Nová energetická politika EÚ: Čo robiť, čo nerobiť a čo zrušiť
Authors: Andersen Line , Brøns-Petersen Otto , Ďurana Radovan , Năsulea Christian , Năsulea Diana , Nechita Radu , Philippe Cécile , Stagnaro Carlo , Wang William , Zielinski Marcin 
Published: January 2025

Ideálna klimatická politika

Nákladovo najefektívnejším spôsobom znižovania uhlíkových emisií v EÚ je zavedenie jednotného systému obchodovania s emisiami (ETS).

V krátkodobom horizonte možno súčasný ETS zlepšiť zrušením požiadaviek na vnútroštátne zníženie emisií v rámci sektorov, na ktoré sa od roku 2027 vzťahuje ETS II.

Z dlhodobého hľadiska možno nákladovo efektívnu politiku v oblasti klímy dosiahnuť zlúčením ETS I a ETS II do jedného ETS. Ten by mal zahŕňať aj emisie, ktoré v súčasnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti ETS I a II, napr. emisie z poľnohospodárstva.

Na podporu nákladovo efektívneho ETS by sa do ETS mali zahrnúť aj negatívne emisie (prostredníctvom udeľovania povoleniek napr. na zachytávanie, ukladanie a využívanie uhlíka (CCSU)), aby sa zabezpečilo, že sa budú realizovať najlacnejšie formy zníženia emisií.

Ďalšou súčasťou nákladovo efektívnej politiky v oblasti klímy je upustenie od cieľov pre jednotlivé odvetvia, ako je zákaz nových spaľovacích motorov do roku 2035 a zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov na minimálne 42,5 - 45 % do roku 2030. Špecifické ciele pre jednotlivé odvetvia oslabujú nákladovú efektívnosť ETS, a preto zvyšujú náklady transformácie ekonomiky.

Podobne nie je nákladovo efektívna „dvojitá regulácia“, keď sa emisie riešia viacerými nástrojmi (napr. emisné požiadavky pre výrobcov automobilov), malo by sa od nej upustiť, pričom jediným používaným nástrojom EÚ by mal byť ETS.

Komplexná reforma ETS môže zabezpečiť, aby sa politika EÚ v oblasti znižovania uhlíka vykonávala nákladovo efektívne.

Technologická neutralita

Klimatické politiky by nemali vyberať technologických víťazov a porazených; mali by stimulovať udržateľné technológie a stanoviť cenu za negatívne externality.

Špecifické ciele týkajúce sa obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti by sa mali odstrániť, pretože môžu spôsobiť zbytočné náklady.

Ku všetkým čistým technológiám vrátane jadrovej energie, obnoviteľných zdrojov energie, CCSU a ďalších by sa malo pristupovať rovnako, pokiaľ poskytujú cenný príspevok k znižovaniu emisií uhlíka.

Byrokratické prekážky pri zavádzaní obnoviteľných zdrojov energie a jadrovej energie by sa mali odstrániť.

Zdanenie energie v EÚ by sa malo revidovať, aby lepšie odrážalo skutočné škody na životnom prostredí. Po zavedení ETS II by sa mali zodpovedajúcim spôsobom znížiť aj ostatné energetické dane.

Hospodárska súťaž na trhoch s energiami

Liberalizácia trhov s elektrickou energiou a plynom, ktorá sa začala v 90. rokoch, bola relatívne úspešná, aj keď je ešte možné dosiahnuť veľký pokrok.

Niektoré politiky, ako napríklad ciele v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, sú často v rozpore s podporou hospodárskej súťaže na trhoch s energiou.

Zatiaľ čo environmentálne ciele by sa mali sledovať prostredníctvom primeraného stanovenia cien emisií uhlíka a iných negatívnych externalít, na trhoch s elektrickou energiou a zemným plynom by sa mala podporovať hospodárska súťaž s cieľom podporiť nižšie ceny a inovácie.

Smernice a nariadenia EÚ týkajúce sa fungovania trhov s energiou by sa preto mali zamerať na podporu hospodárskej súťaže a odstránenie zbytočnej regulácie.

Je potrebné postupne odstrániť všetky cenové kontroly a cenové regulácie na veľkoobchodných aj maloobchodných trhoch s elektrinou a zemným plynom, ako aj explicitné podporné schémy pre energiu z obnoviteľných zdrojov a iné špecifické technológie.

Na podporu rozvoja obnoviteľných zdrojov energie a jadrovej energie možno zaviesť mierne podporné schémy, ako je podpora vzniku zmlúv PPA.

Povoľovacie konania by sa mali revidovať s cieľom odstrániť zbytočné prekážky rozvoja čistých energií.

Rýchlejší rozvoj cezhraničných infraštruktúr môže zlepšiť fungovanie trhu.

Využívanie domácich zdrojov plynu

Je vhodnejšie, aby sa prechod k uhlíkovo neutrálnejšiemu hospodárstvu uskutočňoval pri využívaní ropy vyťaženej na miestnej úrovni, v členských, kandidátskych alebo pridružených štátoch EÚ, a nie dovážanej z nepriateľských krajín a nespoľahlivých autokracií. Čiernomorské podložie má mnoho spoločných geologických znakov s Kaspickým morom, ktoré je známe svojimi významnými zásobami ropy a zemného plynu. Preto by sa malo pokračovať v prieskume a urýchliť komerčné využívanie.

Je potrebné rozšíriť existujúcu prepravnú sieť aspoň na nedávno objavené ložiská plynu. Výhody nových zdrojov energie sa však nemajú obmedzovať len na krajiny ležiace okolo Čierneho mora. Časť produkcie plynu sa môže vyvážať do iných krajín, ktoré sú stále závislé od dodávok ruského plynu (napr. Maďarsko a Slovensko) alebo - ako Nemecko po zatvorení svojich jadrových elektrární - od uhlia.

Výhody existujúcich plynovodných sietí sa môžu výrazne zvýšiť ich vzájomným prepojením. Hospodárske, sociálne a politické výhody prevážia relatívne malé dodatočné náklady.