bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Pelatihan Caregiver Lansia tentang Tatalaksana Awal pada Kondisi Pingsan dan Serangan Stroke
Authors: Ariesti Ellia , Vinsur Elizabeth Yun Yun , Diatanti Narita
Published: February 2023

Introduction: The community partnership program activity "Training for Elderly Caregivers on Initial Management in Syncope Conditions and Stroke Attacks at LKS-LU Pangesti Lawang" is an activity intended for elderly caregivers who are responsible for the health of the elderly at LKS-LU Pangesti Lawang.
Objective: The purpose of this community partnership program is to facilitate elderly caregivers in carrying out initial management of syncope conditions and stroke attacks at LKS-LU Pangesti Lawang. Considering that the elderly are a special group that is vulnerable and at risk of experiencing various problems related to their health. Decreased physical, mental and social abilities have health impacts and risks for various neurovascular diseases.
Method: This training was carried out in the form of: Providing education and sharing about physiological changes in the elderly, especially about changes in the cardiovascular systems and neurovascular systems as well as providing education and training on early management in syncope conditions and stroke attacks.
Result: The implementation of activity with the title "Elderly Caregiver Training on Early Management in Syncope Conditions and Stroke Attacks at LKS-LU Pangesti Lawang" went well and smoothly. The activity was carried out with a 100% participant attendance rate. The material on Initial management of Syncope and Stroke Attacks has been delivered according to the topic by the speakers and the active participants in the discussion carried out. The indicator of the success of this activity is from the results of the evaluation on the participants when the training was carried out, most of the participants were able to answer pre and posttest questions and demonstrations. The results obtained were as follows, the average score of the participants' pretests was 64, and the average score of posttests was 70. Average scores of initial management practices in syncope conditions and strokes with good results.
Conclusion: On this basis, it can also be concluded that the purpose of training that wants to increase the knowledge and understanding of health cadres regarding Early Management in Syncope Conditions and Stroke Attacks in LKS-LU Pangesti Lawang has been achieved.
Pelatihan Caregiver Lansia tentang Pertolongan Pertama pada Kondisi Mimisan, Tersedak dan Muntah pada Lansia
Authors: Luhung Monika , Sutiyarsih Emy , Purwandhani Eli Lea Widhia
Published: February 2023

Introduction : Community partnership program activity with the title "Elderly Caregiver Training About First Aid for Nosebleeds, Choking and Vomiting in the Elderly at LKS-LU PL" is an activity intended for elderly caregivers who are responsible for the health of the elderly at LKS-LU PL”.
Objective : The purpose of this community partnership program activity is to increase the understanding of knowledge and skills of caregiver at LKS-LU PL so that in caring for the elderly they can provide optimal first aid measures, especially in conditions of nosebleeds, choking and vomiting in the elderly.
Method : The methods used in this training activity are lectures, discussions, and demonstrations on how to provide first aid for nosebleeds, choking and vomiting in the elderly. The result of the training from the red demonstration activity is that caregivers are able to correctly practice first aid for nosebleeds, choking and vomiting in the elderly.
Result : The results of the second evaluation are from the participants' pre-test and post-test scores, the results show that 7 caregivers (50.00%) have good knowledge and 6 caregivers have sufficient knowledge (42.86%), a small proportion of 1 person (7.14%) has less knowledge. Meanwhile, the results of the post-test showed that all 14 caregivers (100%) had very good knowledge.
Conclusion : It can be concluded that there is an increase in caregiver knowledge between before and after being given training. It is hoped that caregivers will be able to apply the knowledge and skills they have acquired during the training.
Pemberdayaan Anggota PKK Kelurahan Kauman Kota Malang dalam Pembuatan Lilin Aromaterapi
Authors: Hasana Ani Riani , Wibowo
Published: February 2023

Introduction: This Community Service Activity begins with an initial assessment of the situation in the field. The initial study found problems from the results of a preliminary study conducted by interviewing elderly people who experienced insomnia in Kauman Village, Malang City, as many as 10 elderly people who experienced insomnia.

Objective: This community service activity aims to provide knowledge related to making aromatherapy candles.

Method: The implementation of this activity begins with the process of evaluating the level of knowledge and attitudes of PKK cadres regarding the prevention stress and how to make of aromatherapy candles by conducting a pre-test using a questionnaire. Then, the team provided education about the prevention stress and how to make of aromatherapy candles by using appropriate media. This activity was carried out using the transfer & sharing method of knowledge by using aids of audiovisual media and leaflets, and practice of making aromatherapy candles. Besides being open for discussion sessions, questions, and answers related to aromatherapy candles.

Result: The success of the PkM program can be seen from this. This can be seen from the average increase in understanding ability to 33.57%. The pretest average value of the 23 PkM participants was 65.2% and after participating in the PkM activities the understanding of the activity participants obtained the posttest average value of the 23 PkM participants was 98.3%. Then from the results of the evaluation of the skills of the participants, a value of 86.67 was obtained and could be categorized as skilled.

Conclusion: We concluded that providing education related to how to make aromatherapy candles could increase people's knowledge and attitudes.
Persepsi Masyarakat terhadap Penggunaan Ayat-Ayat Al-Qur’an pada Sarana Transportasi
Authors: Miftahuddin  , Wahidi Ridhoul , Fadhil Muhammad
Published: February 2023

Penelitian ini bertujuan untuk menganalisis tindakan masyarakat dalam menjadikan ayat-ayat Al-Qur’an sebagai pusat ingatan menuju Allah Swt yang diletakkan pada bagian moda transportasi. Metode yang digunakan untuk menjawab permasalahan penelitian ini adalah kualitatif dengan pendekatan interpretative/hermeunetik. Teknik pengumpulan data dilakukan dengan observasi, wawancara, dan dokumentasi. Sedangkan untuk menganalisa keabsahan datanya dilakukan dengan trianggulasi. Adapun temuan dalam penelitian ini antara lain; Pertama, pengguna kendaraan bertuliskan ayat-ayat Al-Qur’an mempunyai persepsi bahwa dengan adanya ayat tersebut semakin menambah keyakinan dalam berkendara, kelancaran dalam usaha, lebih ingat kepada yang maha kuasa, lebih tenang, selalu ingat untuk berdo’a, serta selalu berhati-hati dalam berkendara. Kedua, Tujuan dari penggunaan ayat-ayat Al-Qur’an di moda transportasi yaitu: agar mudah mencari rizki yang berkah, do’a dalam perjalanan, dan selamat dalam perjalanan.
Analisis Terhadap Putusan Mahkamah Agung No. 368 K/Ag/1995 Tentang Hak Menerima Wasiat Wajibah Dalam Perspektif Hukum Islam
Authors: Siti Maryam  , Rahman Fuad , Sagala Irmawati
Published: February 2023

Penelitian ini mengangkat tentang putusan mahkamah agung terkait hak menerima wasiat wajibah dalam perspektif hukum Islam. Masalah utama dalam penelitian ini adalah mengapa Mahkamah Agung memberikan harta peninggalan kepada non-muslim? sedangkan dijelaskan pula sebab-sebab terhalangnya mendapatkan harta warisan salah satunya berlainan Agama. Jenis penelitian ini adalah library research (Penelitian Kepustakaan), yang bersifat deskriptif kualitatif. Adapun Teknik yang digunakan untuk pengumpulan data adalah studi dokumentasi dengan menbgunakan sumber data  sekunder. Hasil penelitian  adalah putusan Mahkamah Agung No. 386K/AG/1995 sesungguhnya tidak sesuai dengan kaidah-kaidah hukum Islam, alasannya bahwa Mahkamah Agung sama sekali tidak memberikan dasar yang jelas terkait pemberian wasiat wajibah bagi ahli waris non-muslim. Putusan Mahkamah Agung itu menciderai rasa keadilan yang telah tertera dalam Al-Qur’an dan Sunnah, serta mengabaikan perlindungan hukum bagi ahli waris yang Islam. Berdasarkan hal tersebut pemberian bagian harta warisan melalui wasiat wajibah kepada ahli waris non muslim adalah sebagai bentuk peerobosan hukum atas kehilangan bagian hak waris dari mereka yang berlainan Agama.
FAMILY BONDING IN CONFINEMENT OF THE COVID-19 PANDEMIC: A SYSTEMATIC REVIEW
Authors: Martínez-Líbano Jonathan
Published: February 2023

Introduction: Due to the demands of the COVID-19 pandemic, the family became the primary setting in which people were confined. As a result, the family bond during confinement is an important phenomenon to study. Purpose: The purpose of this systematic review was to determine if the family bond would influence the changes in mental health brought on by confinement and the COVID-19 pandemic. Methodology: The methodological were a Systematic Review using the PRISMA model in the search engines Web of Science, Scopus, PubMed, PSYINFO, Taylor and Francis, Sciendo, Academic Search Ultimate, and Medline between September 2021 and April 2022. NOS (Newcastle-Ottawa Scale) was utilized. Results: Concerning the search results, it was possible to identify seven relevant studies for analysis: four on the variables associated with psychological well-being during the pandemic and two on the perceived changes in emotional state during the pandemic. Conclusions: the effects of confinement on mental health are characterized by an increase in negative emotions, heightened perceptions of stress, anxiety, and depression, and altered sleep patterns. Concerning the influence of the family bond on mental health, it was discovered that when the bond is perceived as positive and strong, that is, the individual perceives that their basic, social, and affective needs are covered, it becomes a protective factor for mental health, regulating the manifestation of stress, favoring the manifestation of positive emotions over negative ones, and becoming emotionally supportive.
Deployment of Green Hydrogen: Opening a Probabilistic Feasibility Space to Inform Policy Choices
Authors: Ploszajski Anna
Published: February 2023

Green hydrogen can replace fossil fuels where direct electrification is unfeasible. But its success will hinge on rapidly scaling up its supply. Based on probabilistic methods and using growth rates of technology analogs, a recent study models a feasibility space for green hydrogen, assessing the likelihood that it will play a major role before 2050. It highlights key challenges for policymakers and proposes emergency-like policy measures to boost growth.
FashionTransformation 4.0: Beyond Digitalization & Marketing in Fashion Industry
Authors: Rathore Dr.Bharati
Published: February 2023

Many businesses are attempting to transform their business operations & strategies by adapting new technologies and selling trendy products on various platforms in the current climate of sustainability's newest trends. Digital marketing is an important component of the fashion industry because it operates at all levels of the fashion system. Digital fashion practises, ranging from digital communication and online reputation to e-commerce, are becoming increasingly popular. With a single click, customers can access the entire world through this digital mode. Fashion is undergoing a significant digital transformation, with garments and apparel being presented and sold online, and fashion trends and styles being launched, discussed, and negotiated primarily online. Email campaigns, website optimization, social media campaigns, online forums, television advertisements, mobile applications, and other digital marketing strategies are all used to reach out to potential customers and increase sales. This research will open the doors to enhance the efficacy of various digital tools, practices and platforms for communication.
Tihanyi-félsziget központi területén végzett talaj- és növénytársulás-vizsgálatok tájökológiai vetülete
Authors: Barczi Attila , Penksza Károly , Szalai Dániel , Nagy Valéria
Published: February 2023

A talajtani és növénytani felvételezések helyszíne a Tihanyi-félszigeten található Belső-tó környéke, ahol 2017. júniusában négy mintaterületet jelöltünk ki. A terepbejárások alkalmával a mintaterületek talaját megmintáztuk (a helyszíni vizsgálatokat követően a minták akkreditált laboratóriumba kerültek), illetve a kijelölt területeken cönológiai vizsgálatokat is végeztünk. A terepbejárások, valamint a részletes talajtani és növénytani elemzés alapján megállapítható, hogy a mintaterületeken a megelőző tájhasználat igen erős degradációt okozott: még mindig jelen vannak a degradációra utaló taxonok. A tájhasználat-váltást követően azonban beindultak a regenerációs folyamatok. A talaj-növény vizsgálatokkal (is) bizonyítható mozaikosság egyik előnye, hogy széleskörű tájhasználatot rejt magában, ami segít a tájat legkevésbé terhelő gazdálkodási mód megválasztásában is. A Tihanyi-félszigeten sok élő és élettelen természeti érték található, amely nem csak a természetes degradációnak van kitéve, de az ember által okozott beavatkozásnak is. A korábbi talajtérképeken ábrázolt sokszínű talajtakaró jelentős részét érintette a területen folytatott legeltetés és a turizmus hatása. A kialakult talajtípusok nem maradtak meg eredeti állapotukban: a réti csernozjom talajokon (Belső-tó) tömődöttséget és a szerkezet szétesését, illetve eróziót eredményezett az emberi beavatkozás. A talajpusztulás (talajkopás) a termőréteg csökkenésével, a szerkezet romlásával, a váz-, kőzethatású és lejtőhordalék talajok arányának növekedésével járt együtt. A vizsgálatok azt igazolták, hogy a legeltetett területeken a magyar szürke szarvasmarha állomány egyedszáma a gyep fenntartása szempontjából ideális. A tájhasznosítás ugyanis abban az esetben tekinthető tájökológiai szempontból megfelelőnek, ha a tájjelleget (tájkaraktert) meghatározó ökoszisztémát, illetőleg a felszínborítást nem módosítja jelentős mértékben, a növényzetben az eredeti vegetációhoz legközelebb állót, míg a talajtani folyamatokban a természeteshez közelieket ismerhetjük fel.
Aspects of assessment of ecological impact of an ash-sludge collector of pavlodar aluminum plant (Kazakhstan)
Authors: Shomanova Zhanat , Safarov Ruslan , Shomanov Adai , Tleulessov Askar , Berdenov Zharas , David Lorant
Published: February 2023

On the base of samples taken from ash-sludge collector of Pavlodar Aluminum Plant we have created neural network for making forecasts of concentration distributions of different elements compounding production waste of the plant. For every analyzed element separate neural network was created. Levenberg-Marquardt algorithm was chosen for training. Architecture of neural network includes 5 layers, where one layer is input, one – output and three between them are hidden layers. Neural network demonstrates high accuracy on all of three samples of data obtained by means of partitioning of samples taken from different locations of the lake. Much higher concentration in every location is observed for Silicon (Si), Calcium (Ca), Cuprum (Cu) and Ferrum (Fe). The less concentrations were obtained for Manganese (Mn), Vanadium (V), Titanium (Ti), Scandium (Sc), Gallium (Ga). Accuracy of neural network calculations depends on setting parameters such as number of layers, training algorithm.
Esztergom zártkertjeinek történeti területhasználati vizsgálata a 19. századtól napjainkig
Authors: Molnárné Abicz Kinga , Vaszócsik Vilja
Published: February 2023

Vizsgálatunk fókuszában a speciálisan magyar fogalom, a zártkertek létrejöttét és átalakulását követjük nyomon a 19. századtól napjainkig Esztergom város területén. A filoxéravész (1800-as évek vége, 1900-as évek eleje) előtti időkben Esztergomban, csakúgy, mint az ország számos települése esetében meghatározó, és csaknem kizárólagos művelési formaként jelent meg a szőlőművelés. A vulkanikus talaj kedvező alapot adott a szőlőtermesztés hagyományának, mely évszázadokig meghatározó eleme volt a tájnak. A 20. században a földtulajdon és földhasználati formák újradefiniálásával a volt szőlőterületeken megjelent a zártkert, mint speciális jogi forma, mely a kiskertes mezőgazdasági használatot jelölte meg elsődleges funkcióként. Az aktuális társadalmi-gazdasági folyamatok hatására a zártkertek használata és határai is változtak, egyes területeket belterületbe vontak, másokat zártkertté minősítettek. A belterületbe vonás elsődleges indokaként a lakófunkció kiterjesztése, egyfajta belső szuburbanizáció jelentkezik a zártkertes övezetben. A volt szőlőskertek átalakulása zártkertté és a mai állapot között eltelt időszak dinamikáját tekintve elmondható, hogy ezen területeken az erőteljes fejlődés és a drasztikus visszaesés váltakozása jellemzi az egyes korszakokat. Célunk, hogy a zártkertek történeti vizsgálata során a korszakokhoz kapcsolódó folyamatokat feltárjuk és mint különleges funkciójú mezőgazdasági formát, mint tájérték és mint őrzendő ökológiai területet bemutassuk Esztergomi mintaterületen.
„Táji hőszigetek” és hatásuk az éghajlati energia- és vízmérlegre
Authors: Báder László
Published: February 2023

Infravörös légifelvételeken és műholdfotókon jól felismerhető, hogy az eltérő felszínborítású területek hőmérséklete különböző. Nyáron a nyílt vízfelületeknek és az erdőknek a hőmérséklete a legalacsonyabb. Hőszabályzó és -kiegyenlítő képességük hasonló. Egy tó párolgása, valamint egy erdő párologtatása (együttesen evapotranszspiráció) jobban képes csillapítani a hőmérsékletet, mint egy szántó vagy egy száraz rét. A vízpára hőt szállít el a felszínről. Szárazabb területeken ez a hűtő hatás kisebb, mert kisebb a párolgás. A városi hőszigetekhez hasonló melegebb területek alakulnak ki a tájban, amelyeket „táji hőszigeteknek” nevezhetünk. A kisebb párolgás nemcsak több hőt „hagy” a tájban, hanem az emelkedő hőmérséklet miatt rontja a hőcserélő folyamat hatékonyságát is: szabályzó negatív visszacsatolás helyett gerjesztő pozitív visszacsatolás alakulhat ki. Ha kevesebb a párolgásra rendelkezésre álló víz, kisebb a hűtő hatás, eközben a felmelegedés miatt a párolgási igény tovább nő. A „táji hőszigetek” kialakulását tünetnek tekinthetjük, amely a természetes hőcserélő folyamatok súlyos zavaraira mutat rá. Az Alföld legnagyobb részén a felszíni hőmérséklet nyáron eléri a 40 °C-t, ezért a sok kis táji hőszigetet együtt akár egyetlen nagy „táji hőszigetként” is értelmezhetjük. Nyílik az olló, többet kellene párologtatni a hő elvezetéséhez, de hiányzik a víz, több hő marad a tájban, még több víz kellene a hűtéshez. Közben a társadalmi vízigények ellátása is egyre nehezebb. Az éghajlati rendszerekben körforgásban lévő víz mennyisége nagyságrendekkel meghaladja a társadalom vízszükségletét. Ki kell, hogy mondjuk: a civilizáció számára a vízbiztonság kulcsa az, hogy a körforgás folyamatosságának fenntartásához legyen elegendő „hűtővíz” a tájban. Ha ezt a természetes igényt nem hagyjuk érvényesülni, akkor a felhasználható készleteink ki fognak merülni. Ha azonban a szükséges hűtővizet meg tudjuk tartani, akkor mindig lesz elegendő, az emberi felhasználásra kivehető vizünk, de azt a felhasználás után a természetes körfolyamatokba vissza is kell juttatnunk. Ennek a körforgásnak a kiegyensúlyozott működése jelenti a vízbiztonságot.
A folyók helyreállítási potenciáljának fogalma, és a meghatározás módszereinek szakirodalmi áttekintése
Authors: Erdei Tímea Katalin
Published: February 2023

A hazánkban megvalósult folyószabályozási munkálatok és a folyó menti tájakban jelentkező kedvezőtlen hatások miatt egyre fontosabbá válik a folyók természetvédelmi, tájvédelmi, rekreációs és esztétikai célokat is figyelembe vevő helyreállítása. Ennek megalapozására többféle módszertan is kidolgozásra került az utóbbi évtizedekben, amelyek a folyók állapota, vagyis a helyreállítás szükségessége mellett annak lehetőségeit (terület alkalmassága és korlátozó tényezői) egyaránt értékelik. Jelen tanulmányban célom ezen vizsgálatiértékelési módszerek összegyűjtése és a helyreállítási potenciál fogalmának és meghatározási módszereinek áttekintése hazai és külföldi szakirodalom alapján. A kutatás eredményeként összesen 41 helyreállítási potenciál meghatározására vonatkozó módszertan került elemzésre. A cikkek áttekintése során elemeztem a vizsgálati léptéket és területet, a fő érintett szakterületet, a megfogalmazott célokat, az alkalmazott értékelési és elemzési módszereket, illetve azt, hogy a szerzők milyen vizsgálati-értékelési szempontokat vesznek figyelembe. A helyreállítási potenciál a legtöbb áttekintett módszer esetében többet jelent a folyó állapotának értékelésénél. Megállapítása során a leggyakoribb szándék a helyreállítás területeinek meghatározása és/vagy priorizálása. Az áttekintett módszerek 68%-a ökológiai, 63%-a geomorfológiai és 33%-a hidrológiai helyreállítási célokat fogalmaz meg. A helyreállítási potenciál meghatározása során áttekintett módszerek vizsgálati lépték tekintetében legnagyobb arányban folyószakaszokra koncentrálnak, különböző szélességű területeket kiemelve – ártér, folyó menti sáv vagy folyópart és meder; de emellett számos kutatásban megjelent a teljes vízgyűjtő vagy lokális területegységek áttekintése. A vizsgálati-értékelési szempontok közül a legtöbb módszerben a földhasználat-felszínborítás, a hidrológiai, geomorfológiai, ökológiai adottságok, valamint a korlátozó tényezők vizsgálata van jelen. A kimondottan tájépítészeti szempontok, mint például a tájképi adottságok, az egyedi tájértékek, a tájszerkezet tanulmányozása, a módszerek kis százalékának képezi részét. Megállapítható, hogy az elemzett kutatások a folyók helyreállítási potenciáljának meghatározását elsősorban a külterületi folyószakaszokon célozzák meg, azonban egyre fontosabbá válik a belterületi folyószakaszok helyreállítási potenciáljának meghatározása is.
Talajszenzorok mérésének felhasználása különböző hazai régiókban történő tájgazdálkodás segítésére
Authors: Dobó Zsófia , Oláh Izabella , Farkas Róbert
Published: February 2023

Éghajlatunk folyamatosan melegszik, ami a talajokra is hatással van. A talajok hőmérséklete, illetve a légköri hőmérséklettel szembeni tompító képessége befolyásolja a területen termeszthető növények körét. Vizsgálatunk tárgya egy újonnan kifejlesztett talajszonda hőmérséklet-mérésének tesztelése egy gödöllői szántóterületen. Az általunk alkalmazott talajszenzorok különböző mélységekben mérnek talajhőmérsékletet, negyedórás intervallumokban. 8 cm-es mélységben a napi hőmérsékletingadozás nagyobb volt, mint 30 °C, míg 80 cm-es mélységben ez átlagosan 10 °C-ra csökkent. Statisztikailag az egyes mélységekben mért hőmérsékletadatok között nincs hasonlóság, tehát egyértelmű a hőmérsékletváltozás. Az azonos mélységben mért adatokat táblaszinten is vizsgáltuk, mely alapján következtethetünk egy adott tábla heterogenitására is. A kapott eredmények alapján egyértelmű, hogy szignifikáns különbségek vannak a tábla egyes részei között, azonos mélységben is. Hosszú távú céljaink között szerepel a tájgazdálkodás elősegítése, nem csak táblaszintű következtetések levonása, hanem az eltérő régiók jellemzőinek a leírása. Ehhez egy tábla vizsgálata nem elegendő, több mintaterület elemzésére van szükség.
Duna-Ipoly Nemzeti Park éghajlati sérülékenységének vizsgálata
Authors: Buzási Attila , Dajka Fanni
Published: February 2023

A klímaváltozás jövőbeli hatásai, illetve kockázatai szempontjából a Kárpát-medence a legsérülékenyebb régiók közé tartozik Európában. Az éghajlatban bekövetkező változások az egyéb antropogén tevékenységekkel (pl. élőhelyek átalakítása, természeti erőforrások túlzott használata) együtt alapvetően veszélyeztetik hazánk európai szinten is kiemelkedő biodiverzitását, s ennek következtében nélkülözhetetlenek a klímaváltozás természetes ökoszisztémákra gyakorolt hatásainak megismerését, valamint a káros hatásokhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó kutatások és intézkedések. Jelen tanulmány célja az éghajlati sérülékenység vizsgálatának IPCC által javasolt módszerét alapul véve számszerű értékelést adni hazánk egyik legváltozatosabb védett természeti területének, a Duna-Ipoly Nemzeti Parknak éghajlatváltozással szembeni veszélyeztetettségére. Mindemellett a vizsgálathoz felhasznált indikátorok összegyűjtésével és értelmezésével célunk egy olyan, jelenleg kevésbé alkalmazott módszertan bemutatása, amely kiindulási alapot nyújthat a védett természeti területek éghajlati sérülékenységét, illetve azok ilyen irányú összehasonlítását célzó további kutatásokhoz. Összesen 12, a nemzeti park természeti, ökológiai jellemzőire fókuszáló mutatószám segítségével mértük a terület kitettségét, érzékenységét, valamint alkalmazkodóképességét. Ez utóbbi mutató esetében abból a célból, hogy a kis adaptációs képesség magasabb sérülékenységhez vezessen, az alkalmazkodás helyett annak hiányát számszerűsítettük. Ezek mindegyikét úgy határoztuk meg, hogy értékük a 0 és 1 közötti tartományba essen, s ezáltal a végső sérülékenységi mutató is 0 és 1 közötti értéket vegyen fel. A skála értelmezése szerint minél nagyobbak az egyes sérülékenységi komponensek értékei, annál jelentősebb a nemzeti park kitettsége, érzékenysége, alkalmazkodásának hiánya, következésképpen a klímaváltozással szembeni sérülékenysége is. Az elemzés során a kitettségre két regionális klímamodell eredményeiből kiindulva 0,56 (ALADIN-Climate), illetve 0,54 (RegCM), az érzékenységre 0,25, az alkalmazkodás hiányára pedig 0,23 érték adódott. A számított értékekből megállapítható, hogy a Duna-Ipoly Nemzeti Park a Magyarországon 2021-2050-re prognosztizálható átlagos éghajlati változások skáláján közepes mértékű kitettséggel, mérsékelt érzékenységgel, valamint magas alkalmazkodási képességgel jellemezhető. A három sérülékenységi komponens átlagolásával kapott sérülékenységi érték 0,35 az ALADIN-Climate, és 0,34 a RegCM regionális klímamodell értékeit felhasználva. Vizsgálatunk szerint a nemzeti park a kevésbé sérülékeny területek közé sorolható a hazai nemzeti parkok viszonylatában.
A zöldinfrastruktúra lehetséges felmérési módszere Keszthely példáján
Authors: Iváncsics Vera , Filepné Kovács Krisztina
Published: February 2023

A zöldinfrastruktúra (ZI) fogalma egyre fontosabbá vált mind Európában mind hazánkban. A ZI a zöldfelület-rendszer egy sajátos, rendkívül komplex értelmezése. Tanulmányunkban ismertetjük a ZI sajátosságait és Keszthely példáján bemutatjuk értékelésének lehetőségeit. 2016-ban készült el Keszthely zöldinfrastruktúrájának felmérése. A munka során eddig nem alkalmazott mérési módszertant alakítottunk ki az egyes infrastruktúra elemekre. Az ökológiai minőség, esztétikum, ökoszisztéma-szolgáltatások és használhatóság szempontjait értékeltük 1-3-as, illetve 1-5-ös skálán terepi felmérés és különböző indikátorok mentén. Az ökoszisztéma-szolgáltatások esetén olyan csoportosítással éltünk a szakirodalom alapján, mely a társadalmi szereplők számára is értelmezhető, így a különböző egyeztetések során megkönnyítik a közös munkát. A módszertan segítségével felmértük a ZI állapotát Keszthely belterületén. A cikk a módszertant és annak alkalmazott eredményeit mutatja be, mely sikerrel alkalmazható más hazai települések esetében is.
Zöldhomlokzatok telepítési lehetőségei és korlátozó tényezői budapesti mintaterületeken
Authors: Weisz Szilvia , Boromisza Zsombor
Published: February 2023

Kutatásunk során a Magyarországon újszerűnek számító zöldhomlokzatok telepítésének lehetőségeit vizsgáljuk egy alkalmassági értékelés segítségével, budapesti mintaterületeken (Erzsébet téri, Teleki László téri, Kosztolányi Dezső téri mérőállomások 300 m-es pufferterülete). A számításba vehető homlokzatok meghatározását követően a potenciálisan kialakítható zöldfelületek levegőminőségre és mikroklímára gyakorolt hatását számszerűsítjük. A kizáró okok leválogatása után az Erzsébet téren mindösszesen 15 db, a Teleki László téren 28 db, míg a Kosztolányi Dezső téren 69 db alkalmas homlokzat található zöldhomlokzat telepítésére. A vizsgálati területeken összesen 8060,7 m2 potenciális homlokzat van. Ezek megoszlása az egyes kutatási területeken belül nem egyenletes. A legkiemelkedőbbnek a Kosztolányi Dezső téri mérőállomás és 300 m-es sugarú pufferterülete számít, ami az összes alkalmas felület 54,6%-át teszi ki. A számított homlokzatfelületek, az ezeken kialakítható növényzet levélfelületének ismeretében, a témakörben született korábbi kutatások alapján meghatározható a növényállomány becsült nitrogén-dioxid (NOz) és szállópor (PM10) anyagok megkötése és mikroklíma javító hatása: a vizsgált telepítendő/telepíthető növényállomány egy év alatt összesen 9,35 tonna PMio-et és 8 tonna NCh-ot tud megkötni, valamint a nyári időszakban 3-4 °C-kal, a téli időszakban 0,7-0,9 °C- kal képes csökkenteni a környezete hőmérsékletét.
Evaluation of case studies in European agricultural landscapes - the FEAL project
Authors: Slámová Martina , Kruse Alexandra , Gaillard Bénédicte , Benedetti Iacopo , Dreer Johannes
Published: February 2023

The FEAL project focused on demonstrating how multifunctional and sustainable agriculture works in practice, compiling twenty-eight case studies (CS) representing best practices. It resulted in the development of online training and educational material for young farmers. The project had ambition to collect a large variety of case studies in different European Agricultural Landscapes (EALs). The article aimed at quantitative data evaluation based on case studies to confirm the variety of EALs, natural conditions as well as the national differences in the state of landscape and nature protection. Case studies data were collected through interview campaigns (from October 2017 to March 2018) in five European countries. A contingency table was used for data processing and evaluation. The following criteria were applied for data classification from case studies: type of EAL, geomorphological characteristics (selected mesoscale landforms), land cover (CORINE Land Cover), a position of a case study inside a protected natural landscape area which pointed out to the importance of the presence of farms in protected areas. Moreover, we found out that the FEAL database of EALs, developed by the Institute for Research on European Agricultural Landscapes (EUCALAND) had to be enriched by a new EAL type. Minor consolidation of the definitions was suggested for a particular EAL.
Traditional communities, traditional landscapes? Afro-descendant landscapes in the Colombian Pacific region
Authors: Aguirre C. Nancy
Published: February 2023

This work addresses gender dimensions of traditional agricultural landscapes, in collective lands titled to Afro-descendant communities in the Pacific region of Colombia, South America. Historical and current information on environmental, socio-economic and settlement processes provided a comprehensive portrait at a subdivision of the collective land-title “Los Delfines”, named “El Cedro”. The remote sensing process (a mainstream method for identifying land use and land cover change) helped exploring the spatial setting of this traditional landscape under the lenses of researching their gendered dimensions. Statistical analyses on both census data (secondary data) and survey sample data (fieldwork data) allowed to reassert a set of three groups of gendered land uses, namely, women-akin, men-akin, and gender-inclusive uses. However, a narrative perspective helped to bond previous theoretical, spatial and quantitative outcomes, under the lenses of the practical experience of fieldwork, which also by way of participatory observation and semi-unstructured interviews brought to the researcher (me) valuable insights and information besides the previous outcomes. The found rearrangement of settlement spaces and production systems provided practical indications that women´s roles, decisions, and strategies on this traditional landscape have restructured settlement patterns, and landscape dynamics of large areas at heterogeneous spatial and temporal scales.
PPGIS módszer alkalmazhatóságának vizsgálata különböző táji értékek azonosítására
Authors: Valánszki István , Filepné Kovács Krisztina
Published: February 2023

A kutatás során egy speciális, hazánkban még egyedülállónak számító közösségi tervezési technikát, a ppGIS-t alkalmaztunk egy hátrányos helyzetű, észak-magyarországi, vidéki járás területén. A munka fő célja a szakmai tájértékelés és a közösségi térképezés alapú értékelés eredményeinek összevetése volt. A mintaterület a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében található Gönci járás volt, amely 32 települést foglal magába. A szakmai értékeléshez összesen 18 komplex indikátort használtunk (6 indikátor/értékcsoportba szervezve). Ezzel párhuzamosan 264 helyiek által kitöltött térkép került begyűjtésre. Az eredmények összevetése alapján kombinációcsoportokat határoztunk meg arra vonatkozóan, hogy a tájgazdálkodási tervek, táji léptékű programok készítése során, az egyes táji értéktípus (környezet-biodiverzitás, történelemi-kulturális, vizuálispercepcionális, mezőgazdasági, természetvédelmi, turisztikai) esetében hogyan, mennyire szükséges a helyiek bevonása.
A termeléshez kötött támogatások és a zöldítési előírások hatása a vetésszerkezetre Békés megyében
Authors: Rákóczi Attila
Published: February 2023

Békés megye kedvező mezőgazdasági adottságokkal bíró megye, melynek fontos eleme a magas minőségű termőtalajok jelenléte is. A megye területének szinte egésze mezőgazdasági művelés alatt áll. A jó minőségű termények mellett magas termésátlagok jellemzik is a térséget. Utóbbiakból kifolyólag csak ott volt jellemző a területpihentetés gyakorlata, ahol ezt a vetésforgó, az agrotechnika megkövetelte. A Közös Agrárpolitika (KAP) Agenda2000 nevű reformja már felvillantotta az ugaroltatás követelményét, azonban hosszú ideig ezt sikerült mellőzniük a magyar gazdálkodóknak. A KAP legutóbbi reformja számos új előírást hozott a mezőgazdasági termelők életébe, melyek az agrártámogatások kifizetéséhez kapcsolódnak. Ide tartozik a zöldítési előírások köre is. A kutatás során megvizsgáltuk a megyei területalapú támogatások igénylési adatait méret és hasznosítás vonatkozásában 2009 és 2017 között, majd ezekkel statisztikai elemzéseket végeztünk. Megállapítást nyert, hogy a gazdaságok általános vetésforgójára jellemző néhány főbb növény területe az utóbbi években kimutathatóan csökkent, a mezőgazdasági területek növénydiverzifikációja nőtt, valamint jelentősen emelkedett a pihentetett területek aránya, ami a kultúrnövények „kárára” történt. A növényalapú termeléshez kötött támogatások csak néhány növény esetében okozott vetésterület növekedést. Látható, hogy a KAP- reformok következtében a mezőgazdasági támogatásokhoz való maximális hozzájutás érdekében jelentősen változott a megye vetésszerkezete az elmúlt kilenc évben, ugyanakkor a termeléshez kötött támogatások hatására bizonyos célzott növények esetében sem nőtt a termelési kedv a kiemelt növények esetében.
Towards common terminology on energy landscapes - preface
Authors: Marot Naja , Kruse Alexandra
Published: February 2023

The COST RELY Glossary on Renewable Energy and Landscape Quality is the result of the European COST RELY project that focused on investigating the influence of renewable energy production on landscape quality. 31 people participated in developing and revising the definitions and descriptions for the 46 terms included in the glossary. Work was done in the period from 2015 to 2017 in multiple rounds of revision done by the RELY experts. Terms in the glossary are clustered into three groups: first group terms are directly connected to the landscape and its characteristics, the second one touches the planning process and methods, and the last one covers different renewable energy sources and production types. Each entry to the glossary consists of six elements: the term, definition, related terms, keywords, illustration(s) and sources. The terms are based on the expert knowledge of the contributors, scientific literature (monographs and articles), EU regulation, relevant web pages and other useful sources, stated in the Reference section. At the end of the glossary, terms are translated into 28 European languages including Esperanto. The glossary targets the researchers from the field, policy makers, local communities, investors in the sector of renewable energy and NGOs concerned with the matter in order to assure that people from different educational background and profession understand and use the term in the same manner. Beside from internal Action use, the terms shall contribute to existing glossaries on the relevant topics.
A kunhalmok védelmét szolgáló intézkedések gazdálkodói megítélésének vizsgálata
Authors: Rákóczi Attila , Barczi Attila
Published: February 2023

Az EU közös agrárpolitikájának szabályzórendszere a kezdetekben a piaci zavarok kiszűrésére irányult. Az ezredfordulóhoz közeledve egyre inkább előtérbe kerültek a környezet-, és természetvédelmet is előtérbe hozó intézkedések is. A tájvédelmi előírások középpontjába a táj jellemző elemei kerültek. A kunhalmok több szempontból védett egyedi tájértékeink. Védelmükre viszonylag későn jelentek meg a jogi eszközök, melyek kezdeti hatékonysága is alacsony volt, a halmok állapota tovább romlott. A közösségi védelem után azonnali változás állt be a még megmaradt halmokon, ám a szankciórendszer miatt az érintett gazdálkodók esetében feszültség volt detektálható. Kutatásunk során mélyinterjúkat készítettünk az érintett gazdálkodók körében, hogy megvizsgáljuk a motivációikat, a rendelettel kapcsolatos hozzáállásukat. Az eredményeink rávilágítanak, hogy a halmok pusztulása a velük kapcsolatos ismeretek hiányának tudható be, azonban az érintettek elfogadóak a halmok védelmét, és megmaradását illetően.
Magyarországi kistájak felszínborítás változékonysága és felszínborítás mozaikosságuk változása
Authors: Szilassi Péter
Published: February 2023

Magyarország felszínborítása jelentősen átalakult az 1990-es évek óta. A felszínborítás területi változásai (Magyarországon az erdőterületek növekedése, szántók csökkenése) mellett az egyes felszínborítás foltok mérete és alakja is változott, jelentős hatást gyakorolva a tájban zajló ökológiai, hidrológiai, és eróziós folyamatokra. Ahhoz, hogy előre tudjuk jelezni a felszínborítás jövőbeli változásának tendenciáit ismernünk kell a táji egységeken (kistájakon) belül az 1990-es évek óta végbement változások jellemzőit (pl. gyakoriságát). Jelen tanulmány célja egyrészt a felszínborítás változások változékonyságágának számszerűsítése, másrészt a felszínborítás mozaikosságának változás elemzése kistáj léptékben 1990-2012 között. Minden kistájakon belül a felszínborítás foltokra eső felszínborítás változás foltok számát (azaz gyakoriságát) használtam a felszínborítás változékonyságának jellemzéséhez. A táj mozaikosságának változását pedig az adott kistájon belüli felszínborítás foltok átlagos méretének (Mean Patch Size) változásával jellemeztem. Eredményeink szerint a homoktalajú tájak (a Nyírség és a Duna-Tisza közének kistájain) volt a legnagyobb a felszínborítás változások gyakorisága. Ez összefügghet azzal, hogy a rossz vízgazdálkodási tulajdonságú homokterületeket sújtja a leginkább a szárazodás, így e területeken van a legnagyobb szükség a területhasználat változtatására, diverzifikálására, mely egyre mozaikosabb felszínborítást eredményez. Ezzel szemben a jó termőhelyi adottságú csernozjom talajú kistájakon (Pl. Mezőföldön) alig változott a felszínborítás az 1990-es évek óta fenntartva e tájak „agrársivatag” jellegét. A felszínborítás mozaikossága a már eleve mozaikos szerkezetű hegységperemi, és homokhátsági területeken nőtt a legjobban, és a jó termőtalajú területeken a legkevésbé. A kapott eredmények jól illeszthetők a kistájak földrajzi jellemzőit leíró „Magyarország Kistájainak Katasztere” adatbázisba.
Egyedi védett természeti területi kategóriák (IUCN 1900–2003)
Authors: Balogh Dániel , Hegedüs Csaba , Juhász Vera , Kollár Balázs , Meinhardt Sarolta , Molnár Attila , Paulin Márton , Sáradi Nóra , Schermann Balázs , Sóki Edina
Published: February 2023

Cikkünkben az egyedi, kizárólag egy adott országban létrehozott védett természeti területi kategóriákat mutatjuk be. Ezek az 1900 és 2003 között alapított területek az IUCN-besoroláson is átestek, így teljesen hivatalosan létező kategóriák, melyek létrejötte a Föld országainak sokszínűségéből ered. Végigvesszük, hogy melyek ezek a kategóriák, hol találhatók, valamint azt is, hogy jogosultnak érezzük-e egy ilyen külön kategória létrehozását. Megvizsgáljuk az IUCN általi besorolás szerinti eloszlásukat, valamint területik nagyságát. Továbbá bemutatjuk azt is, hogy mikor és mely országokban jöttek létre ezek a kategóriák, melyből láthatjuk majd, hogy bár minden földrészen vannak egyedi besorolású területek, eloszlásuk korántsem egyforma. Végezetül kiválasztunk öt területet, melyek jellemzése képet adhat az osztályozások okairól.
Diseño de un módulo educativo sobre las Normas APA y el aprendizaje en los estudiantes de Tecnología Médica de la Universidad Nacional Federico Villarreal
Authors: Mucha Diana
Published: February 2023

Objetivo: Determinar la influencia de un módulo educativo sobre las Normas APA y el aprendizaje en los estudiantes de Tecnología Médica en Radiología de la Universidad Nacional Federico Villarreal. Método: Se realizó una investigación pre experimental con un solo grupo conformado por 18 estudiantes de internado de la Facultad de Tecnología Médica en Radiología donde se aplicó una prueba Pretest para evaluar los conocimientos previos en relación con las Normas APA. Posteriormente, se aplicó el programa experimental conformado por cuatro sesiones educativas “Formato de presentación de contenidos”, “cómo citar en APA”, “Tablas y figuras” y, por último, “referencias”; para finalizar con la investigación se evaluó el aprendizaje con un examen Postest. Resultados: Se obtuvo una diferencia de medias= 7.8 entre la evaluación Pretest y Postest resultando ser significativa y con un nivel de significancia de = ,000. Comprobando de esta manera la hipótesis de investigación. Conclusión: El diseño de un módulo educativo sobre las Normas APA influye significativamente en el aprendizaje de los estudiantes de último año de la Facultad de Tecnología Médica en Radiología, considerándose importante en su formación estudiantil.
Phytochemical screening and antimicrobial activity of Theobroma cacao on Staphylococcus aureus, Escherichia coli, Samonella spp and Shigella spp
Authors: Aernan Tracy Paulyn  , Odo Joel Inya  , Abah Patrick Okewu
Published: February 2023

Cocoa leaf and root were studied for medicinal prospective and the focus was to screen for phytochemicals present, Minimum Inhibitory Concentration, Minimum Bactericidal Concentration and antimicrobial activity of the cocoa root and leaf against pathogenic bacteria Staphylococcus aureus, Escherichia coli, Salmonella spp, Shigella spp. Extraction of the samples was done by filtration and concentration in water bath with methanol and aqueous as the solvents, followed by phytochemical analysis, antimicrobial activity, Minimum Inhibitory Concentration and Minimum Bactericidal Concentration. The phytochemical screening identified presence of glycosides, steroids, quinones, phenols, proteins, flavoids, tannins and alkaloids. The antimicrobial assay by agar well diffusion method of cocoa leaf and root extracts elicited ranges of zone of inhibition measured in millimetre (mm) against the selected pathogenic bacteria; Staphylococcus aureus, Escherichia coli, Salmonella spp, Shigella spp at various concentration (500Mg/ml, 250Mg/ml, 200Mg/ml, 125Mg/ml and 100Mg/ml). The aqueous leaf extract at 500Mg/ml to 100Mg/ml concentration elicited zone of inhibition ranging from 26.33±1.53 to 12.00±1.00 against S. aureus. Against E. coli the zone of inhibition ranges from 22.67±1.16 to 9.00±1.00. Similarly at 500Mg/ml to 100Mg/ml concentration the aqueous leaf elicited zone of inhibition ranging from 19.67±1.53 to 8.33±0.58 against Salmonella spp and 17.00±1.73 to 8.33±1.16 against Shigella spp. The methanolic leaf extract also elicited zone of inhibition at various concentration (500Mg/ml to 100Mg/ml) ranging from 21.33±1.53 to 11.67±1.53 against S. aureus, 26.67±2.52 to 14.33±0.58 against E. coli, 20.00±1.00 to 12.67±3.06 against Salmonella sppand 13.00±2.00 to 5.67±0.55 against shigella spp at concentration of 500Mg/ml to 100Mg/ml respectively. Lastly the root bark extract elicited zone of inhibition ranging from 22.66±2.09 to 16.00±0.00 against S. aureus, 16.33±2.31 to 10.33±1.16 against E. coli, 17.00±2.00 to 8.67±1.16 against Salmonella spp and 20.00±1.00 to 8.33±0.58 against Shigella spp at concentration of 500Mg/ml to 100Mg/ml. The MIC was at 50Mg/ml concentration for all test organisms using the three different extracts while organisms were resistant at all concentration for MBC using all extracts. It is recommended that T.cacao leaf and root are used for antibacterial agent with further purification and proper processing, it is also recommended for toxicology test to know the level of human cell tolerance.
The role of heart stroke proteins in the mechanism of immunothrombosis in acute coronavirus infection SARS-COV-2 COVID-19 (literature review)
Authors: Карпенко Андрей Романович , Сергеева Вера Алексеевна
Published: February 2023

Новая коронавирусная инфекция сопровождается нарушением иммунного ответа и состоянием гиперкоагуляции, которое было определено как COVID-19-ассоциированная коагулопатия. Она характеризуется значительным повышением уровня D-димера и одновременным развитием микро и макротромботических осложнений в венозной и артериальной системах многих органов. Для объяснения этих процессов предложена модель иммунотромбоза, которая призвана показать сложные перекрестные взаимодействия между врожденным иммунитетом и механизмами гемостаза. Вирус SARS-CoV-2, проникая посредством ангиотензин превращающего фермента 2, способен напрямую повреждать эндотелиальные клетки, в результате чего происходит высвобождение внутрисосудистого тканевого фактора, активация тромбоцитов, образование нейтрофильных ловушек (NET) и ингибирование антикоагулянтного компонента системы гемостаза. При данном явлении особенное место в развитии иммунного ответа занимает высвобождение цитокинов и активация системы комплемента. В связи с этим исследовательский интерес направлен на изучение факторов регуляции воспалительного процесса, в частности, путем продукции белков теплового шока (HSP). Дальнейшее исследование и установление роли HSP как участников противовирусной воспалительной реакции при новой коронавирусной инфекции может дать больше информации о возможных вариантах лечения и прогнозировании течения заболевания.

The new coronavirus infection is characterized by disturbed immune response and a state of hypercoagulation, which was described as COVID-19-associated coagulopathy. It is characterized by significant elevation of D-dimer and simultaneous development micro and macrothrombotic complications in arterial and venous systems in many organs. To describe these processes the model of immunothrombosis was proposed, which aims to show complex cooperation between inborn immune response and mechanisms of hemostasis. SARS-CoV-2 virus uses angiotensin converting protein 2 to penetrate and damage endothelial cells with release of intravascular tissue factor, activation of thrombocytes, formation of neutrophils scavengers (NET) and inhibition of anticoagulant component of hemostasis. In this condition, the particular role in immune response belongs to cytokines realize and complement activation. To this concern, the focus of research is concentrated on the study of factors of inflammatory respond regulation, particularly by production of heart stroke proteins (HSP). Further research of the role of HSP as participants of antiviral inflammatory response in new coronavirus infection may give more information about treatment and prognosis of disease.