bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Динамика ультраструктурных изменений миосимпластов скелетных мышц больных с критической ишемией нижних конечностей после реваскуляризации
Authors: Karpovich D.I. , Nevzorov V.P. , Nevzorova O.F.
Published: January 2022

Исследование ультраструктурной организации миосимпластов скелетных мышц у больных с поражением артерий подколенно-голеностопного сегмента нижних конечностей, осложненным критической ишемией, выявило наличие дистрофических изменений миосимпластов, перерастающих в деструктивную фазу.В основе нарушений лежит развивающаяся митохондриальная дисфункция, которая существенно снижает сократительные способности миосимпластов.После реваскуляризации конечности в сочетании с комплексной терапией ультраструктурная организация миосимпласта приобретает в основном типичное строение. В саркоплазме присутствуют хорошо развитые митохондрии с большим количеством крист, мембраны саркоплазматического ретикулума и Т-системы, а также большое количество гранул гликогена, полисом и рибосом.
Фактори ризику розвитку післяпологових гнійно-запальних ускладнень у жінок із рубцем на матці після операції кесарського розтину
Authors: Zasadniyk O.P.
Published: January 2022

Метою проведеного дослідження було визначення найбільш значущих факторів ризику розвитку післяпологових гнійно-запальних ускладнень у жінок із рубцем на матці. Було обстежено 165 жінок із післяопераційним рубцем на матці. Встановлено, що найбільш значущими чинниками ризику розвитку гнійно-запальних ускладнень раннього післяпологового періоду в жінок із рубцем на матці є: анемія вагітних середнього та тяжкого ступеня (ВШ = 4,88; 95% ДІ: 3,69–46,97), безсимптомна бактеріурія/гестаційний пієлонефрит (ВШ = 2,82; 95% ДІ: 1,52–18,69), неспецифічний кольпіт (ВШ = 5,58; 95% ДІ: 5,9–11,85), запальні зміни посліду (ВШ = 3,64; 95% ДІ: 2,25–63,93), гістерорафія кетгутом (ВШ = 5,15; 95% ДІ: 4,56–65,12), дворядна гістерорафія (ВШ = 4,09; 95% ДІ: 2,09–17,22).
Тактична медицина як основна складова екстреної медичної допомоги при проведенні антитерористичних операцій
Authors: Mazurenko O.V. , Roshchin H.H. , Voloshin V.O.
Published: January 2022

Мета дослідження: узагальнити сучасні принципи надання екстреної медичної допомоги, що застосовують в тактичній медицині. Матеріал і методи: бібліографічний, семантичний, власні спостереження під час стажування в США. Результати та їх обговорення. Показано, що 18 % смертельних наслідків бойової травми є превентивними. Серед превентивних смертей під час бойових дій визначають три основні: 1) зовнішня кровотеча з рани кінцівки (61 %); 2) напружений пневмоторакс (33 %); 3) порушення прохідності дихальних шляхів (6 %). З метою реалізації першочергових заходів щодо збереження життя поранених військовослужбовці мають бути забезпеченими сучасними кровоспинними джгутами та кровоспинними препаратами на основі хітозану, багатофункціональною пов’язкою типу Compressed Gauze та оклюзійною герметичною пов’язкою, що входить до індивідуального перев’язувального пакета. На ранньому госпітальному етапі обсяг хірургічного лікування бойової травми має бути чітко регламентований відповідним протоколом.Висновки. До табеля оснащення бригади тактичних медиків повинна входити голка з клапаном Геймліха для пункційного дренування напруженого пневмотораксу. Розробка та впровадження принципів тактичної медицини є однією із складових цивільно-військового співробітництва, а особовий склад військовослужбовців, співробітників управлінь внутрішніх справ, Національної гвардії та цивільне населення мають бути навченими принципам надання першої допомоги пораненим при надзвичайних ситуаціях.
Постпункционная головная боль: профилактика
Authors: Fesenko V.S.
Published: January 2022

Постпункционная головная боль, осложнение прокола твердой оболочки спинного мозга, является нередким побочным эффектом спинальной анестезии и поясничной пункции. Ее частоту можно снизить при использовании как можно более тонких игл, с карандашевидными кончиками вместо кончиков Квинке, при боковой ориентации среза кончика Квинке и посредством повторного вставления мандрена после пункции. Медикаменты и гидратация менее эффективны. Постельный режим не эффективен.
Emergency Conditions in the Patients with Myasthenia Gravis. Clinical Case of Complicated Course of Generalized Myasthenia Gravis after Thymthymomectomy
Authors: Tovazhnyanska O.L. , Samoilova H.P.
Published: January 2022

Myasthenic crisis may be defined as respiratory failure or delayed extubation after surgical treatment for more than 24 hours resulting from myasthenic weakness. Myasthenic crisis results from weakness of upper airway muscles leading to obstruction and aspiration, weakness of respiratory muscles leading to reduced tidal volumes, or weakness of both muscle groups. About 1/5 of patients with myasthenia gravis experience crisis, usually within the first year of illness. Over the last four decades, prognosis from myasthenic crisis has dramatically improved from a mortality rate of 75 % to the current rate of less than 5 %. Myasthenic crisis should not be fatal, as long as patients receive timely respiratory support and appropriate immunotherapy to reduce myasthenic weakness of the respiratory muscles. In the last years there are more reports about the development of urgent conditions in patients with myasthenia gravis in the early postoperative period after thymectomy. Long-term follow-up monitoring for the study effects of thymectomy in patients with myasthenia gravis, conducted in the department of thoracic surgery of State Institution «Institute of General and Emergency Surgery named after V.T. Zaitsev of National Academy of Medical Sciences of Ukraine» showed that the incidence of early postoperative myasthenic crisis amounted 9.2–12.3 % of cases and was associated with the degree of compensation of bulbar and respiratory disorders before the surgery. This reflects the importance of an adequate selection of the dose of anticholinesterase drugs in the preoperative stage for effective compensation neurosomatic disorders and favorable postoperative prognosis. As an example, the complicated course of generalized myasthenia gravis after thymthymomectomy was described.
Використання аналгезії поперечного площинного блоку (ТАР — transversus abdominis plane block) зменшує рівень тол-подібних рецепторів (TLR4) у плазмі маркера гіпералгезії в ранньому післяопераційному періоді
Authors: Dmytriiev D.V.
Published: January 2022

У 22 дітей, прооперованих з приводу пухлин черевної порожнини (середній вік — 14,7 ± 2,4 року), які перебували в ранньому післяопераційному періоді, було проведено 20 вимірювань механічного больового порогу з використанням набору з 10 монофіламентів фон Фрея (Touch-Test Sensory Evaluator, North Coast Medical Inc., CA, США). Больовий поріг вимірювали на поверхні навколо післяопераційної рани. Вміст тол-подібних рецепторів (TLR4) в сироватці крові визначали імуноферментним методом за допомогою набору Human TLR4 ELISA Kit (NeoBiolab, CША). Використання високих доз фентанілу (10–20 мкг/кг/год) для знеболювання в ранньому післяопераційному періоді у дітей може призводити до гіпер­алгезії. Гіпералгезія в ранньому післяопераційному періоді проявлялася підвищенням TLR4 в крові дітей, прооперованих з приводу пухлин черевної порожнини. Наприклад, на 3-й день розвитку гіпералгезії рівень TLR4 становив 14,2 ± 2,4 нг/мл, на 5-й день розвитку гіпералгезії — 12,1 ± 1,6 нг/мл, що значно вище доопераційного рівня — 5,2 ± 1,4 нг/мл, а застосування ТАР-блоку бупівакаїном 0,375% для післяопераційного знеболювання призводить до зменшення експресії рівня TLR4 в крові.
Антиконвульсивна сугестивна психотерапія в лікуванні хворих похилого віку з післяінсультною епілепсією
Authors: Saiko A.V. , Luchkevich M.P.
Published: January 2022

Розроблена лікувальна схема антиконвульсивної сугестивної психотерапії, застосування якої дозволило досягнути позитивних результатів у терапії епілептичних нападів у хворих похилого віку, які страждають від післяінсультної епілепсії.
Результати застосування мультимодальної програми швидкого відновлення у лікуванні хворих із пахвинними грижами
Authors: Palamarchuk V.I. , Lysenko V.M. , Krestianov M.Yu. , Balatskyi R.O. , Potapov O.A. , Zubal V.I. , Makhmudov D.E.
Published: January 2022

У статті наведені результати використання мультимодальної програми швидкого одужання у хворих із пахвинними грижами, яким було виконано трансабдомінальну преперитонеальну (ТАРР) алогерніопластику. Метою даної роботи було покращити безпосередні результати оперативного лікування у даного контингенту хворих. Хворим основної групи виконували інтратекальну анестезію з правобічною поверхневою блокадою шийного сплетіння та попереднє знеболювання троакарних ран і гідропрепарування очеревини. У контрольній групі знеболювання проводилось за стандартною методикою ендотрахеального наркозу. У всіх пацієнтів, які входили в основну та контрольну групи, при ТАРР-герніопластиці використовували об’ємний поліпропіленовий протез анатомічної форми, що не потребує додаткової фіксації після його імплантації у преперитонеальний простір. З’єднання країв очеревини над сітчастим імплантатом здійснювали за допомогою технології електрозварювання біологічних тканин. Суб’єктивна оцінка якості життя та задоволеності результатами лікування виявилась статистично вірогідно кращою в основній групі пацієнтів.Лапароскопічна ТАРР-герніопластика, поєднана із мультимодальною програмою швидкого відновлення, є безпечною лікувальною стратегією, що може стати альтернативою стандартним методикам лікування та реабілітації хворих із пахвинними грижами.
Современные подходы к коррекции гемостаза при оперативных вмешательствах по поводу гигантских миом матки
Authors: Tarabrin O.O. , Havrychenko D.H. , Shcherbakov S.S. , Mazurenko H.I. , Turenko O.V. , Kirpichnikova K.P.
Published: January 2022

Целью исследования было снижение периоперационной кровопотери у больных с гигантской миомой матки. В результате исследования были получены данные о том, что использование антифибринолитической терапии в виде назначения транексамовой кислоты за 30 минут до оперативного вмешательства в дозе 20 мг/кг с последующей инфузией 5 мг/кг в час в течение первых послеоперационных суток позволяет снизить периоперационную кровопотерю на 29 %. У больных второй группы уровень гемоглобина на вторые послеоперационные сутки был выше на 10 % (р < 0,05), кровопотеря была ниже на 29 % (р < 0,05), сроки пребывания в стационаре были меньше на 24 % (р < 0,05).
Фактори ризику й профілактика інфаркту мозку
Authors: Martynchuk Yu.M.
Published: January 2022

У статті подані результати дослідження основних факторів ризику розвитку гострого півкульного ішемічного інсульту, частоти й тривалості преморбідних чинників залежно від підтипу інсульту.Проведена оцінка ролі модифікованих і немодифікованих факторів ризику при півкульних ішемічних інсультах атеротромботичного й кардіоемболічного підтипу.Вивчені етіопатогенетичні механізми розвитку півкульного атеротромботичного й кардіоемболічного ішемічного інсульту в 130 хворих та роль основних предикторів їх розвитку.
Анатомическое исследование эпидурального распространения краски после каудальной инъекции у взрослых
Authors: Kolomachenko V.I.
Published: January 2022

Каудальная эпидуральная анестезия имеет ряд преимуществ для хирургии тазобедренного сустава. На 17 свежих трупах пунктировалось сакральное эпидуральное пространство и вводилось 20 мл 0,01% раствора метиленовой синьки. У трех трупов синька оказалась в парасакральном пространстве. После успешной каудальной инъекции (на 14 трупах) эпидуральное пространство было окрашено на уровнях S1 и L5 у 14 (100 %) трупов, на уровне L4 — у 13 (93 %), L3 — у 12 (86 %), L2 — у 9 (64 %), L1 — у 5 (36 %), T12 — у 3 (21 %) трупов и на уровнях T11–T5 — лишь у одного (7 %) трупа. Выводы: каудально впрыснутый раствор в объеме 20 мл надежно омывает копчиковые, крестцовые и нижние поясничные спинальные корешки, однако необходима надежная идентификация эпидурального пространства различными методами.
Нестандартное проявление одностороннего инфаркта в парамедианной области таламуса в бассейне таламоперфорирующей артерии в результате эмболической окклюзии артерии Першерона на фоне имеющегося открытого овального отверстия: история болезни и обзор лит
Authors: Hirad YARMOHAMMA , Andrei CARASCA , Hooman YARMOHAMMADI , Daniel P. HSU
Published: January 2022

Артерия Першерона — это редко встречающийся вариант кровоснабжения таламуса, при котором таламоперфорирующие артерии, кровоснабжающие обе парамедианные области таламуса, берут начало общей ножкой от проксимального сегмента одной из задних мозговых артерий. В приведенном клиническом случае описывается молодой больной 30 лет, поступивший в отделение с внезапно развившимся расстройством зрения и речи. Также предоставлены результаты обзора литературы за период с 1981 по 2009 год с описанием наиболее часто отмеченных жалоб и объективных симптомов.
Нейроімунні зміни та їх корекція у хворих у гострому періоді ішемічного інсульту
Authors: Solodovnikova Yu.O. , Torbynska I.L. , Son A.S.
Published: January 2022

Інтенсивні деструктивні процеси речовини головного мозку, що розвиваються при ішемічному інсульті, супроводжуються порушенням проникності гематоенцефалічного бар’єра, що призводить до розвитку автоімунних реакцій, реакції локального запалення. Вивчення особливостей імунного статусу, а також впливу лікарських препаратів на динаміку імунопатологічних реакцій у хворих у гострому періоді ішемічного інсульту дозволить наблизитися до розуміння патогенезу гострої церебральної ішемії й обґрунтувати необхідність застосування препаратів з імунокоригуючою дією в даної категорії хворих.
Экспертиза смерти мозга
Authors: Sorokin Yu.N. , Sokolov A.S. , Sorokina N.B.
Published: January 2022

Диагностика смерти мозга осуществляется на основании клинических критериев смерти мозга и положительного теста апноэтической оксигенации. С целью преодоления трудностей в постановке диагноза и сокращения периода наблюдения возможно проведение дополнительных (подтверждающих) тестов — транскраниальной допплерографии, определение отсутствия усвоения кислорода мозговой тканью и артериовенозной разницы по парциальному давлению кислорода.
Клиническая характеристика гендерных различий при разных типах течения рассеянного склероза Сообщение 2
Authors: Vasilovsky V.V. , Voloshina N.P. , Negreba T.V. , Levchenko I.L. , Tkachova T.N.
Published: January 2022

Изучены гендерные различия структурно-функциональной организации этапов рецидивирования (65 больных при рецидивирующем течении (РТ) и 49 больных при вторично-прогредиентном течении (ВПТ)) и прогрессирования (70 больных при ВПТ и 60 больных при первично-прогредиентном течении (ППТ)) при разных типах течения рассеянного склероза (РС). Структурно-функциональная характеристика этапов рецидивирования включала в себя анализ таких клинических показателей, как тяжесть и длительность отдельных рецидивов, темпы формирования клинической симптоматики рецидивов, полнота, продолжительность и стойкость клинических ремиссий между рецидивами; этапов прогрессирования — пути формирования прогрессирования при ВПТ и ППТ, темпы и варианты прогрессирования, особенности периодов стабилизации.В результате проведенных исследований были выделены совокупности клинических факторов риска, отобранных по гендерному признаку, которые определяли характер вероятностного прогноза на последующих этапах заболевания. Предложенный подход уточнил роль гендерного фактора, который существенно возрастает для вероятностного прогноза при ВПТ по сравнению с РТ. После трансформации РТ в ВПТ дальнейшее течение РС у женщин в большинстве случаев является более тяжелым, чем у мужчин. Клинические этапы ППТ также протекают с участием гендерного фактора, который проявляется более тяжелым и неблагоприятным течением заболевания у мужчин.
Каротидно-кавернозное соустье, имитирующее синдром Толоза — Ханта: анализ 5 наблюдений и обзор литературы
Authors: Ponomarev V.V. , Gonchar A.A. , Novichenko A.S.
Published: January 2022

Представлены результаты клинико-инструментального обследования 5 пациентов с каротидно-кавернозным соустьем, которое проявлялось неврологическими симптомами, имитирующими синдром Толоза — Ханта. Установлено, что только в 3 % случаев каротидно-кавернозное соустье является причиной формирования синдрома Толоза — Ханта. Изучены клинические особенности пациентов с каротидно-кавернозным соустьем, методы диагностики, результаты консервативного и оперативного лечения, катамнез заболевания.
Вікові особливості взаємоЗв’язку між рівнем лептину та тяжкістю когнітивних порушень у пацієнтів з хронічною недостатністю мозкового кровообігу та метаболічним синдромом
Authors: Kopchak O.O.
Published: January 2022

ивчити можливий взаємозв’язок між рівнем лептину та тяжкістю судинних когнітивних порушень у хворих із метаболічним синдромом та дисциркуляторною енцефалопатією різного віку; уточнити характер зв’язку між рівнем лептину та складовими метаболічного синдрому, а також між тяжкістю когнітивних порушень та ступенем інсулінорезистентності в обстежених пацієнтів у віковому аспекті. У дослідження увійшли 85 хворих із дисциркуляторною енцефалопатією та метаболічним синдромом віком 48–85 років. Усі хворі були розподілені на 3 вікові групи: 45–59 років — середній вік (n = 33), 60–74 — похилий вік (n = 32), 75–89 років — старечий вік (n = 20). Ступінь когнітивних порушень оцінювали за допомогою короткої шкали оцінки психічного статусу (Mini Mental State Examination). Усі хворі пройшли клініко-неврологічне обстеження, загальні лабораторні тести, визначення рівня лептину в крові, рівня глюкози та інсуліну крові натще, С-реактивного білка, інструментальні дослідження. Виявлений вірогідний кореляційний зв’язок між рівнем лептину крові та такими компонентами метаболічного синдрому, як індекс маси тіла (вираженість ожиріння) у пацієнтів середнього та похилого віку, рівень артеріального тиску у хворих середнього та старечого віку, рівнем ліпопротеїнів високої щільності у групі обстежених похилого віку. Рівень лептину впливає на тяжкість когнітивних порушень. При цьому вплив зниження рівня лептину на стан когнітивних функцій у пацієнтів посилюється з віком: вірогідний прямий кореляційний зв’язок між рівнем лептину та тяжкістю когнітивних порушень в обстежених хворих виявлено в похилому та старечому віці.
Нервово-м’язова збудливість периферичних нервів у гірників із хронічними попереково-крижовими радикулопатіями
Authors: Agarkova O.V.
Published: January 2022

Проведено обстеження нервово-м’язової збудливості нервів ніг у 118 гірників вугільних шахт із хронічною попереково-крижовою радикулопатією та 47 гірників контрольної групи. При цьому виявлено зниження цього показника для гомілкових та малогомілкових нервів. Був встановлений кореляційний зв’язок між кількістю синдромів, больовим, корінцевим синдромом та нервово-м’язовою збудливістю цих нервів.
Васкулярный эндотелиальный фактор роста-1 как предиктор неблагоприятных кардиоваскулярных событий у пациентов с гипертонической болезнью III стадии. Результаты одногодичного наблюдения. Часть I
Authors: Berezin A.Ye. , Lisovaya O.A.
Published: January 2022

Целью исследования явилось изучение взаимосвязи между циркулирующим уровнем васкулярного эндотелиального фактора роста-1 (VEGF-1) и частотой наступления повторных коронарных и церебральных ишемических событий у больных артериальной гипертензией (АГ) III стадии.Материал и методы. В исследование были включены 102 пациента с гипертонической болезнью III ст. легкой и умеренной степени тяжести через 3 недели после перенесенного мозгового ишемического инсульта. Период наблюдения составил 12 месяцев с 3-месячными интервалами. Циркулирующий уровень VEGF-1 оценивался однократно в начале исследования. Клинические интервью проводились каждые 3 месяца в течение 1 года после получения образцов крови. В качестве клинических точек учитывались все кардиоваскулярные исходы.Результаты. Анализ полученных данных показал, что медианы циркулирующих уровней VEGF-1 у больных с АГ III стадии, продемонстрировавших 1, 2, 3 случая и более повторных сердечно-сосудистых событий, составляют 373,80 пг/мл (95% ДИ 342,90–479,70 пг/мл), 539,96 пг/мл (95% ДИ 444,28–865,56 пг/мл) и 724,66 пг/мл (95% ДИ 558,72–890,66 пг/мл) соответственно, что достоверно превышает таковой у лиц, для которых новые клинически значимые кардиоваскулярные исходы документированы не были (Ме 289,28 пг/мл; 95% ДИ 279,71–345,88 пг/мл) (P = 0,001 для всех случаев). Наиболее оптимальной в отношении предсказующей ценности для будущих кардиоваскулярных событий является точка разделения VEGF-1, равная 403,57 пг/мл (площадь под кривой = 0,76; 95% ДИ 0,602–0,917; P = 0,001) при чувствительности и специфичности 78,6 и 70,0 % соответственно. При этом у обследованных лиц при уровне циркулирующего VEGF-1 более 403,57 пг/мл количество зарегистрированных кардиоваскулярных событий в течение одного года наблюдения было достоверно выше по сравнению с лицами с более низким уровнем VEGF-1 (OШ 4,11; 95% ДИ 2,66–7,28; P = 0,001).Вывод. Циркулирующий уровень васкулярного эндотелиального фактора роста-1 является независимым предиктором возникновения кумулятивных кардиоваскулярных исходов у больных с гипертонической болезнью III стадии на протяжении 1 года после мозгового ишемического инсульта.
Расстройства сна у пациентов с инсультом: выявление, клиническое значение и современные подходы к лечению
Authors: Flomin Yu.V.
Published: January 2022

Сон имеет фундаментальное значение для оптимального функционирования головного мозга и представляет собой новую терапевтическую мишень при многих неврологических расстройствах. Нарушения сна распространены при неврологических заболеваниях и ассоциируются с худшим состоянием здоровья и качеством жизни, повышенным риском травм и преждевременной смерти. Расстройства сна у пациентов с инсультом включают нарушения дыхания во сне, инсомнию, гиперсомнию, циркадианные и двигательные нарушения. За последние годы были достигнуты большие успехи в изучении причин и механизмов нарушений сна, однако основными лечебными подходами при обструктивных апноэ по-прежнему остаются устройства, обеспечивающие постоянное положительное давление в дыхательных путях, а при инсомнии — комбинация когнитивно-поведенческой психотерапии и медикаментозного лечения.
Аспекти використання протисудомних препаратів у лікуванні хворих, які перенесли черепно-мозкову травму
Authors: Grygorova I.A. , Kufterina N.S.
Published: January 2022

Було проведено комплексне клініко-неврологічне та нейрофізіологічне обстеження 60 хворих, які перенесли закриту черепно-мозкову травму. Проаналізована динаміка клініко-неврологічних та нейрофізіологічних показників на фоні протисудомної терапії. Обґрунтовано використання протисудомних препаратів у гострому періоді черепно-мозкової травми з профілактичною метою.
Пaтогенетична корекція фінголімодом розладів неврологічних та нейропсихологічних функцій у хворих на розсіяний склероз
Authors: Negrych T.I. , Kyryliuk S.Ya.
Published: January 2022

Наведені результати клінічного й нейропсихологічного обстеження 7 пацієнтів із розсіяним склерозом та їх динаміка на фоні лікування фінголімодом. Обговорюється вплив фінголімоду на неврологічний дефіцит, когнітивні розлади, вираженість синдрому втоми та якість життя хворих на розсіяний склероз. Зроблено висновок про доцільність використання препарату патогенетичного спрямування фінголімод в лікуванні хворих на розсіяний склероз.
Полушарные особенности влияния комбинированной ритмической транскраниальной и периферической магнитной стимуляции на биоэлектрическую активность головного мозга пациентов, перенесших инсульт
Authors: Kuznetsova S.M. , Skachkova N.A. , Tarkhov D.Yu.
Published: January 2022

В статье представлены результаты комплексного анализа влияния курсового применения комбинированной ритмической транскраниальной и периферической магнитной стимуляции на биоэлектрическую активность головного мозга у 75 пациентов, перенесших ишемический инсульт (восстановительный период). Пациенты получали сеансы ритмической транскраниальной и периферической магнитной стимуляции (основная группа) или плацебо ритмической транскраниальной и периферической магнитной стимуляции (группа плацебо) на протяжении 10 дней два раза в день. Установлено, что у пациентов основной группы по сравнению с группой плацебо курсовое применение ритмической транскраниальной и периферической магнитной стимуляции оказывает дополнительное корригирующее влияние на биоэлектрическую активность головного мозга. Структура реорганизации биоэлектрической активности головного мозга под влиянием ритмической транскраниальной и периферической магнитной стимуляции у пациентов, перенесших инсульт, имеет полушарные особенности. Положительное влияние ритмической транскраниальной и периферической магнитной стимуляции на биоэлектрическую активность головного мозга у пациентов с ишемическим инсультом дает основание рекомендовать включение данного метода в комплексную систему реабилитации этой группы пациентов.
Epilepsy and Migraine: Neuroimaging and Neuropathophysiological Parallels
Authors: Yevstigneiev V.V. , Kistsen O.V. , Sadokha K.A. , Sakovich R.A.
Published: January 2022

Objective. The aim of our study was the comparison of the microstructure and neurometabolic disorders of the brain, as well as neuropathophysiological features of patients suffering from epilepsy and migraine. Methods. We investigated 60 patients suffering from migraine, aged 16–42 years (mean age was 29.30 ± 0.52 years) and 60 — with epilepsy, aged 18–51 years (mean age was 28.20 ± 0.98 years). 60 patients with migraine and 60 with epilepsy underwent diffusion tensor magnetic resonance imaging. 18 migraine and 28 epilepsy patients underwent proton nuclear magnetic resonance spectroscopy. All patients were examined using the computer electroencephalography. Migraine and epilepsy were diagnosed according to international guidelines. Results. The obtained data indicate not only a neuron tissue lesion in patients suffering from migraine and epilepsy but, probably, do not exclude a feedback in this event hierarchy and the deafferentation probability conditioned by a loss of hippocampal bonds. This state is confirmed by decreasing tracts in limbic zones that also plays an important role in the damage of brain extrahippocampal parts.Thus, hippocampus is one of the main structures in disintegrating neuronal combinatorics and forms peculiarities of clinical manifestations of paroxysmal states, involving these or those brain areas at these two diseases.
Тиоцетам® в лечении больных с ишемическим инсультом
Authors: Mishchenko T.S. , Zdesenko I.V. , Mishchenko V.N.
Published: January 2022

Статья посвящена проблеме терапии одного из самых распространенных неврологических заболеваний — ишемического инсульта и его последствий. Приведено подробное описание оригинального клинического исследования эффективности и безопасности препаратов Тиоцетам®, раствор для инъекций, и Тиоцетам® форте, таблетки, у 160 пациентов в остром и раннем восстановительном периодах ишемического инсульта. Полученные данные свидетельствуют о том, что применение препаратов Тиоцетам® и Тиоцетам® форте позволяет достоверно ускорить восстановление нарушенных неврологических функций, в том числе устранить очаговую неврологическую симптоматику, повысить показатели повседневной жизненной активности и улучшить когнитивные функции.
Аспекти психоемоційних, вегетативних порушень та дезадаптації в пацієнток із болем попереково-крижової локалізації на фоні хронічного аднекситу
Authors: Belska I.V.
Published: January 2022

У статті висвітлюються особливості психоемоційних порушень у пацієнток із больовими синдромами нижнього відділу спини на фоні вертеброгенних уражень та хронічного аднекситу. Наведені дані щодо внеску психоемоційних порушень у вираженість больового синдрому та ступінь дезадаптації.
Целесообразность нейропротекции при артериальной гипертензии
Authors: Sova S.H.
Published: January 2022

Статья посвящена проблеме артериальной гипертензии, в частности гипертензивных кризов. Рассматривается влияние фармакологических средств нейропротекторного действия на течение и прогноз артериальной гипертензии. Представлены данные исследования терапевтических возможностей коррекции кризового течения артериальной гипертензии при помощи нейропротекторного препарата полимодального действия Кавинтон (винпоцетин). Сделан вывод о целесообразности применения Кавинтона в качестве средства, потенцирующего и пролонгирующего действие гипотензивной терапии у больных с артериальной гипертензией.
Современные подходы к фармакотерапии мигрени
Authors: Mishchenko T.S. , Mishchenko V.N.
Published: January 2022

Статья посвящена одной из разновидностей головной боли — мигрени. Приведены этапы и критерии успешного лечения приступов мигрени. Лекарственными средствами выбора для терапии приступа мигрени легкой или средней тяжести признаны нестероидные противовоспалительные препараты (НПВП). Одним из наиболее эффективных НПВП для лечения и профилактики мигрени является напроксен натрия (Налгезин форте). Если приступы не удается купировать с помощью НПВП, назначают препараты с более выраженным специфическим действием (триптаны). Лекарственная профилактическая терапия оправданна при частых (не менее 3 раз в месяц) тяжелых приступах мигрени, а также при наличии коморбидных нарушений.
ГАМК-ергические средства в фармакотерапии хронической церебральной ишемии
Authors: Burchynskyi S.H.
Published: January 2022

В статье дано обоснование целесообразности применения ГАМК-ергических препаратов при хронических цереброваскулярных нарушениях. Одним из ГАМК-ергических средств, обладающих уникальным механизмом действия, выделяющим его среди других препаратов данной группы, является гопантеновая кислота (кальция гопантенат). Кроме выраженного когнитивного эффекта (повышение концентрации внимания, улучшение памяти, познавательной активности), гопантеновая кислота оказывает влияние и на другие важные в клиническом плане синдромы при хронических цереброваскулярных нарушениях — аффективный и астенический (повышение психической работоспособности). Акцентировано внимание на появлении на фармацевтическом рынке Украины первого отечественного препарата гопантеновой кислоты — Когнума.
Церебральна гемодинаміка та когнітивна діяльність у хворих із дисциркуляторною енцефалопатією та метаболічним синдромом
Authors: Kopchak O.O. , Yena L.M. , Shcherbakov A.I. , Bachynska N.Yu.
Published: January 2022

Метою роботи було вивчення стану церебральної гемодинаміки та його зв’язку з когнітивними порушеннями у хворих на дисциркуляторну енцефалопатію (ДЕ) з метаболічним синдромом (МС). Обстежені 93 пацієнти середнього та старшого віку, хворі на ДЕ ІІ та ІІІ стадії з когнітивними порушеннями різного ступеня тяжкості, та 37 практично здорових осіб контрольної групи без ознак когнітивного зниження; групи порівнянні за віком, статтю та рівнем освіти. Пацієнти з ДЕ були розподілені на 2 основні групи: з МС (58 осіб) та без МС (35 хворих). У результаті проведених досліджень в обстежених пацієнтів із ДЕ та МС порівняно з особами без МС встановлено більш виражені зміни в екстра- та інтракраніальних судинах у вигляді стенозуючого атеросклерозу та збільшення товщини комплексу інтима-медіа загальних сонних артерій, а також зниження швидкісних характеристик церебрального кровотоку на тлі дифузного підвищення судинного опору. Для хворих із МС притаманний більш виражений когнітивний дефіцит порівняно з пацієнтами без МС, що проявлявся у змінах показників негайної та відстроченої пам’яті, виконавчих функцій та розумової працездатності. Численні кореляційні зв’язки між показниками когнітивної діяльності, з одного боку, та станом церебральної гемодинаміки — з іншого у хворих із ДЕ та МС свідчать, що одним із шляхів реалізації негативного впливу на когнітивні функції є атеросклеротичне і гіпертензивне ураження судин і погіршення церебральної гемодинаміки.
Синдром Вильямса
Authors: Lymareva Ye.V.
Published: January 2022

В статье описаны сложности постановки диагноза при сочетанном поражении сердечно-сосудистой (врожденные пороки сердца), мышечной (мышечная гипотония), нервной системы (задержка темпов моторного и речевого развития).
Герпетические поражения периферической нервной системы. Лекция (первое сообщение) Общее представление и клинические проявления
Authors: Sorokin Yu.N.
Published: January 2022

Поражение периферической нервной системы вирусом опоясывающего герпеса является наиболее частым видом поражения неврологических структур и имеет характерную стадийность развития клинических проявлений. Представлены классификация клинических форм герпетических ганглионевритов, хронологическая последовательность развития элементов сыпи и особенности клинических проявлений в зависимости от характера и локализации высыпаний. Развитие редких форм герпетических ганглионевритов требует повышенного внимания к состоянию пациента.
Multimodality of pharmacological brain protection as a basis for successful therapy in angioneurology
Authors: Burchynskyi S.H.
Published: January 2022

Combined neuroprotection is currently a global trend in neurological practice. In this article, the author proposes to focus on neuroprotective drugs that affect the fundamental, leading mechanisms in the development of cerebrovascular pathology and that are a clear example of the possibility of successful use of an effective combination of these drugs in the treatment of a particular disease in a particular patient. The best option for choosing instruments of combined neuroprotection is citicoline and ethyl-methyl-hydroxypyridine succinate. In addition to complementary mechanisms of action, this combination of drugs is characterized by synergism in the development of therapeutic effects, i.e. not just summation, but mutual strengthening of the action of each of the components of the combination.
Новые возможности в терапии больных с мозговым инсультом
Authors: Mischenko T.S. , Mischenko V.N. , Zdesenko I.V.
Published: January 2022

Приведено подробное описание Оригинального клинического исследования эффективности и безопасности препаратов Тиоцетам®, раствор для инъекций, и Тиоцетам® форте, таблетки, у 80 пациентов в остром и раннем восстановительном периодах ишемического инсульта. Полученные данные свидетельствуют о том, что применение препаратов Тиоцетам® и Тиоцетам® форте позволяет достоверно ускорить восстановление нарушенных неврологических функций, в том числе устранить очаговую неврологическую симптоматику, повысить показатели повседневной жизненной активности и улучшить когнитивные функции.
Данные открытого в параллельных группах активно-контролированного постмаркетингового исследования эффективности и безопасности препарата Триттико в сравнении со стандартной терапией пациентов с непсихотическими депрессивными расстройствами
Authors: Chaban O.S. , Khaustova Ye.A. , Bezsheiko V.G.
Published: January 2022

В статье приведен обзор исследований эффективности тразодона в терапии депрессии, тревоги, инсомнии и болевых проявлений, а также представлено собственное открытое контролируемое рандомизированное 8-недельное исследование сравнительной эффективности и безопасности препарата тразодон у пациентов с депрессивным эпизодом. Полученные результаты подтвердили превосходство в эффективности мультифункционального препарата Триттико по сравнению со стандартной терапией депрессии не только по более быстрому началу действия, но также по наличию высокой анксиолитической активности и действенности в отношении редукции инсомнии.
Некоторые особенности патогенеза отека-набухания головного мозга и обоснование оптимальной фармакотерапии при тяжелой черепно-мозговой травме
Authors: Gorodnik G.A.
Published: January 2022

Статья посвящена уточнению патогенеза отека-набухания головного мозга в динамике начального этапа тяжелой черепно-мозговой травмы (ЧМТ). Методом компьютерной томографии обследованы 314 пациентов с тяжелой ЧМТ. Выявлены морфологические изменения в головном мозге при тяжелой ЧМТ, которые обусловливают развитие посттравматического отека-набухания головного мозга, выраженность которого зависит от степени повреждения мозговой ткани, проницаемости гематоэнцефалического барьера и нарушений крово- и ликворообращения. Разработанный на основе компьютерной томографии метод оценки гидратации компонентов внутричерепного содержимого позволяет селективно оценивать степень выраженности отека-набухания белого и серого вещества головного мозга при тяжелой ЧМТ. Полученные данные позволяют обосновать новые подходы к эффективной интенсивной терапии пострадавших с тяжелой черепно-мозговой травмой.
Клиническая характеристика когнитивных расстройств у больных с эпилепсией
Authors: Madjidova Yo.N. , Rakhimbaeva G.S. , Azizova R.B.
Published: January 2022

Изучена структура когнитивных расстройств у 72 больных — 38 (I группа) с симптоматической эпилепсией и 34 (II группа) с идиопатической эпилепсией, средний возраст которых составил 48 ± 25,3 года. Показано, что у больных с различными формами эпилепсии могут встречаться когнитивные нарушения, частота и выраженность которых зависит как от типа судорожных припадков, так и от вида и длительности приема антиэпилептических препаратов. Показано, что симптоматическая и идиопатическая формы эпилепсии имеют ряд различий по нейропсихологическим показателям.
адъювантная витаминотерапия неврологических заболеваний
Authors: Lutsky Ye.I. , Lyutikova L.V. , Lutskaya Ye.I.
Published: January 2022

Статья посвящена роли витаминов группы В в организме человека и применению препаратов витаминов группы В в лечении неврологических заболеваний.
Центральний понтинний мієліноліз: діагностика, особливості перебігу
Authors: Shulga L.A. , Beletska O.B. , Yaschuk N.M. , Shulga O.D.
Published: January 2022

Розглядається клінічний випадок центрального понтинного мієлінолізу, причини, що зумовлюють його виникнення, труднощі при діагностиці даного захворювання.
Современные принципы диагностики и лечения вертеброгенных болевых синдромов
Authors: Chistik T
Published: January 2022

Проблема болевых синдромов, связанных с патологией позвоночника, остается одной из актуальных в клинической медицине. Вертеброгенные боли — ведущая неврологическая причина временной нетрудоспособности среди наиболее активной части взрослого населения. Считается, что к 50 годам заболеваниями позвоночника страдает около 80 % мужчин и 60 % женщин, а с соответствующими болевыми синдромами на протяжении жизни сталкивается каждый второй человек. Все вышесказанное подчеркивает не только медицинскую, но и социальную значимость проблемы.
Особенности терапии хронического вертеброгенного болевого синдрома
Authors: Kushnir G.M.
Published: January 2022

Статья посвящена хроническому болевому синдрому в неврологии. Уделяется внимание развитию депрессивных состояний у пациентов с длительно существующим хроническим болевым синдромом. Что касается применения антидепрессантов у данной категории больных, в последнее время наибольшее внимание уделяется препаратам группы селективных ингибиторов обратного захвата серотонина, одним из которых является эсциталопрам. Приведены данные собственного исследования эффективности и безопасности эсциталопрама у пациентов с хронической вертеброгенной люмбалгией, люмбоишиалгией.
Эффективность комплексной терапии нарушения церебральной гемодинамики в вертебробазилярной системе артерий при миофасциальной дисфункции шейно-плечевой локализации
Authors: Yaroshevsky A.A.
Published: January 2022

В статье представлены результаты исследования и лечения 39 пациентов в возрасте от 20 до 43 лет (21 женщина и 18 мужчин) с миофасциальной дисфункцией шейно-плечевой локализации, сопровождающейся вертебробазилярной сосудистой недостаточностью. На основании клинических, вертеброневрологических и инструментальных (транскраниальная допплерография) методов исследования показано позитивное влияние комплекса немедикаментозной и медикаментозной терапии (Мемоплант Форте в сочетании с Веноплантом) на мышечно-тонический синдром и церебральную гемодинамику (артериальную и венозную).
Дослідження дегенеративних процесів у норадреналінергічних системах головного мозку щурів з тяжкою черепно-мозковою травмою та вплив на них трансплантації фетальної нервової тканини
Authors: Baranenko B.O.
Published: January 2022

Проведено дослідження вмісту норадреналіну та рівня експресії гена Вах у корі лівої та правої півкуль, гіпоталамусі, гіпокампі та середньому мозку щурів через 30 днів після експериментальної тяжкої черепно-мозкової травми та трансплантації фетальної нервової тканини. Встановлено, що тяжка черепно-мозкова травма призводить до зниження вмісту норадреналіну в корі травмованої півкулі та гіпоталамусі, а також до підвищення рівня проапоптичного гена Вах у всіх досліджених структурах головного мозку, що свідчить про наявність деструктивних процесів у мозку тварин у віддалений період після травми. Трансплантація фетальної нервової тканини експериментальним щурам з тяжкою черепно-мозковою травмою сприяла нормалізації досліджуваних показників.
Острая ишемическая нейропатия
Authors: Sorokin Yu.N. , Sagaradze S.A. , Melnikov A.V.
Published: January 2022

Атеросклероз магистральных сосудов является наиболее частой причиной хронических облитерирующих заболеваний аорты и артерий нижних конечностей с развитием острой сосудистой недостаточности. Наряду с таким тяжелым и частым ее осложнением, как гангрена конечности, к стойкой инвалидизации может приводить и развитие ишемической нейропатии периферических нервов конечностей с моторным дефицитом, которое наблюдается относительно реже.Материал и методы. Представлено клиническое наблюдение острого развития ишемической нейропатии, обусловленной облитерирующим поражением брюшного отдела аорты и артерий нижних конечностей.Результаты. Острое нарушение артериального кровотока в нижних конечностях привело к развитию ишемической нейропатии с поражением малоберцовых и большеберцовых нервов с двух сторон с выраженным парезом стоп. Дуплексное сканирование брюшного отдела аорты и артерий нижних конечностей выявило плотные и мягкие циркулярные атеросклеротические бляшки в брюшном отделе аорты, признаки окклюзии общей и наружной подвздошных артерий с двух сторон, стеноз 50 % просвета обеих общих бедренных артерий и значительное снижение скорости кровотока по правой глубокой и левой поверхностной бедренным артериям.С целью восстановления кровотока была выполнена операция — поперечная симпатэктомия слева, тромбэктомия из дистального отдела аорты, эндартерэктомия из поверхностной бедренной артерии левого бедра, двустороннее аортобедренное шунтирование. После проведенного оперативного вмешательства кровоток в нижних конечностях и функция малоберцовых и большеберцовых нервов восстановились.Выводы. Ранняя диагностика ишемических нейропатий будет способствовать более эффективному лечению и поможет предотвратить развитие стойкой инвалидизации при данной патологии.
Цитиколин: механизм действия и клиническая эффективность при лечении ишемического инсульта, хронических цереброваскулярных расстройств и травматического повреждения головного мозга
Authors: Savustyanenko A.V.
Published: January 2022

Цитиколин — ноотропное лекарственное средство, которое проявляет нейропротективную и нейрорепаративную активность, улучшает волновую активность головного мозга. В исследованиях было показано, что цитиколин эффективен и безопасен при лечении ишемического инсульта в остром и подостром периоде, которое начинается, как правило, в течение первых 24 ч после развития инсульта и продолжается не менее 6 недель. Это приводит к уменьшению объема очага инсульта, смертности и частоты инвалидизации больных и, кроме того, увеличивает вероятность полного выздоровления спустя 3 месяца после инсульта. Больным рекомендуется продолжать прием цитиколина на последующих этапах реабилитации (в течение 6 месяцев — 1 года после инсульта), поскольку это вносит дополнительный вклад в улучшение их когнитивных функций. Была продемонстрирована эффективность и безопасность цитиколина при лечении хронических цереброваскулярных расстройств у пожилых лиц (улучшение памяти и поведения) и травматического повреждения головного мозга (уменьшение отека мозга, более быстрое восстановление сознания, восстановление памяти и двигательных функций в большем объеме). Однако полученные выводы нуждаются в подтверждении в более крупных исследованиях.
Современные аспекты болезни Вильсона
Authors: Mishchenko T.S. , Voloshin-Haponov I.K.
Published: January 2022

Представлены современные данные мировой литературы об этиологии, эпидемиологии, патогенезе, особенностях клинического течения, диагностики и лечения болезни Вильсона. Это относительно редкое хроническое, прогрессирующее аутосомно-рецессивное заболевание с генетически обусловленным нарушением обмена меди и ее избыточным отложением в печени, головном мозге и почках. Без своевременно установленного правильного диагноза и адекватно подобранного лечения болезнь неуклонно прогрессирует, что приводит к ранней инвалидизации и смерти в молодом возрасте.
Особенности фатального и нефатального исходов инсульта
Authors: Severin Yu.V.
Published: January 2022

Цель: выявление факторов, влияющих на исход инсульта в острейшем периоде. Методы. Изучены данные 1091 пациента в остром периоде инсульта. Результаты. Показана связь возраста, исходного состояния пациента, сопутствующих заболеваний, факторов риска, типа инсульта и проведенных мероприятий в острейшем периоде инсульта с его исходом. Выводы. Повлиять на исход заболевания возможно путем усовершенствования мероприятий первичной и вторичной профилактики, а также при соблюдении современных алгоритмов лечения инсульта на догоспитальном и госпитальном этапах.
Оптимізація лікування гострого порушення мозкового кровообігу
Authors: Nasonova T.I.
Published: January 2022

У статті наведені дані дослідження клінічної ефективності препарату Армадин у хворих із гострим ішемічним інсультом, його впливу на перебіг гострого періоду інсульту, смертність, запобігання розвитку ускладнень у ранній відновний період та лабораторні показники. Доведено, що застосування Армадину в комплексному лікуванні ішемічного інсульту сприяє відновленню втрачених функцій у пацієнтів у гострому періоді, позитивно впливає на самообслуговування та незалежність від сторонньої допомоги, запобігає виникненню ускладнень та повторних порушень мозкового кровообігу в гострому періоді ішемічного інсульту, впливає на реактивну тривогу та сприяє зменшенню її проявів. Встановлено, що Армадин покращує ліпідний спектр крові, тому може застосовуватись у хворих із гіперхолестеринемією та дисліпідемією.
Ефективність препаратів внутрішньовенного імуноглобуліну в терапії розсіяного склерозу
Authors: Nehrych T.I. , Orynchak L.B.
Published: January 2022

Мета дослідження: визначити ефективність застосування внутрішньовенного імуноглобуліну (ВВІГ) у хворих на розсіяний склероз (РС) як методу превентивної терапії. Матеріали та методи. У період із грудня 2012 до грудня 2013 р. обстежено та проліковано 12 хворих на РС із ремітуючо-рецидивуючим типом перебігу захворювання у стадії ремісії (жителі м. Івано-Франківська та Івано-Франківської області), із них 11 жінок та 1 чоловік із вірогідно підтвердженим діагнозом РС. Усім хворим призначали людський імуноглобулін нормальний рідкий для внутрішньовенного введення Біовен моно по 50,0 мл в/в краплинно 1 раз на день по 3 інфузії перший місяць, у наступні 5 місяців — по 50,0 мл в/в краплинно 1 раз на місяць. Проведено неврологічний огляд пацієнтів, перевірено бал за шкалою інвалідизації EDSS на початку та в кінці лікування. МРТ головного мозку із внутрішньовенним контрастуванням було проведено всім пацієнтам перед початком терапії та після її завершення. Група контролю в рамках цього дослідження не була передбачена. Результати дослідження. Після проведеного 6-місячного курсу лікування ВВІГ у дозі 50,0 мл 1 раз на місяць у хворих на РС відбулося вірогідне зниження середнього бала за шкалою інвалідизації EDSS. У вірогідно більшої кількості пацієнтів, які отримували лікування ВВІГ упродовж 6 місяців, спостерігали тривалу ремісію патологічного процесу. У групі хворих на РС без загострень РС за час лікування був вірогідно нижчий середній бал за EDSS після лікування порівняно з балом до початку терапії на відміну від пацієнтів, які мали рецидив РС. При МРТ-дослідженні у вірогідно найбільшого відсотка осіб не виявили МРТ-динаміки порівняно з кількістю пацієнтів, у яких зафіксували зменшення обсягу старих вогнищ. Висновок. Таким чином, ВВІГ можна вважати цінним методом альтернативного превентивного лікування ремітуючо-рецидивуючого РС. Довгострокове лікування ВВІГ сприяє тривалим ремісіям демієлінізуючого процесу, клінічній стабілізації стану хворих, а також зменшує прояви інвалідності в пацієнтів, хворих на РС, що проявляється зниженням бала за шкалою EDSS.