse to naj bi povečevalo sposobnost pomnenja in izboljšalo koncentracijo. Metoda A VS je kombinacija tradicionalnih in avdiovizualnih metod in tehnik ter sprostitvenih tehnik, izpeljanih iz sugestopedije.
Potrjevanje kvalifikacij v certifikatnem sistemu
Authors: Ivančič Angelca
Published: October 2018

Spremembe, ki se po letu 1970 pojavljajo v sistemu zaposlovanja in v sistemu izobraževanja, pomembno določajo vsebinsko strukturo kvalifikacij in njihovo določanje, hkrati pa odpirajo tudi vprašanje ustreznosti tradicionalnih prijemov pri ugotavljanju in potrjevanju kvalifikacij. Ugotavljanje in potrjevanje sta značilnosti formalnega izobraževanja. Z uveljavljanjem koncepta vseživljenjskega izobraževanja, v katerem dobiva pomembno mesto neformalno izobraževanje in učenje, pa je vse bolj aktualno zagotavljanje možnosti za formalno priznavanje kvalifikacij ne glede na poti pridobivanja. 1-2/1995 V slovenskih razmerah kvalifikacije temeljijo na izobrazbi, ki se dokazuje z javnimi listinami, pridobljenimi v izobraževalnem sistemu; znanje, spretnosti in sposobnosti, pridobljene izven formalnega izobraževanja, se upoštevajo .in vrednotijo po presoji delodajalcev. Na ta način se zmanjšujejo učinki neformalnega izobraževanja in učenja pri pridobivanju in izboljševanju formalnih kvalifikacij in s tem pri povečevanju zaposljivosti in pri napredovanju v poklicni karieri. Predlaga se, da se sistem javnih listin o izobrazbi dopolni s certifikatnim sistemom, ki bi omogočal pridobivanje listin o poklicnih kvalifikacijah v sistemu zaposlovanja. Kvalifikacije, pridobljene v certifikatnem sistemu, bodo pomenile nadgradnjo ali razširitev poklicne in strokovne izobrazbe na srednji in višji ravni, na nižji ravni pa tudi pridobitev temeljnega poklica. Ob ustrezni verifikaciji se bodo lahko upoštevale tudi pri pridobivanju formalne izobrazbe.
Ideja permanentnega izobraževanja pri J. A. Komenskem v delu Pampaedia
Authors: Vidmar Tadej
Published: October 2018

V delu Pampaedia Komenski opredeli pojem permanentnega izobraževanja. Tega sicer ne poimenuje s tem imenom, iz predlagane ureditve izobraževanja od zibelke do groba pa moremo izluščiti natančno to, kar zahteva sodobna teorija. Delo je nastalo pred tristo leti in je do 30. let tega stoletja veljalo za izgubljeno. Naravnost revolucionarno je, da je Komenski v 17. stoletju zahteval skorajda isto, kot zahteva teorija permanentnega izobraževanja danes. Neformalno izobraževanje, prostovoljnost izobraževanja, posebne metode izobraževanja za vsako starostno dobo, poudarek na enakomernem in skladnem razvoju osebnosti, vse to so skupne točke sodobne teorije in zahtev Komenskega. Ni pa samo starosta permanentnega izobraževanja, ampak tudi utemeljitelj množičnega izobraževanja. V tem delu zahteva, da se morajo izobraževati vsi ljudje ne glede na starost, spol ali stan. J. A. Komenski je bil daleč pred svojim časom, vizionar, katerega pravi pomen in vrednost odkrivamo šele v zadnjih desetletjih.
Kje se lahko učimo demokracije?
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Družbeni odnosi lahko oblikujejo tiste, ki v njih sodelujejo. Odnos, ki ga imajo drugačni do nas, je odvisen tako od nas kot od njih. Če pokažemo brezbrižnost in pasivnost, utegnemo postati podrejeni volji, ki jo izražajo drugi, saj potem odločajo namesto nas. Prizadevati si moramo za družbeni položaj, ki ga zaslužimo, pri tem pa seveda ne smemo ogrožati potreb drugih. Kako dobro smo pripravljeni na vstopanje v demokratične odnose? Imamo za to primerne sposobnosti, spretnosti in znanje? Ob kakšnih priložnostih v življenju smo se imeli možnost poučiti o demokratičnih odnosih in kakšna je vloga izobraževanja odraslih pri demokratizaciji družbe? Demokratizacija je namreč razvojni zakon in način preživetja, torej v tem procesu nobena družba ne bi smela stati ob strani. Ne le da bi morali ljudje sami pokazati sposobnost vstopati v demokratične družbene odnose, temveč bi morali uvajati tudi primerne institucije, na primer organizacije, zakone, itd., ki bi omogočale združevanje, uveljavljanje volje in prizadevanj ljudi.
Kdo naj odloča o tem, česa naj se ljudje učijo?
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Iz otroštva smo navajeni, da nas drugi poučujejo in brez nas odločajo o tem, česa se »moramo« naučiti. Tudi ko odrastemo, se učimo stvari, na katere naletimo po naključju, ali nam jih kdo vsili. Redko pa se zares poglobimo v to, česa se bomo učili in si napravimo načrt, po katerem bomo postopali. V pragozdu neznanja nam bolj po naključju kot po nekem izboru zasveti sedaj ta, nato drugi žarek znanja; razveselimo se, če odkrijemo, da vemo pravo stvar. Brezbrižno pa se vedemo do tega, kaj drugi trpajo v naše glave.
Prihodnost izobraževanja odraslih v Evropi - inovacije v izobraževanju odraslih in oblike sodelovanja z Evropo
Authors: Mijoč Nena
Published: October 2018

Prispevek je nastal na podlagi raziskovalnega potočila »Eurodelphy« z naslovom Prihodnost izobraževanja odraslih v Evropi. Osredini se na novosti v izobraževanju odraslih v Sloveniji, kjer ugotavljamo, da smo po pogostosti na tretjem mestu med šestnajstimi evropskimi državami. V zadnjih dveh letih je bilo največ novosti na področju komunikacij in osebnostnega razvoja, najbolj pa smo za drugimi zaostajali pri cilju sodelovati kot državljan. Povezovanje z Evropo se podobno kot v drugih državah najpogosteje uveljavlja pri izmenjavi znanja in izkušenj (know-how) in pri usposabljanju zaposlenih, zaostajamo pa pri oblikovanju skupne ponudbe in pri razvijanju mrež. Za porazdeljeno odgovornost in za uvedbo začetne kvalifikacije se zavzemamo prav tako intenzivno kot drugod, vendar pa od države pričakujemo več odločnosti pri zagotavljanju temeljnih možnosti za spremembe, ki bi nas glede razvoja izobraževanja odraslih približale evropskim tokovom.
Nov izobraževalni program: Odkrivanje poklicnega cilja
Authors: Baloh Peter
Published: October 2018

Zaradi spremenjenih družbenih in ekonomskih razmer, uvajanja tržnih zakonitosti in izgube nekdanjih tržišč je veliko število prej prikrito brezposelnih prešlo v stanje odkrite brezposelnosti. Razen tega trg vse močneje pritiska na ekonomske subjekte, da posodabljajo proizvodnjo in vlagajo vse več sredstev v nove tehnologije. Take strukturne spremembe vodijo v bolj intenzivni model gospodarskega razvoja, ki zahteva tako prožno delovno silo, da se lahko odziva in prilagaja na nenehne novosti na trgu dela.
Prva Poletna andragoška šola v Ajdovščini
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

V današnjem času in družbi so stalne le spremembe. V takšnem viharnem dogajanju je najpomembnejši človek, ki zmore slediti spremembam in jih zna sooblikovati. Pomembne so vse skupine ljudi, tiste, ki so na geografskem in družbenem obrobju, tiste, ki so prestare ali premlade za »službo«, ki so delovno dobo dopolnile ali je še niso začele, ker službe ne dobijo. Zato je bila Poletna andragoška šola z naslovom Izobraževanje odraslih in lokalni razvoj postavljena v manjši slovenski kraj zunaj središča. Če ne bi bila to Ajdovščina, bi lahko bil Slovenj Gradec ali Ilirska Bistrica...
Pet let Dobe
Authors: Dominko-Baloh Jasna
Published: October 2018

Pred petimi leti smo v našem mestu v skromnih pogojih začeli z izvajanjem izobraževalnih programov za odrasle in otroke. Imeli smo vizijo, ideje, veliko znanja in volje ter sodelavce, ki so z nami orali ledino prvega zasebnega zavoda.
Konstruktivni pristop k v načrtovanju osebne kariere
Authors: Brečko Danijela
Published: October 2018

Konstruktivni pristop k v načrtovanju osebne kariereAvtorica v prispevku predstavi pomen izobrazevanja za konstruktivno nacrtovanje kariere. Ugotavlja, da obstaja paleta forma/nih in neformalnih izobrazevalnih priloznosti, kjer lahko pridobimo znanje za konstruktivno nacrtovanje kariere. Predstavi stiristopenjski model nacrtovanja osebne kariere, ki sestoji iz diagnosticiranja, doseganja samouvida, izbiranja odloCitve ter presojanja uCinkovitosti odloCitve. Opozori na nujnost proaktivnega odzivanja na spremembe in predstavi konkretne izobrazevalne oblike, ki so nam lahko v pomoc pri nacrtovanju oz. redefiniranju kariere. Temelj uspdnega nacrtovanja kariere pa je predvsem dobra poznavanje sebe, zato avtorica predstavi ocenjevalni center kot instrument objektivnega vpogleda v lastne prednosti in pomanjkljivosti. Prav tako pa predstavi tudi alternativne izobrazevalne vire za konstruktivno nacrtovanje kariere, ki postajajo vse bolj popularni v novi ekonomiji.
Bi radi imeli znanje vedno pri roki? Mobilno izobraževanje kot odziv na hitro rast potreb po znanju
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Mobilno izobrazevanje predstavlja nadgradnjo e-izobrazevanja. Elektronska revolucija v 80. letih 20. stoletjaje odprla neslutene nove moznosti za izobrazevanje in prinesla e-izobrazevanje. Toda ze 20 let kasneje so se pokazale dolocene omejitve e-izobrazevanja, ki ne dosega deprivilegiranih skupin in nižjih socialnih slojev, saj zahteva dobra tehnolosko opremljenost in razvitost informacijske infrastrukture. Prav taka se zdi, da e-izobrazevanje ne ustreza vee potrebam mobilne druzbe, ki potrebuje novo znanje, tukaj in sedaj, tore} nemudoma in na poziv. Avtorica v prispevku predstavlja povecanje in razvoj e-izobrazevanja v svetu in pri nas, nekatere najpogostejse oblike in prednosti tovrstnega izobrazevanja.
Pismenost na delovnem mestu
Authors: Ivančič Angela
Published: October 2018

Pismenost na delovnem mestu postaja vse aktualnejsa taka zaradi zahtev, ki jih pred zaposlene postavlja informacijska tehnologija, kakor tudi zaradi novih pristopov k upravljanju delovnega mesta. Pojem pismenosti ne vkljucuje več samo branja in pisanja, ampak tudi t. i. nove temeljne spretnosti in kljucne kompetence, ki delavcem omogocajo, da sami upravljajo svoje delo in prevzemajo odgovornost za izboljsevanje produktivnosti ter doseganje organizacijkih ciljev. Zaradi velikega pomena, ki ga obdobje hiperkonkurence pripisuje podatkovno utemeljenemu odlocanju, je raba spretnosti pismenosti pomaknjena tudi v sredisce upravljanja novega delovnega mesta. Pri tem pa kritiki opozarjajo na evidenco, ki kaze, da se tudi ob sodobnih modelih upravljanja v organizacijah se vedno ohranjajo odnosi kontrole in omejene avtonomije delavcev. V takSnem kontekstu imajo lahko celo enostavne aktivnosti pisanja in branja razsirjene implikacije za delavce, kajti njihove pisane besede postajajo 'podatki' v procesu.
Učinki vpeljevanja modela kakovosti POKI na šolo
Authors: Kržin Stepišnik Jasna
Published: October 2018

V stevilnih drzavah ze nekaj let oblikujejo sistemske resitve, povezane z ugotavljanjem in zagotavljanjem kakovosti vzgoje in izobrazevanja. Tudi v Sloveniji se zavedamo pomena vzpostavitve mehanizmov ugotavljanja in zagotavljanja kakovosti ter iskanja lastne poti do visje kakovosti sistema vzgoje in izobrazevanja. Temu so namenjeni tudi posamezni modeli kakovosti, ki jih vpe!jujemo v izobrazevalne organizacije. Na podrocju izobrazevanja odraslih je razvit model za presojanje in razvijanje kakovosti POKI (Ponudimo odraslim kakovostno izobrazevanje). Z vpe!javo modela v solsko prakso lahko prvic ugotavljamo tudi njegove uCinke. Na osnovi zunanje evalvacije vpeljevanja modela za presojanje in razvijanje kakovosti POKI in uCinkov, ki smo jih zaznali na soli, ugotavljam, da je bil temeljni cilj projekta, tj. prispevek k povečani skrbi za kakovost na nasi soli, dosezen.
Neformalno izobraževanje v mlajših odraslih - Teoretična in praktična načela neformalnega izobraževanja mlajših odraslih
Authors: Cepin Matej
Published: October 2018

V prispevku bomo skusali opredeliti mlajse odrasle, pri cemer si homo pomagali z opredelitvljo pojmov mladosti in odraslosti. Ugotovili bomo, da mlajsih odraslih ne moremo opredeljevati po starosti, ampak po psihosocialni kategoriji. Kot spodnjo mejo dej!nicije mlajse odraslosti zato jemljemo obdobje, ko solski sistem ni vee edini dejavnik, ki narekuje njihov zivljenjski ritem. Kot zgornjo mejo pajemljemo obdobje, ko se njihov status v druzbi v veliki meri utrdi. Podrobneje si bomo ogledali teoreticna nacela neformalnega izobrazevanja mlajsih odraslih, s pomocjo raziskave pa jih homo preverili tudi v praksi. Ugotavljamo, da zanje poklic ni glavni v zivljenju, ceprav mu ze lijo posvetiti najvec izobrazevanja. Pri tem izpostavljajo tudi kljucne vescin e, ki niso povsem povezane s strokovno izobrazbo, zvisujejo pa vrednost posameznika na trgu delovne sile. Taki vesCini sta na primer ve5Cina komuniciranja in dela z racunalniki. NajuCinkovitejsi naCin uce1~ja mla}Sih odraslih je ucenje z delom, na splosno pa prevladujejo neformalne oblike ucenja, kjer je posameznik v ucnem procesu aktiven.
Mednarodne aktivnosti univerz v pogojih naraščajoče tekmovalnosti. Regulative svobodnega trženja WTO-GATS
Authors: Kump Sonja
Published: October 2018

Clanek obravnava konceptualno razumevanje izrazov globalizacija in internacionalizacUa ter njuno uporabo v kontekstu visokega solstva. Avtorica v tej zvezi obravnava Bolonjsko deklaracijo in predpostavlja, da bo bolonjski proces bolj kot kooperativno internacionalizacijo pospesil kompetitivno intemacionalizacijo in posledicno komercializacijo visokega solstva. stem bo ogrozena ideja evropske tradicionalne univerze in Evropi preti nevarnost, da bo izgubila eno svojih prednosti. V posebnem poglavju analizira regulative svobodnega trzenja WTO-GATS, ki na podrocju izobrazevanja vkljucujejo pet kategorij: osnovnosolsko, srednjesolsko in visokosolsko izobrazevanje, izobrazevanje odraslih ter druge izobrazevalne storitve. Sledi razmislek o moznostih prostega visokosolskega trga v SlovenUi in o tem, ali bodo tradicionalne univerze prezivele sedanje pritiske globalne kompetitivne naravnanosti.
Pristopi k učenju pri študentih tehnike. Družbene in tehnološke spremembe zahtevajo spremenjeno učenje
Authors: Zuljan Darjo , Valenčič Zuljan Milena
Published: October 2018

Avtorja v prispevku obravnavata razlicna pojmovanja ucenja, ki pomembno vplivajo na pristop k ucenju. v raziskavi 0 pristopih ucenja pri studentih tehnike odkrivata, da njihova pojmovanja pogojujejo tudi pristope k ucenju. Odkrivata, da sta najpogostejsa pristop k ucenju v smislu reprodukcije in globinski pristop. Poudarita, da je treba vee pozornosti namenjati globinskemu pristopu k ucenju, sa} morajo studenti tehnike poleg strokovnih znanj razviti tudi druge kompetence, kot sta komunikacijska in vodstvena kompetenca.
Karierna sidra in načrtovanje izobraževanja (I. del)
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Prispevek je razdeljen na tri dele, v prvem se avtorica posveča pomenu kariere za posameznika, organizacijo in za družbo. Ugotavlja, da se je pojmovanje kariere drastično spremenilo in ne pomeni le poti navzgor, kot smo izraz do nedavnega še vsi pojmovali, ampak tudi pot vstran ali celo navzdol. Kariera je razumljena kot življenjska in poklicna pot ter zajema vse vidike človeške osebnosti in vlog, v katere posameznik vstopa v življenju. Na podlagi obširne in longitudinalne raziskave, v kateri je preučevala karierna sidra posameznikov, skuša avtorica ugotoviti, na podlagi česa se posamezniki odločajo za določeno pot in smer kariere ter kakšno vlogo ima pri tem izobraževanje. Za izhodišče raziskave ji je služila Sheinova teorija kariernih sider. V prvem delu podrobneje opredeli osem različnih kariernih sider in predstavi njihove glavne značilnosti ter ugotovitve raziskave, ki se nanašajo na analizo poklicev (delovnih mest) in ugotovljenih kariernih sider, s čimer je potrdila hipotezo, da karierna sidra v našem prostoru obstajajo.
Prostovoljno animatorstvo kot učno okolje
Authors: Babnik Jure
Published: October 2018

V prispevku bomo izhajali iz opredelitve sodobne družbe kot družbe nenehnih sprememb, ki zahteva nenehno učenje, in se ob tem spraševali, ali mladinsko prostovoljstvo ponuja možnosti učenja. Opredelili bomo mladinsko prostovoljstvo in predstavili pojem kulturne animacije mladih in otrok, ki jo bomo primerjali z izobraževanjem odraslih. V iskanju učnih učinkov animatorstva se bomo najprej ustavili ob usposabljanjih animatorjev, ki tečejo po modelu izkustvenega učenja. Večji del prispevka bomo namenili raziskovanju učenja v animatorski oz. prostovoljski praksi. Različna učenja v praksi bomo razložili ob Jarvisovem modelu učenja. V bogatem neformalnem učnem kontekstu bomo na učenje pogledali z vidika razvoja večdimenzionalne inteligentnosti. Predstavili bomo učenje o samem sebi in učenje o drugih, ki se dogajata v skupinah prostovoljcev, in ju razložili z Joharijevim oknom. V drugem delu bomo predstavili anketno raziskavo, ki potrjuje vsa navedena učenja in kaže zlasti na visoko stopnjo učenja medosebnih odnosov in učenja timskega dela. Pokazali bomo profesionalno uporabnost znanj iz prostovoljstva in predstavili tudi njihovo uporabnost za različna nova področja, ki bodo z družbo spremembe prišla.
Vidik navezanosti - pomembna komponenta v izobraževanju za medsebojne odnose v družini
Authors: Mahnič Barbara
Published: October 2018

Navezanost je eden temeljnih čustvenih mehanizmov, na podlagi katerih človek oblikuje odnos do sebe in do pomembnih ljudi v svojem življenju. Raziskave so pokazale, da se temeljni vzorci navezanosti, ki se oblikujejo v otroštvu, ponavadi obdržijo skozi vse življenje in pomembno vplivajo na vzorce romantičnih navezav pri odraslih. V raziskavi je avtorica pri 83 udeleženkah izobraževanja za partnerske odnose ugotavljala povezavo med navezanostjo na očeta in mater v obdobju adolescence ter zadovoljstvom teh žensk v zakonu. Raziskava je pokazala razlike med navezanostjo v adolescenci pri ločenih, v zakonu zadovoljnih in v zakonu nezadovoljnih ženskah. Ženske, ki so bile v zakonu zadovoljne, so izkazale najvišjo raven navezanosti na mater, medtem ko so višjo navezanost na očeta večinoma dosegale v zakonu nezadovoljne in ločene ženske. Izsledki raziskave kažejo na to, da je potrebno v izobraževanje za medsebojne odnose v družini vključiti tudi vidik navezanosti.
Graditi dostojanstvo in tkati družbene vezi
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve pripravlja za čas predsedovanja Slovenije Evropski uniji konferenco na temo novih oblik solidarnosti med rodovi in novih oblik za vzpostavljanje solidarnosti – te starodavne družbene vezi. Solidarnost namreč zagotavlja, da se tisto, kar imamo, preteče k onim, ki tega nimajo. To je lahko marsikaj, tudi znanje in kultura.
Izobraževalni menedžment
Authors: Vesel Patrick
Published: October 2018

Termin notranjega trženja je bil izpeljan iz pojmovanja t. i. notranjega trga zaposlenih in potreb tržnikov po tem, da najprej na strani zaposlenih zagotovijo razumevanje trženjskih programov, ki so namenjeni doseganju porabnikov. Gre torej za aplikacijo trženjskega načina razmišljanja na področje izobraževalnega menedžmenta zaposlenih. Pri uspešni implementaciji omenjenega gre za povezanost vrhnjega menedžmenta, trženjske funkcije in oddelka za ravnanje s človeškimi viri. Notranje trženje taka funkcionira kat holistično upravljan proces, ki predstavlja način oziroma filozofijo upravljanja pri komuniciranju, usposabljanju, izobraževanju in informiranju, motiviranju in razvoju ter pridobivanju, zaposlovanju in zadrževanju zaposlenih. Pri tem velja prenos pristojnosti na podrejene za ključno komponento notranjega trženja, v okviru katerega je zaradi dodatnih odgovornosti zaposlenih pomembna vloga izobraževalnega menedžmenta v luči vzgajanja servilne in h kupcu naravnane organizacijske kulture. Navkljub četrt stoletja dolgi zgodovini razvoja pa sicer sam koncept se ne uživa vsesplošne razpoznavnosti in razumevanja v svetu menedžmenta, saj naj bi bil ves čas naprednejši od okolja, v katerem se (je) nahaja(l).
O izposoji kulture in o nadvladi tuje kulture v dopolnilnem izobraževanju
Authors: Titmus Colin
Published: October 2018

Pisec razpravlja o izposoji kulture med državami ali narodi na področju dopolnilnega izobraževanja odraslih. Poudari, da so nekateri pisci sprva zmotno primerjali model začetnega izobraževanja in prenos kulture, ki se vrši tam z dopolnilnim izobraževanjem. Začetno izobraževanje, ki ga zasnuje država, je moč obravnavati kat celoto in ga tudi kat celoto skupaj s kulturo, na kateri temelji, prenesti na tuja tla. Dopolnilno izobraževanje odraslih zasnuje skupina posameznikov. Še več, dopolnilno izobraževanje ne velja za celo državno področje, taka kat začetno. Pisec dokazuje, da izposoja kulture obstaja, pri čemer gre v novem kulturnem kontekstu bodisi za preprost prenos kulture iz enega izobraževalnega sistema v drugega, za prilagoditev izposojene kulture drugemu sistemu ali za preobrazbo izposojene kulture v nekaj novega. Kulturo si v izobraževanju lahko izposojamo po lastni volji ali pa nam jo vsilijo. V slednjem primeru najpogosteje, a ne vedno, budi odpor pri prejemnikih.
Učni potni list
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Decembra 1994 je bila v Rimu velika mednarodna konferenca o permanentnem ali vse življenje trajajočem izobraževanju. Široki strokovni javnosti sta bila takrat prvič predstavljena tudi dva nova pojma: osebni učni načrt in učni potni list. Pri priči sta se prijela v teoriji in praksi - očitno sta bila oba predloga odsev potreb.
Potrebe po izobraževanju zaposlenih v podjetjih in drugih organizacijah
Authors: Mohorčič Špolar Vida A.
Published: October 2018

V letu, ki ga je Evropa razglasila za leto vseživljenjskega učenja, skuša prispevek pokazati dediščino, s katero Slovenija vstopa vanj. Prikazane so potrebe po izobraževanju zaposlenih v podjetjih in zavodih. Izhodišče so podatki o zaposlenih v organizacijah in zavodih, ki jih vsako leto sporočajo Zavodu Republike Slovenije za statistiko. Sestavek opozarja na neskladja med izobrazbenimi zahtevami delovnih mest in dejansko usposobljenostjo zaposlenih, ki na teh mestih delajo. Poleg mnenja, da so ugotovljene razlike med potrebami in dejanskim stanjem podlaga za izobraževanje in usposabljanje, so v sklepnih ugotovitvah priporočila, kaj bi bilo treba urediti, da bi nesorazmerje ublažili ali skušali odpraviti.
Spoznajmo retorične sposobnosti
Authors: Zidar Tatjana
Published: October 2018

Znanje retorike nam bo pomagalo, da se bomo začeli zavedati najpogostejših napak, ki jih nehote ponavljamo pri javnem nastopanju. Tako jih bomo lahko tudi odpravili. Katere so te napake, bomo odkrili, ko bomo z analitičnim pristopom spoznali štiri najpomembnejša področja retorike. To so vsebinski del, nebesedni del, psihična priprava, izvedba in razčlemba nastopa. Izhodišče našega učenja naj bo področje nebesednega dela. Najprej skušajmo obvladati telo in glas, v nadalje­vanju pa pozornost usmerimo še v vsebinski del sporočila. Izhodišče naj bo torej spoznanje, da komuniciramo prek treh kanalov: vizualnega, avditivnega in kinestetičnega. Naslednja stopnja naj bo osvajanje spretnosti prostega govorjenja (govorov ne beremo). Upoštevajmo ločila govor­ jenega jezika (vdih in izdih), ne pa ločila pisanega jezika. Pri tem pomaga uporaba miselnih vzorcev. Izhodišče vsebinskega dela naj bo Perelmanova trditev, da je cilj argumentacije predvsem spodbu­diti ali povečati strinjanje poslušalcev s tezami, ki jih zagovarjamo. Upoštevajmo Sokratove ele­mente majevtike (od nespornega k spornemu, zagotovimo si pritrdilne odgovore poslušalcev) ter starogrško retorično pravilo od patosa k logosu.
Pestalozzijeva zamisel vzgoje
Authors: Dobnik Nadja
Published: October 2018

Ob 250. obletnici rojstva Johanna Heinricha Pestalozzija znova obujamo njegovo idejo vzgoje, iz katere črpajo domala vsi, ki se ukvarjajo z vzgojo. Pestalozzijevo prepričanje, da ima vsak človek pravico do vzgoje in izobrazbe, ker mu je edino s tem omogočeno dostojno življenje, je preživelo svoj čas in je aktualno tudi danes. Ob vdiranju računalniške tehnologije v vse plasti življenja namreč zlahka prepoznamo enako stisko preprostega človeka, ki je zaradi neprimerne vzgoje in izobrazbe odrinjen na družbeni rob. Osnovno gibalo Pestalozzijevega razmišljanja o vzgoji je ogorčenje nad brezizhodnim položajem tistega dela prebivalstva, ki zaradi neprimerne izobrazbe ni moglo uveljaviti niti svojih osnovnih človekovih pravic. Pestalozzijevo vzgojno teorijo bi lahko strnili v besede: spoznati, hoteti, storiti. Človek mora razviti najmanj tri lastnosti: zmožnost da se otrese zmedenih vtisov in se dokoplje do jasnih predstav, zmožnost uporabiti svobodno voljo in zmožnost za samouresničevanje.
Sistem DACUM pri sestavljanju strokovnih izobraževalnih programov
Authors: Kulich Jindra
Published: October 2018

DACUM je razmeroma nov sistem logično razvrščenih postopnih korakov, ki jih je mogoče uporabiti za večjo učinkovitost pri strokovnem izobraževanju delavcev. Sistem DACUM je sestavljen iz petih zaporednih korakov. Prva dva obsegala analizo delovnih nalog in določanje storilnostnih ciljev. Pri naslednjih treh korakih mentor določi izpeljavo izobraževanja, izbira postopek vrednotenja, učne metode in izobraževalna sredstva. Izobraževalni program sestavljajo sploš­ ne naloge, delne naloge in posamezne naloge. Glede na te tri ravni je kot primer razčlenjeno usposabljanje natakarja.
Usposabljanje duševnih ljudi
Authors: Zgonc Špela , Kapelj Marinka
Published: October 2018

Slovensko združenje za duševno zdravje (Šent) pomaga duševnim bolnikom, da zaživijo boljše življenje od tistega, ki jim ga ponuja hospi­talizacija. V Sloveniji je najpogostejša duševna bolezen shizofrenija. Po pomoč v Šent prihajajo ljudje med 18 in 42 letom starosti, zaskrbljuje pa poda­tek, da jih je skoraj polovica stara med 28 in 32 leti, torej v najbolj aktivni dobi življenja. Že kra­ tek obisk v psihiatrični bolnišnici nam pove, da je to okolje izrazito nespodbudno in obremenjujoče za bolnika, ki se opazuje v ogledalu drugih oseb v stigmatizirajočem okolju in tako spreminja zavest o svojih zmožnostih. V Šentu organiziramo tečaje tujih jezikov, obiske kulturnih prireditev, izlete, športne in druge dejavnosti. Za svoje člane orga­ niziramo tudi stanovanjske skupine, v katere vključujemo ljudi, ki ne zmorejo živeti sami. Vsa­ko leto pripravimo nekaj taborov in daljših izle­tov, organizirano imamo sk upino za samopomoč, prav tako pa svoje člane usposabljamo za manj zahtevna dela.
Znati živeti!
Authors: Dominko Baloh Jasna
Published: October 2018

Pred vami je posebna številka revije Andragoška spoznanja, ki smo jo v Andragoškem društvu Slovenije pripravili ob posvetu vseživljenjsko učenje, pogoj za preživetje in kakovost.  S tem posvetom se tudi v Sloveniji pridružujemo mednarodnim organizacijam, ki v zadnjih letih posvečajo veliko pozornost raziskovanju in načrtovanju različnih načinov vseživljenjskega učenja. Tako v organizaciji Unesco poudarjajo pomembnost ustvarjanja možnosti za učenje brez ovir. Nova kultura učenja ne sme biti več razumljena samo kot začetna priprava na preostanek posameznikovega življenja, ampak je to življenje samo.
Ženske v izobraževanju odraslih
Authors: Mohorčič Špolar Vida A.
Published: October 2018

V prispevku so obravnavani podatki o vključenosti žensk v formalno izobraževanje, bodisi po ravneh izobraževanja bodisi po usmeritvah in posameznih ustanovah visokega šolstva. Analizirani so tudi podatki o deležu zaposlenih žensk v letu 1985 in 1993 po posameznih panogah in dejavnostih.
Vloga teleinformacijskih storitev v vseživljenjskem izobraievanju
Authors: Rugelj Jože
Published: October 2018

Članek podaja pregled teleinformacijskih storitev v računalniških omrežjih in možnosti njihove uporabe v izobraževanju. Te storitve udeležencem izobraževalnega procesa omogočajo dostop do bogatih informacijskih virov in medsebojno komunikacijo. Zaradi aktivne vloge uporabnikov pri iskanju informacij se bistveno poveča njihova motiviranost in s tem učinkovitost učenja.
Učni potni list
Authors: Jug Bogdan
Published: October 2018

Učni potni list je bil prvič predstavljen na mednarodni konferenci o permanentnem izobraževanju v Rimu, decembra 1994. Namenjen ni le študentom, temveč celotni populaciji. Vanj naj bi vpisovali formalno izobrazbo, dodatno izobraževanje, delovne izkušnje, kulturno udejstvovanje, športne dosežke, priznanja, nagrade in priporoči­la. Odlika učnega potnega lista je v tem, da so v njem zbrani vsi dokumenti v priročni obliki na enem mestu, posamezniku daje pregled nad vsemi njegovim dosežki, kadrovskim delavcem omogoča lažjo izbiro delovne sile, posredno pa spodbuja tudi dodatne aktivnosti lastnika.
Odrasli se učimo drugače
Authors: Perme Ema
Published: October 2018

Na novo oblikovan program v izobraževanju odraslih je nastajal na podlagi potreb iz prakse in sodobnih ugotovitev ter spoznanj pri izobraževanju odraslih in procesov pomnjenja. Ugotovitve svetovalcev na RZZ OE Maribor so pokazale, da imajo predvsem brezposelni, ki so zaradi zvišanja konkurenčnosti na trgu delovne sile vključeni v daljše oblike izobraževanja (zaradi dokvalifikacije ali prekvalifikacije), močno zmanjšano motivacijo za nadaljnje učenje. Pojavljajo se strahovi o nesposobnosti in nezmožnosti, ki so povezani tudi z nepoznavanjem učnih tehnik. V šestnajstumem programu, ki smo ga pripravili za pomoč pri odpravljanju teh težav, obravnavajo udeleženci ob uporabi aktivnih metod dela (delo v parih, diskusija ipd.) naslednje vsebine: učenje v odrasli dobi oziroma zakaj se odrasli učimo drugače, spoznavanje lastnosti učnih tipov in njihovo določanje, spoznavanje tehnik sproščanja, glasba za učenje in koncentracijo, strategije za načrtovanje učenja, učne tehnike s poudarkom na spoznavanju in praktičnem preizkušanju, tehnike miselnih vzorcev, določanje lastnega učnega cilja in strategijo njegovega uresničevanja na posameznih stopnjah glede na osebna učna nagnjenja in možnosti. Sedem eksperimentalnih ponovitev programa je pokazalo, da je program pomembno dopolnilo pri spodbujanju k učenju za vse, ki se jim je iz kakršnihkoli razlogov motivacija za učenje zmanjšala in ki imajo težave pri načrtovanju in usmerjanju lastnega učenja. Šest mesecev po končanem programu smo v razgovoru z udeleženci in z anonimno anketo dobili pomembne povratne informacije o tem, kaj so pridobili in kako jim vsebine na seminarju pomagajo usmerjati njihovo učenje. Na koncu so vsi menili, da je vsebina zelo koristna in da bi program priporočili tudi svojim znancem. Program je izpolnil njihova pričakovanja, saj trdijo, da po tem seminarju bolje načrtujejo učenje in imajo boljšo koncentracijo, svoj učni cilj pa vsi uresničujejo po začrtanih korakih.
Teden vseživljeniskega učenja v Sloveniji - naš korak v svet
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

Letos smo v Sloveniji prvič pripravili Teden vseživljenjskega učenja (TVU), ki je potekal od 30. septembra do 5. ok­ tobra. Njegovo uspešnost potrjuje podatek, da se je za organizacijo prireditev odločilo 55 izvajalcev (toliko jih je bi­ lo po uradnih prijavah, sicer pa gotovo še več), ki so pripravili več kot 400 različnih dogodkov na 113 prireditvah v 40 krajih po vsej Sloveniji. Če podrobneje pogledamo, kakšne dejavnosti so potekale in kako so bile organizirane, vidimo, da so prevladovale predstavitve dejavnosti, programov in projektov izvajalskih organizacij in Andragoške­ga centra Slovenije, povezane z dnevi odprtih vrat in razstavami. Nekatere oblike pa so bile tudi bolj aktivne (delav­nice, usposabljanje, svetovanje, preizkusi znanja, omizja, predstavitve knjig in publikacij, posveti, pogovori in raz­prave), manj formalne (kulturne prireditve, družabna in klubska srečanja) ter slovesne (sprejemi, podelitve priznanj ali nagrad). Vrstile so se tudi predstavitve dejavnosti učenja in izobraževanja v nakupovalnih središčih in knjižni­cah, prispevki na radiu, televiziji in v časnikih, razprave o TVU na sejah občinskih skupščin in tiskovne konference.
Marketinški pristop v izobraževanju odraslih
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Avtorica skuša v svoji razpravi pokazati, da izobraževalne organizacije za odrasle ne bi smele zanemarjati marketinških aktivnosti, čeprav veliko izobraževalnih organizacij, predvsem držav­nih, še vedno gleda na marketinške aktivnosti odklonilno, kot na nekaj, kar je v neposrednem nasprotju z osnovnim poslanstvom izobraževalnih in­ stitucij, to je s prenašanjem znanja, z oblikovanjem celostne osebnosti in podobno. Toda vzrok negativnih predstav je predvsem slabo poznavanje in razumevanje marketinga. Marketing v izobraževanju odraslih je povezan predvsem z raziskovanjem izobraževalnih potreb, želja in s predvidevanjem potreb v prihodnosti, z namenom , da bi institucija lahko pravočasno razvila kakovostne izobraževalne programe. V prispevku predstavi najpomembnejše elemente marketinga v izobraževalnih organizacija, med katere prišteva predvsem zadovoljevanje potreb, želja in zahtev uporabnikov izobraževalnih storitev, skrb za njihovo zadovoljstvo in dobro počutje med izobraževanjem, usposobljenost in motiviranost zaposlenih v izobraževalni organizaciji, ustvarjanje pozitivnega ugleda v javnosti, komuniciranje z javnostmi in učinkovito informira­ nje morebitnih udeležencev. Na koncu razprave še posebej poudarja, da lahko le tako razumljen marketing pripomore k razvoju in kakovosti izo­braževanja odraslih.
Nevrolingvistično programiranje
Authors: Padežanin Suzana
Published: October 2018

Članek je uvod v področje, ki se imenuje nev­rolingvistično programiranje ali NLP. Avtorica opisuje nastanek te metode in podaja osnovne misli o NLP, in sicer, kako v naši sedanjosti doje­ mamo stvarnost, kako si pridobimo raport in ra­zvijamo naše edinstvene poti, da bi lažje razumeli svet. vse osebnostne signale sočasno, bodisi da gre za telesne signale, govorne signale, vidne vzorce. Iz­ haja iz tega, da je treba opustiti običajni okvir in­ terpretacije in kritike, da bi se lahko stvari, za ka­ tere gre, pokazale v drugi luči. Na splošno lahko potem razvijemo boljše alternative za doseganje prvotnih ciljev. V ospredju so procesi notranje predelave informacij. Te zajamemo z določenimi diagnostičnimi modeli NLP, ki so izhodišče za spremembe.
Metodologija evalvacije izobraževalnega programa
Authors: Vilič-Klenovšek Tanja
Published: October 2018

V izobraževanju odraslih postaja evalvacija vse pomembnejša, saj spremlja izvajanje drugih dejavnosti in zagotavlja povratne informacije o njihovi učinkovitosti in kvaliteti. Različni modeli evalvacije in evalvacijski pristopi, ki so se razvili v pedagoški teoriji in praksi, so lahko le delno vzor za izvajanje evalvacijskih analiz v izobraže­vanju odraslih. Specifičnost in razvejanost izobra­ ževanja odraslih zahteva razvijanje specifičnih, predvsem pa različnih, pristopov, za katere ni nuj­ no, da so enaki v podobnih okoliščinah. Glede na opredeljene cilje in merila evalvacije lahko upora­ bimo različne modele evalvacije ali bolje rečeno kombiniramo različne vrste evalvacij, da bi (izha­ jajoč iz predmeta evalvacije ter ciljev) dobili čim­ bolj celovite in popolne informacije o predmetu evalvacije (predmetu vrednotenja). Tako je v prispevku Evalvacija izobraževalnega programa, v katerega se vključujejo (tudi) brezposelni, pred­ stavljen eden od mogočih pristopov k evalvaciji izobraževalnega programa, v katerega se vključu­ jejo brezposelni. Ta pristop pa lahko z določenimi spremembami uporabimo tudi za evalvacijo kate­ regakoli izobraževalnega programa.
Michel Serres od komunikacijske družbe k učeči se družbi
Authors: Dobnik Nadja
Published: October 2018

Francoski filozof Michel Serres je eden najpo­ membnejših sodobnih mislecev in humanistov. Že v šestdesetih letih je pisal o Zemlji kot o globalnem komunikacijskem prostoru, v katerem je paradigmo produkcije za vedno zamenjala paradigma komunikacije, ter o nujnosti sožitja med eksaktnimi vedami in humanistiko. V ospredju njegovih razmišljanj pa ostaja vprašanje vzgoje in izobraževanja. Kritično, vendar z optimizmom, razmišlja o možnostih, ki jih ponujajo računalniška omrežja, za brezplačen dostop do znanja, širjenje znanja in nastajanje novih središč, ki nakazujejo pot od komunikacijske družbe v učečo se družbo prihodnosti. Michel Serres je profesor na Sorboni in Standfordu, avtor številnih knjig in član Francoske akademije znanosti.
Christen Kold, ustanovitelj danske ljudske srednje šole
Authors: Kulich Jindra
Published: October 2018

V prispevku avtor opisuje življenjsko pot Christena Kolda, ki velja za očeta zamisli o ljudski srednji šoli. Kold je imel velik vpliv na razvoj svobodnih šol na Danskem. Večkrat so mu očitali, da se njegove ideje prekrivajo z Grundtvigovimi idejami. Grundtvig je bil učenjak in pesnik, ki je pripadal krogu univerzitetnih izobražencev. Avtor v razpravi opisuje razlike in podobnosti v njunih idejah. Ko pa odstranimo vse mite, ki zamegljujejo Koldovo in Grundtvigovo življenje in delo, ni dvoma, da je Kold ustvaril to, kar je dolgo časa ostalo model danske ljudske srednje šole. Čeprav sam ni pripadal krogu izobražencev, je bil pomemben inovator v izobraževanju, ki je močno vplival na danske ljudske šole in prav tako na sistem osnovnega šolstva.
Razvoj kritičnega mišljenja v obdobju odraslosti
Authors: Jelenc Krašovec Sabina
Published: October 2018

V prispevku avtorica razmišlja o pomenu kritičnega mišljenja. Omeji se predvsem na razvijanje tega procesa v obdobju odraslosti. Opaža, da čedalje bolj poudarjajo iniciativnost in aktivnost posameznikov , ki naj bi sprejeli polno odgovornost za svoje življenje in sami spreminjali svoje okolje. Kritično mišljenje je le ena od zahtev, ki mora biti izpolnjena za dosego tega cilja. Še posebej je namreč pomembno pri sprejemanju novega znanja, razvijanju socialnih, komunikacijskih spretnosti in oblikovanju osebnostnih lastnosti ter spreminjanju vedenja. Bolj kot postajajo posamezniki samostojni in kritični, bolj je kvalitetno tudi njihovo učenje, ki tako dobiva poleg širine tudi globino.