bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
TORTUR OG ORGANISERET VOLD – PSYKOLOGI OG POLITIK I ET GLOBALT PERSPEKTIV. Indledning
Authors: G. Arenas Julio , Berliner Peter
Published: December 2022

1. Den faglige baggrund For to år siden var der et møde i en international gruppe under Røde Kors. Emnet var, hvordan vi kan organisere hjælpearbejde på måder, der støtter den psyko-sociale genopbygning af lokalsamfund, hvor mange, måske alle, lider under reaktioner på de voldsomme oplevelser, som de har været udsat for under krig og forfølgelse. Det viste sig i løbet af mødet, at der ganske vist var mange bud på, hvad der måske kunne gøres, men ingen fælles begreber og ingen gennemprøvede og evaluerede metoder. Men der blev givet udtryk for, at der var et stort behov for hjælp til mennesker, der er voldeligt undertrykte og fattige – og at der var en mangel på egentlig viden inden for området. Med dette nummer af Psyke & Logos ønsker vi at bidrage til udviklingen af denne viden – samt til at gøre opmærksomhed på denne udfordring til psykologien, således den ikke blot bliver brugt som endnu en form for imperialistisk eksport af viden – og forskning i de fattige og undertrykte som objekter, som data – men i stedet som en psykologi, der kan medtænke de politiske vilkår, der vedligeholdes gennem organiseret vold.
ORGANISERET VOLD MOD FANGER I FÆNGSLER I HONDURAS – En analyse af vidnesbyrd
Authors: Berliner Peter , Torres Ana-Maria
Published: December 2022

Artiklen analyserer to vidnesbyrd fra en massakre i et fængsel i Honduras. Der anlægges dels en narratologisk, dels en diskursanalytisk metode på disse vidnesbyrd. Igennem analysen vises det, hvorledes vidnesbyrdene positionerer overleveren som én, der ikke er død, men som heller ikke er levende, og som ikke kan få handlekraft socialt og praktisk uden støtte fra en anden diskurs, der placerer vedkommende i et socialt fællesskab på en meningsfuld måde. Endvidere vises det, hvorledes ofret konstrueres ved at udsætte vedkommende for kaotisk vold, hvor der kun er mulighed for valg, der fører til mere død og lemlæstelse, idet ofret tilskrives farlighed. Der kan ikke henvises til nogen retfærdighed, idet bødlerne har defineret denne ved ofrets tilskrevne farlighed. Ofret kan kun reddes ved at blive synligt for andre. Denne positionering fører således til afmagt – og en mulig intervention må bestå i socialt at tilbyde en ændring af denne positionering.
SKØNNE MALERIER OG SKRAMMENDE BILLEDER - Et bekymret blik på fremtidens skole
Authors: Bang Jytte
Published: December 2022

Står det til Kommunernes Landsforening (KL) vil der i fremtidens skole være en stigende forventning om, at eleverne udviser autonomi i forhold til de opgaver, som skolen giver dem. De skal lære at styre deres egen tid og deres eget arbejde og de skal kunne udøve selvdisciplin. Individualisme, instrumentalisering af fagene og øget evaluering kan tænkes at vinde frem. Ud fra en analyse af KL’s oplæg, lægger artiklen op til kritisk refleksion over den udvikling, som folkeskolen er inde i og de pædagogiske tanker, som bruges til at begrunde udviklingen. Som væsentlige punkter påpeges, for det første, en mulig kulturpessimisme i udviklingen og, for det andet, kontrollens tendens til at ’skolegøre’ læreprocesserne.
PERSONLIG UDVIKLING – en frigørende proces eller social kontrol i danske revalideringscentre?
Authors: Mik-Meyer Nanna
Published: December 2022

Denne artikel stiller skarpt på socialarbejderes mål om at understøtte en personlig udvikling hos klienten. Artiklen forsøger at vise, at dette mål ofte afstedkommer store problemer hos klienten, der for det meste ikke selv beskriver et behov for at udvikle sig personligt. Med afsæt i et symbolsk interaktionistisk perspektiv viser forfatteren, at det typisk er en række eksterne, sociale forhold, der bevirker, at socialarbejdere koncentrerer sin indsats om dette mål. En central pointe i artiklen er således, at den ofte problemfyldte interaktion mellem socialarbejder og klient (som forfatteren udforsker) skal søges forklaret (og forbedret) ved at fokuserer på konteksten for det sociale arbejde. Denne kontekst er – blandt andet – defineret ved den ulige relation, der definerer mødet mellem klient og socialarbejder.
AT SKABE ET KLIENTBEGREB
Authors: Karpatschof Benny
Published: December 2022

En diskuterende anmeldelse af bogen M. Jarvinen & N. Mik-Meyer: At skabe en klient – institutionelle identiteter i socialt arbejde. Hans Reitzels Forlag, 2003. 246 sider, 245 kr.
A bio-psycho-social approach to addiction
Authors: Linnet Jakob
Published: December 2022

Welcome to this special issue of Psyke & Logos, which focuses on addictions. Several journals are dedicated to the issue of addictions (e.g. Addiction, Addictive Behaviors, and Psychology of Addictive Behaviors), yet little attention has been dedicated to the concept of addictions and the addictive component in different types of addictive behavior. Since the 60s and the 70s with the introduction and wide spread use of substances such as cannabis and opiates, there has been an increase in the multitude of substances used for recreational (i.e. non-medical) purposes including the use of cocaine and amphetamine in the 80s and 90s and so-called »designer drugs« such as ecstasy in the new millennium. At the same time, we’ve seen concerns ‘addictive behaviors’, particularly among children, associated with technological developments ranging from the use of comic books in the 60s and 70s, to the use of video films in the 80s, the use of video games in the 90s and the use of the internet and mobile phones in the new millennium. A third development is the efforts of information and reduction of health risking behavior. Most noticeably, probably, is the perceptual and behavioral changes related with tobacco use, which has resulted in a reduction of the total number of smokers as well as a reduction of smoking in public places. Other areas which have received attention in later years is eating disorders (both anorexia nervosa, bulimia, and over eating (binge eating)), as well as the efforts to inform about risk behavior of alcohol consumption among youths. The Psyke & Logos conference held on January 28, 2005 has the focus of comparing different types of addictive behavior in a conglomerate of clinical manifestations. The papers produced from the conference together with the invited papers for this issue, all present different aspects of addictive behavior, and have been chosen to provide the reader with insights into the different types of behaviors as well as different disciplinary approaches to understanding and treating addictive behavior. The papers are divided into three main categories: 1.) Approaches to addiction, 2.) New types of addiction, and 3.) Treatment of addiction.
Addiction in Adolescence: Why don't adolescent addicts turn up for treatment?
Authors: Griffiths Mark , Chevalier Serge
Published: December 2022

It has been well established that prevalence rates of addiction are reportedly higher among youth than adults. It is also widely reported that very few adolescent addicts turn up for treatment. This paper outlines some of the possible reasons as to why this is the case. These are that (i) adolescents don’t seek treatment in general, (ii) treating other underlying problems may help adolescent addiction problems, (iii) attending treatment programs may be stigmatizing for adolescents, (iv) adolescents may have committed suicide before getting treatment, (v) addicts may be lying or distorting the truth when they fill out survey questionnaires, (vi) adolescents may not understand what they are asked in questionnaires, (vii) screening instruments for adolescent addicts may be being used incorrectly, (viii) adolescent addiction may be socially constructed to be non-problematic and (ix) adolescent excesses may change too quickly to warrant treatment.
NÅR BØRN OG UNGE SPILLER MEGET ONLINE - og voksne frygter afhængighed
Authors: Sørensen Estrid
Published: December 2022

Når børn og unge spiller online rigtig mange timer og deres forældre eller andre voksne er bange for, at de er afhængige af onlinespil, hvad skal man da stille op? Skal man straks slå op i DSM-III R og checke, om børnene scorer på kriterierne for afhængighed? Skal man hive stikket ud eller sætte password på computeren? Nej, det skal man ikke, argumenterer jeg for i denne artikel. Man skal finde ud af, hvad man har med at gøre. Dette forslag er lige så ligefremt, som det er kompliceret. Det er det, denne artikel handler om. Jeg stiller spørgsmålet om, HVORDAN vi kan forstå børns og unges storforbrug onlinespil. Der er altså tale om bidrag til en metode for forståelse af børn og unge, der spille meget. Artiklen anlægger en deskriptiv vinkel og tager ikke stilling til, om børns og unges storforbrug af onlinespil er problematisk, og for hvem det måtte være problematisk. Jeg taler om ’storforbrug’ frem for om ’afhængighed’. Ved at sætte en diagnosticerende betragtning ’uden for døren’ skaber jeg i denne artikel et rum for at se på den sammenhæng, som børn og unges storforbrug af onlinespil indgår i. Et rum, der åbner for at finde grunde til børns storforbrug af onlinespil i deres livssituation, og som kan danne baggrund for en eventuel forebyggelses- eller behandlingsstrategi, der inddrager andre perspektiver end individualpsykologiske eller biologiske.
»AT MOTIONERE OG ARBEJDE – DET ER DET, DER BETYDER NOGET I MIT LIV!« Om idræt og afhængighed
Authors: Stelter Reinhard
Published: December 2022

Artiklen bygger på en analyse af en case om Henning, en 54-årig motionist, som bruger al sin fritid i et fitnesscenter. Henning begyndte at træne efter en skilsmisse, som hans tidligere kone tog initiativet til, og som ligger seks år forud for interviewtidspunktet. Caseanalysen orienteres mod at fremlægge plottet i Hennings fortælling – et plot, som er nøglen til en forståelse af motionens betydning i Hennings livssituation. Samtidigt sættes kropslige oplevelser og andre motions- og idrætsrelaterede elementer i forbindelse med denne centrale begivenhed, som tilsyneladende har en meget kraftig indvirkning på Hennings liv, og som anses for at være det primære incitament til hans idrætsafhængighed. I artiklens anden del inddrages diagnosekriterier – inspireret af DSM-IV – som basis for en evaluering af Hennings motionsadfærd. Spørgsmålet er, i hvilken grad Hennings involvering kan betegnes som egentlig afhængighed. Resultatet af analysen er overvejende positivt og bekræfter dermed Hennings idrætsafhængighed, men skal modereres af anden fremlagt definition. I artiklens sidste del fortolkes casen på basis af »reversal theory«, udviklet af Apter (1982) og tilpasset idræt og motion af Kerr (1997).
KONFRONTATION MED ALKOHOL – Et gruppebaseret behandlingsprogram til tranghåndtering for alkoholmisbrugere
Authors: Albers Jörg
Published: December 2022

På Sydgården, et døgnbehandlingssted for alkohol- og blandingsmisbrugere udvikledes et behandlingstilgang, baseret på eksponerings-reaktionsforhindringsprincippet (Cue Exposure Treatment). Metoden er generelt kendetegnet ved, at klienten udsattes for trangstimulerende risikosignaler (selve den alkoholiske genstand) og samtidig anvendes udvalgte mestringsstrategier, som sikrer reaktionsforhindringen (at indtage den alkoholiske genstand). I løbet af 20 måneder etableredes en standardiseret gruppebehandling med 6 sessioner i de første 3 måneder efter døgnopholdet. Dette resulterede i en signifikant lavere tilbagefaldskvote op til et år efter behandlingen for projektgruppen (30 deltager) sammenlignet med kontrolgruppen, som modtog den almindelige efterbehandling. Følgende effekter kan opnås ved deltagelse: · Forbedret kendskab til og hurtigere erkendelse af individuelle trangudløsende stimuli. · Tilvænning og ekstinktion af individuel trang · Implementering af effektive strategier til nedbrydelse af trang · Tilpasning af indlærte strategier til varierende risikosituationer
DANNELSE I FÆLLESSKABER OG DANNELSE AF FÆLLESSKABER
Authors: Bertelsen Preben
Published: December 2022

Artiklens ærinder er at vise, hvordan der kan udvikles en dannelsesmodel, der handler om dannelse i fællesskaber og dannelse af fællesskaber. Først undersøges, hvad der overhovedet skal forstås ved fællesskaber. Dernæst udvikles den integrerende dannelsesmodel med udgangspunkt i antropologisk psykologi. En central pointe ved den fremstillede dannelsesmodel er, at dannelse er flerdimensional med flere niveauer i hver af dimensionerne. Fuld og hel dannelse består ikke i at indtage en dannelse man formoder, er den ‘højeste’, ‘mest reflekterede’ etc. men at kunne bevæge sig i frie flow ind og ud af mange dannelsesformer afstemt med hver sin opgave- og værditype i samfundsmæssige fællesskaber. Endelig undersøges dannelsesmodellens kritiske potentialer over for den politiske lighedsdannelses- forståelse, vi finder i Rawls’ liberalisme.
KONTINUITET OG DISKONTINUITET I UDVIKLINGSPSYKOLOGIEN
Authors: Krøjgaard Peter
Published: December 2022

Blandt de store klassiske udviklingsteorier (f.eks. Freud, Erikson og Piaget) var der typisk konsensus om den tese, at udvikling indebar kvalitative spring. I dag har disse klassiske teorier væsentlig mindre vægt end tidligere, og i moderne udviklingspsykologiske grundbøger fremhæves ofte kontinuiteten (og ikke diskontinuiteten) som det fremherskende karakteristikum ved udvikling. I artiklen vil denne kritik af de klassiske stadieteorier kort blive præsenteret. Med eksempler fra den del af udviklingspsykologien, der beskæftiger sig med børns udvikling, vil der imidlertid i forlængelse heraf blive argumenteret for, at en forståelse af, at udvikling udelukkende skulle være en kontinuer proces, i nogle sammenhænge er decideret misvisende. Med henblik på at bibeholde muligheden for at tale om kvalitative spring i udviklingspsykologien, men samtidig undgå de problemer, der er forbundet med traditionelle stadieteorier, foreslås et nyt begreb, domænespecifikke vendepunkter.
TILVÆRELSENS ÆSTETIK OG ETIK
Authors: Brinkmann Svend
Published: December 2022

Artiklen beskriver to hoveddimensioner i menneskets tilværelse: den æstetiske og den etiske. Disse dimensioner ses som retningsgivende for det voksne menneskes udvikling. Den æstetiske dimension betegner menneskets stræben efter at have det godt og få et liv med gode oplevelser. Den etiske dimension betegner heroverfor menneskets stræben efter at gøre det godt i forhold til bestemte normative standarder. En fordring i livet er at skabe ligevægt »mellem det Æsthetiske og Ethiske i Personlighedens Udarbeidelse«, som Kierkegaard sagde. Artiklen argumenterer for, at den æstetiske dimension i dag overskygger den etiske, da det moderne samfund i vid udstrækning er blevet et oplevelsessamfund, hvor tings værdi ofte antages at afhænge af deres evne til at give os gode oplevelser. Endvidere stilles spørgsmålet, om ikke psykologien i både teori og praksis fungerer som »æstetisk« videnskab på bekostning af en besindelse på tilværelsens etiske dimension. Slutteligt overvejes det, hvorvidt og hvordan psykologien i højere grad kan inddrage den etiske dimension i sin udforskning af menneskelivet.
FØLELSESMÆSSIG UDVIKLING I FILOSOFISK BELYSNING
Authors: Pahuus Mogens
Published: December 2022

Følelserne – her opdelt i affekter, tilbøjeligheder og sindsstemninger – anskues som måder at tage situationen op på og derfor som en form for handlen, som kan være mere eller mindre adækvat i forhold til situationen. Følelsesmæssig udvikling i retning af modenhed kan da anskues som udvikling i retning af følende fornuft, en situationsmæssig adækvathed. Affekter som fx vrede er udviklede, i samme grad som personen er aktivt modellerende til stede i dem gennem åbenhed for og aktiv håndtering af situationen. Tilbøjeligheder er udviklede, i samme grad som personen her er til stede i samlethed og integrerende de komponenter, som udgør komplekse tilbøjeligheder eller lidenskaber som kærlighed og naturfølelse. Sindsstemninger er udviklede og adækvate, i samme grad som man af dem lader sig føre ud til verden og de andre og ikke blot ligger under for dem. Til slut drøftes den klassiske dannelsestankes tre-fase-opdeling af den følelsesmæssige udvikling, og det vises, at dette faseforløb kendetegner både et menneskes helhedsmæssige udvikling og mere underordnede modningsforløb.
FLOW I VOKSENLIVET - Om engagementets forudsætning, væsen og perspektiv
Authors: Knoop Hans Henrik
Published: December 2022

Denne artikel beskriver og diskuterer den særligt nydelsesfulde og engagerede bevidsthedstilstand, der kaldes »flow« samt nogle af de vigtigste forudsætninger herfor. Med udgangspunkt i flow-tilstandens direkte og indirekte fænomenologiske konstituenter, som de aktuelt forstås i Positive-Psychology perspektivet, hvor der skelnes mellem tre former for lykke, benævnt som henholdsvist det rare liv, det engagerede liv og det meningsfulde liv, fokuseres på voksnes vilkår og muligheder for at opleve flow i voksenlivet såvel som betydningen heraf. Det konkluderes, at det moderne, komplekse samfund, på grundlag af øget materiel velstand, frihedsgrader og kulturel rigdom, for mange rummer flere muligheder for at opleve flow, end man tidligere havde, men at disse muligheder potentielt begrænses af nye risici, der kompromitterer såvel det rare, som det engagerede og det meningsfulde på måder, der også på forskellig vis overgår det tidligere kendte.
TRANSFORMATIV OG EKSPANSIV LÆRING I TO VOKSENLÆRINGSMILJØER
Authors: Musaeus Peter , Kristensen Ole Steen
Published: December 2022

Artiklen argumenterer for, at voksenlæring skal anskues i forhold til transformation af den voksnes perspektiv samt ekspansion af et praksisfællesskab. Voksenlæring defineres som ændringer i et subjekts forhold til et objekt medieret af redskaber eller artefakter. Artiklen undersøger voksenlæring ud fra to teorier: Transformativ læringsteori (Mezirow) og virksomhedsteori (Engeström). Mens transformativ læringsteori anskuer læring og transformation i forhold til kritisk selvrefleksion, begrebssætter virksomhedsteorien læring og specifikt ekspansiv læring som modsætninger mellem systemer medieret af dialog og artefakter. Teorierne kan situeres ved at analysere eksempler på henholdsvis et horisontalt og et vertikalt læringsmiljø. Eksemplerne i artiklen er hentet fra en reanalyse af to casestudier. Det konkluderes, at voksenlæring kan fremmes gennem en udvikling af praksisfællesskaber, og at den voksnes refleksive forhold til sig selv og til verden må anskues ud fra en ekspansion af en samfundsmæssig praksis og ikke blot som subjektive betingelser for læring og selvrefleksion.
DEMOKRATI- OG NORMUDVIKLINGER I VERDENSSAMFUNDET
Authors: Petersen Hanne
Published: December 2022

Demokrati er hidtil især blevet forstået og praktiseret inden for en national ramme. I det 21. århundrede bliver det en udfordring at udvide rammen for demokratiet til en global ramme – verdenssamfundet, og at udvikle demokratiske former, holdninger og handlinger, der fungerer inden for en sådan ramme. Det nationale og lokale demokrati fungerer i dag som et partikulært system, der ofte primært varetager egne lokale interesser. Regulering af deltagelse og statsborgerskab har konsekvenser for adgangen til deltagelse i det lokale/nationale fællesskab og fungerer ofte ekskluderende. Demokratiske holdninger og praksis kan imidlertid findes også i sammenhænge og institutioner, der ikke i sig selv er demokratisk konstituerede, som familier, religioner og skoler. Gensidig afhængighed på globalt plan fordrer mere deltagelse og ansvar i den globale beslutningsproces. FN bruger begrebet ‘democratic governance’ for at fokusere på processen og indholdet, frem for på institutionen.
DEMOKRATI I LEWIN-TRADITIONENS TEORI OG PRAKSIS
Authors: Madsen Benedicte
Published: December 2022

I forhold til demokratispørgsmålet er Lewin-traditionen mest kendt for forsøgsrækken med demokratisk, autokratisk og laissez-faire ledelsesstil og for den voksenpædagogiske laboratoriemetode, der som udløber af den lewinske gruppedynamik skulle tjene til genopdragelse til demokrati. Disse og lignende bidrag er behandlet i det foregående, idet artiklen koncentrerer sig om demokratiske forholdemåder i uddannelses- og arbejdslivet. Demokrati var for Lewin og hans arvtagere et spørgsmål om bevægelsesfrihed og frihed til at vælge mellem alternativer, konsensusorienterede gruppebeslutninger, ligeværdige ledelses- og samarbejdsformer og aktiv deltagelse. I dette tankesæt var der en nær sammenhæng mellem demokrati og videnskabelig tænkning, og man anså videnskaben for at være en afgørende kraft i samfundenes demokratisering. Jeg formulerede et demokratiskvidenskabeligt værdikompleks, der bl.a. omfatter generaliserende bestræbelser, udforskende tilgang, forankring i realiteter og i relevante erfaringer, respekt for alternative fortolkningsmuligheder, klarhed og gennemsigtighed, forpligtelse på en kritisk dagsorden, frivillighed og ejerskab, rationelle og samarbejdsorienterede beslutningsprocesser og konsensusorienteret validering.Lewins feltteorien blev defineret som en forståelsesramme, hvor individuelle ændringsprocesser anskues som resultatet af mentale repræsentationer og deres komplekse samspil i et multidimensionelt psykologisk system kaldet det psykologiske felt alias lifespace. Der blev argumenteret for, at denne teori kan give en uddybet forståelse af de demokratiske forholdemåder. I den forbindelse sattes spot på begreber som kognitiv og motivationel læring, klarhed og fluiditet, individuelle og gruppemæssige beslutningsprocesser. Hertil kom Lewins antagelse om, at lifespace kan være mere eller mindre i trit med realiteterne. Endelig fik begreberne barrierer og råderum tildelt en central rolle. Komplementariteten mellem på den ene side de rammer eller barrierer, som er repræsenteret i feltet, og på den anden side det oplevede råderum antages at være afgørende for personens bevægelsesfrihed. I Lewins optik tenderer uklare grænser med brede gråzoner til at skabe spændinger og konflikter i feltet. Rammesætning handler i høj grad om den måde grænsesætteren kommunikerer på, og det handler om (u)gennemsigtighed. Når den ene part ikke begrunder sig, så bliver barriererne i den andens lifespace let uskarpe. Den demokratiske stil er gennemsigtig. Bendicte Madsen er mag.scient.soc. og lektor i psykologi ved Aarhus Universitet. Har de sidste 20 år kombineret sit akademiske arbejde med konsultativ og voksenpædagogisk praksis. Demokratisk organisering indebærer ifølge Lewin-traditionen, at alle uanset deres hierarkiske position eller særlige rolle får tid og rum til refleksioner i tillid til, at det ikke er tabu at problematisere hverken organisationsformen eller navngivne parters rolleudførelse. Demokrati fordrer kritik og herunder selvkritik, og refleksioner over individuelle såvel som kollektive erfaringer er forholdemåder, som kan sikre denne værdi.
DEMOKRATI OG DEMOKRATISERING – PSYKOLOGISK SET. Et bud på demokratiets psykologi
Authors: Bertelsen Preben
Published: December 2022

I artiklen gives en almen beskrivelse af demokratiets psykologi som disciplin under den politiske psykologi. Det antages, at demokratiets psykologi helt overordnet beskæftiger sig med vores psykiske evne og vilje til (a) som samfundsborgere at kunne og ville forme en tilværelse under de værdier (materielle såvel som immaterielle), som et givent politisk system stiller til rådighed som tilværelsesrammer, og (b) som politiske aktører (i ledelsesregi, i civilsamfundet og i hverdagslivet) konformativt og/eller kritisk at deltage i oprettelsen, opretholdelsen og udviklingen af det politiske system og dets politisk værdibaserede virke. I begge tilfælde står vi som samfundsborgere og politiske aktører over for at skulle kunne håndtere og forholde os til de politiske værdier og problemer og muligheder i forbindelse hermed. Vi står psykologisk set over for at skulle kunne og ville forholde os til politiske værdiopgaver – in casu demokratiets værdiopgaver. Et grundbegreb i bestemmelsen af, hvad demokratiets psykologi kan være for en disciplin er således disse politiske værdier og værdiopgaverne samt vores evne og vilje til at opfatte og handle i forhold til disse. Det fremhæves i artiklen, at ikke mindst den tavse og implicitte (modsat diskuterende og reflekterede) hverdagslivshåndtering af værdiopgaverne udgør et nok så vigtigt moment i et samfunds demokratiseringsprocesser.
»JEG VILLE ØNSKE JEG IKKE HAVDE SET DE BILLEDER MED VINDUERNE« – om børn, medier og demokrati
Authors: Nielsen Anne Maj
Published: December 2022

Elektroniske medier indgår i menneskers hverdag med underholdning, oplysning og kommunikationsmuligheder, og adgang til disse medier kan betragtes som demokratisk og kvalificerende for demokratisk deltagelse. Medieforskningen karakteriserer børn og unge som mediekompetente. Samtidig problematiseres det i den offentlige debat, hvorvidt børn og unge skal have adgang til alle former for medieudbud, eller om de skal beskyttes mod bestemte former for mediepåvirkninger. I artiklen undersøges nogle af psykologiens bidrag til at forklare medieoplevelser og deres virkninger. Der gives eksempler på børns og voksnes oplevelser af nyhedsformidling og forklaringer af dem i et psykodynamisk, et kognitivt udviklingspsykologisk og et kultur- og diskurspsykologisk perspektiv. Disse forholdes til en del af medieforskningens fund om børns medieoplevelser. De tre psykologiske perspektiver karakteriseres som nogle, der fører til fokus på udsagnssproglige symbolfunktioner, og i artiklen forholdes dette til overvejelser om førsymbolske oplevelser af bl.a. medier og samspillet mellem førsymbolske oplevelser og symboliseringer i sociokulturel interaktion og diskurser. På denne baggrund peges i retning af kultursensitive udviklingspsykologiske perspektiver, hvilket retter fokus mod, hvad medieudbudet bidrager med i et demokratisk perspektiv? Der er grundlag forat beskytte mindre børn mod voldsomme medieoplevelser, og det diskuteres, om en del af medieudbudet også er skadeligt for voksne og risikerer at underminere reflekteret demokratisk deltagelse.
»MÅ JEG, MÅ JEG, MÅ JEG?« – om børns oplevelse af indflydelse i familie og skole
Authors: Kragh-Müller Grethe
Published: December 2022

I løbet af de seneste 30-40 år har samfundet udviklet sig på en lang række områder. Den øgede individualisering og demokratisering i samfundet generelt har betydet, at der både på det værdimæssige og det lovgivningsmæssige niveau er ønske om, at også børn inddrages i den demokratiske proces. I artiklen her tages med et kritisk psykologisk udgangspunkt afsæt i et forskningsprojekt – »Børneliv og grænser«, hvor 26 børn samt deres forældre, lærere og pædagoger er interviewet om deres syn på barn-voksen relationen, om opdragelse og om børns indflydelse i hverdagslivet hjemme og i skolen. I artiklen er der primært taget udgangspunkt i børneinterviewene for at indkredse børnenes perspektiver og give dem stemme i forhold til emnet om børn og demokrati. Det fremgår af artiklen, at det har stor betydning for børn at have indflydelse på eget liv, men også at børn på godt og ondt er afhængige af den indflydelse, som de voksne giver børnene mulighed for at udøve. Af artiklen fremgår, at nogle børn oplever at leve et fremmedbestemt liv. Dette gør det sværere for dem at have føling med egne emotioner og interesser som udgangspunkt for handling, og det bliver dermed sværere for dem at erkende mulighederne for deltagelse og indflydelse i det fælles liv og de fælles handlesammenhænge. Hvis børnene derimod inddrages i den demokratiske proces, giver det dem mulighed for at forstå sig selv og deres omverden, og dermed på sigt at tage fuldgyldig del i den demokratiske proces i et demokratisk samfund.
PSYKOTERAPI MED DEMOKRATISKE VERDIER I KULTURMØTET
Authors: Havig Anne Kvale , Hagen Audhild , Willert Søren
Published: December 2022

Denne artikkelen er basert på en kandidatavhandling, hvor utgangspunktet var en forestilling om at psykoterapi med ikkevestlige klienter kan være utfordrende på grunn av terapeutens og klientens ulike kulturbakgrunner. Avhandlingens kvalitative intervjuer med erfarne terapeuter satte imidlertid fokus på betydningen av de non-spesifikke faktorer i den terapeutiske relasjon, og at disse er like viktige uavhengig av klientens kulturbakgrunn. Artikkelen presenterer en videre bearbeidelse av disse data, og beskriver to studenters voksende erkjennelse av at å være psykoteraput dypest sett kan sies å dreie seg om å være ’et profesjonelt medmenneske’. På denne måten omhandler ikke artikkelen ’demokrati’ i formal-politisk betydning, men snarere hvordan man som terapeut kan møte den ikke-vestlige klient med en demokratisk holdning; en form for ’sinnelagsdemokrati’.
EKSPONERINGSMETODE VED BEHANDLING AF PTSD: Et succesfuld behandlingsforløb
Authors: Zand Faezeh
Published: December 2022

Et succesfuld behandlingsforløb. Artiklen præsenterer et casestudie om behandling of PTSD ud fra en kognitiv adfærdsterapeutisk tilgang (KAT). Behandlingsforløbet består of 25 sessioner. Klienten er en flygtning, som i 10 år har lidt of PTSD og socialangst efter flugt. Fire centrale emner bliver diskuteret: (1) den teoretiske baggrund for klientens forstyrrelse, (2) anvendelse of KAT-behandlingsmetoden i rekonstruktion af dys funktionelle tanker og handlinger, (3) vanskeligheder ved psykoterapeutisk behandling med traumatiserede flygtninge med kroniske tilstande, og (4) den centrale rolle tolken spiller i terapiforløbet.
LÆRINGSSTRATEGI OG EFFEKTFULLE HOLDNINGSKAMPANJER – hvordan bør intervensjoner gjennomføres for å lykkes?
Authors: Klempe Hroar , Rundmo Torbjørn
Published: December 2022

Artikkelen tar utgangspunkt i en intervensjonsstudie blant ungdom i trafikksikkerhet, der man undersøkte effekten av en holdningskampanje satt opp mot effekten av en rent atferdsmodifiserende intervenering. Holdningskampanjen viste en svak via moderat til sterk effekt på opp til fem av de seks dimensjonene, mens atferdsmodifikasjonen viste ingen signifikant effekt med unntak av en av dimensjonene. Dette bryter med de fleste studier som sier at holdningskampanjer ikke har noen effekt. Dette forholdet blir forklart med at holdningskampanjer kan være mye forskjellig og at effekten sannsynligvis skyldes måten de er bygd opp på. Denne kampanjen ble basert på fem ulike faktorer som det utredes teoretisk for: »motstand mot læring«, »følelser«, »estetikk«, »tid« og »eierskap«. Argumentene går på at motstand mot læring eller endring er en logisk faktor psykologien tidligere tok høyde for, men som ikke har nedfelt seg særlig godt i læringspsykologien. Med utgangspunkt i de klassiske oppfatningene av følelser blir det argumentert for at følelser skaper et kaos som gjør at subjektet mobiliserer en strategi for å kunne møte et inntrykk. Estetikk gjør at inntrykket også kan få et uttrykk. Tidsfaktoren gjør at hele prosessen får festnet seg, og eierskapet blir et uttrykk for at den har festnet seg.
BARNETS INTENTIONSFORSTÅELSE SOM UDVIKLINGSPSYKOLOGISK FORUDSÆTNING FOR SOCIAL ANSVARLIGHED
Authors: Krøjgaard Peter
Published: December 2022

For at man skal kunne optræde socialt ansvarligt, skal en lang række forudsætninger være opfyldt. Nærværende artikel handler om en helt basal af disse forudsætninger, nemlig evnen til overhovedet at opfatte sig selv og andre mennesker som intentionelle væsener – et emne der inden for udviklingspsykologien gennem de sidste ca. 30 år har gennemgået en rivende udvikling. Først skal vi se på de første verbale manifestationer af en intentionsforståelse i ontogenesen, der i en årrække blev antaget for at være de mest pålidelige indikatorer for intentionsforståelse. Dernæst skal vi se på non-verbale manifestationer, der siden har givet indtryk af, at intentionsforståelse reelt påbegyndes væsentligt tidligere, end de tidligste verbale manifestationer skulle indikere. Efterfølgende skal vi imidlertid se på en undersøgelse, der tyder på, at dele af intentionsforståelsen faktisk først kommer på plads relativt sent i ontogenesen. I artiklen hævdes således, at udviklingen af barnets intentionsforståelse ikke kan henregnes til ét specifikt tidspunkt i ontogenesen, men snarere skal ses som en proces, hvor barnet over tid forstår stadigt mere komplekse aspekter af egne og andres intentioner.
EN KAMP IMOD VEJRMØLLER
Authors: Zand Faezeh
Published: December 2022

Udlændingestyrelsens langsommelige behandling af familiesammenføringssager kan forårsage alvorlige psykisk problemer for nyankomne flygtninge, som derefter får tilbud om psykologisk bistand. Klientens ofte multifacetterede psykosociale problemer, kombineret med udlændingestyrelsens langsommelige sagsbehandling, sætter den behandlende psykolog i en situation, hvor vedkommende ikke kan leve op til sit fagetiske ansvar. Emnet diskuteres i form af en case-beskrivelse.
SIGMUND FREUD 1856-2006 Nogle indledende bemærkninger
Authors: Andkjær Olsen Ole
Published: December 2022

I anledning af 150-året for Freuds fødsel i 2006 bringes der i det følgende en række kortere indlæg, der på forskellig vis markerer denne begivenhed. Det var relativt sent, at vi i redaktionen af Psyke & Logos blev opmærksom på, at der nok ville være et antal sider til overs i dette nummer, så der har ikke været den sædvanlige forberedelsestid. Grundstammen – inklusive de efterfølgende refleksioner i denne indledning til sektionen – er en række foredrag holdt ved forskellige arrangementer i Freud-året, først og fremmest i Det Medicinske Selskab i København, Det Danske Sigmund Freud-Selskab og Psykoanalytisk Debat under Dansk Psykoanalytisk Selskab samt på Goetheinstituttet i København.
OM DEN PSYKOANALYTISKE TEKNIK OG DENS BEGREBER – med særligt henblik på Junktim, techne og forskning
Authors: Aagaard Søren
Published: December 2022

Psykoanalysens behandlingsbegreber befinder sig mellem tradition og fornyelse. De har vist sig nok så holdbare som mange af psykoanalysens teoretiske antagelser. I artiklen belyses den af Freud formulerede Junktim-fordring og det klassiske technebegreb som to kliniske og epistemologiske aspekter, der medvirker til den psykoanalytiske tekniks dynamik og plasticitet. IPA, den internationale psykoanalytiske forening, har inden for de seneste år udpeget de psykoanalytiske begreber som et selvstændigt forskningsområde. Artiklen slutter med en kort omtale af den nedsatte komites arbejde.
DIGTER OG FORSKER Arthur Schnitzler og Sigmund Freud
Authors: Rønsby Gert
Published: December 2022

I artiklen omtales Arthur Schnitzlers biografi kort. Derefter gennemgås en af hans vigtige noveller, Drømmenovelle (1926). Til slut tolkes novellen ud fra en dynamisk-psykoanalytisk begrebsramme, hvori der lægges vægt på samspillet mellem de to ægtefæller, og fortællingens drivende kraft søges forstået ud fra den forstyrrelse af en ligevægt mellem dem, som hidtil har præget deres samliv. Artiklen tager afstand fra hyppigt fremførte tanker om en særlig interesse for dødsdriftbegrebet hos Schnitzler.
MUSIK OG BEVIDSTHED: ET FÆNOMENOLOGISK PERSPEKTIV En teori om musik som et mangespektret meningsunivers – med reference til meningsdimensionen ‘musikalsk spænding’
Authors: V. Nielsen Frede
Published: December 2022

Der udvikles en fænomenologisk baseret teori om musik som et mangespektret, flerlaget og ‘dybt’ meningsunivers. Den ydre musikalske struktur fører ind i og er gensidigt forankret i andre dybere placerede meningslag af kinetisk-motorisk, spændingsmæssig, emotionel, åndelig og eksistentiel art. Disse lag og meningsdimensioner griber ind i hinanden, således at hvert enkelt aspekt først er forståeligt, når de andre tages i betragtning. De hører sammen, fordi de høres sammen. Den musikalske dybdestruktur korresponderer med (er korrelativ til) dybden i vores oplevende bevidsthed, således at der kan opstå en fornemmelse af samhørighed mellem musik og os. Teorien underbygges og eksemplificeres ved henvisning til teori og empirisk forskning vedr. oplevelse af musikalsk spænding. Betydningsfulde konsekvenser for både musikpædagogikken og musikterapien fremhæves.
KLINGENDE TIDSRUM Om vilkår for opnåelse af indsigt i forhold mellem musik og tid
Authors: Knakkergaard Martin
Published: December 2022

Artiklen indledes med en kort indføring i bl.a. sammenhænge mellem notationssystemer og musikforståelse. Indføringen konstaterer, at nutiden byder på musikformer, der kun vanskeligt kan forstås på dette grundlag, og åbner for en forståelse af musik som kommunikation. Efter en kort beskrivelse af nogle af de opgavetyper musikken varetager i bl.a. moderne medier følger i afsnittet MUSIK OG LYD I MEDIER en kort drøftelse af funktionel musik. Afsnittet afsluttes med en problematisering af de redskaber, der står til rådighed for det indsigtssøgende og anvendelsesrettede arbejde med nye musikformer, både inden for musikpsykologi og musikvidenskab. Herefter følger i to afsnit en summarisk indføring i begreberne tid og rum og i grundlæggende tidsopfattelser, inden artiklen i mere nærgående form diskuterer problemfelter i den måde, forholdet mellem musik og tid traditionelt behandles på. De to sidste afsnit inden afrundingen drøfter mere indgående mulige samspil mellem klanglige forhold og oplevelse af tid, mens afrundingen konstaterer, at der er aktuelt behov for nye metoder og forståelsesformer bl.a. mhp. en kvalificering af lyd- og musiksiden i digitale medier.
MUSIKKENS SPROG
Authors: Vuust Peter
Published: December 2022

Musik er ofte blevet kaldt for et universelt sprog, men i hvor høj grad er sprog og musik analoge? Med udgangspunkt i målinger af hjerneaktiviteten hos musikere og ikke-musikere med EEG (elektroencefalografi) og MEG (magnetisk encefalografi), handler denne artikel om, hvorvidt hjernens aktivitet i forbindelse med musik og sprog kan sammenlignes, og hvad denne indsigt i givet fald fører med sig. Det sandsynliggøres, at den højere kognitive bearbejdning af musik og sprog delvist har samme neurale fundament − for musikere i særdeleshed.
URKRAFT NATUREL PÅ CD. Om naturbegrebet og naturlyde i healingmusik
Authors: Tvarnø Lind Tore
Published: December 2022

Healingmusik med naturlyde anvender et naturbegreb, der ikke inkluderer den teknik, der formidler lydene. I en musiketnologisk ramme diskuterer artiklen bl.a. dette paradoks og påpeger, at reproduktionen af naturlyde er en moderne teknologisk frembringelse, ligesom den nostalgi, der præger det kommercielle healingmusikmarked, må forstås i den sammenhæng den virker. Genren trækker på romantiserede forestillinger om autentiske urlyde som kilde til helbred, som påkalder sig kritik, men også lytternes positive oplevelser med naturlyde må inkluderes i forskningen: Når naturlyde virker, er det fordi, de som metaforer er med til at skabe en meningsfuld sammenhæng omkring sygdom og heling.
RELEVANSEN AF NYERE PSYKODYNAMISK TEORI FOR DET KLINISK MUSIKTERAPEUTISKE ARBEJDE MED PSYKIATRISKE PATIENTER MED PERSONLIGHEDSFORSTYRRELSER
Authors: Hannibal Niels Jørgensen
Published: December 2022

Denne artikel beskriver et rationale for anvendelse af musik i en psykoterapeutisk kontekst. Det eksplicitte og implicitte forandringsniveau i psykoterapi med patienter med borderlinepersonlighedsforstyrrelse (BPF) diskuteres herpå med henvisning til to forskellige syn på terapeutisk forandring: Det ene er en relationel forståelse af personlighedsforstyrrelser, hvor begreber som tilknytning, affektregulering og mentalisering anvendes. Det andet er et syn på terapeut-klient-forholdets implicitte niveau som beskrevet af bl.a. Stern og »The Boston Change Process Study Group«. Med afsæt heri undersøges kerneselvet og den intersubjektive forhandling specifikt og i forhold til musikterapi med denne patientgruppe. Det konkluderes, at musikterapi kan facilitere og katalysere implicitte forandringsprocesser.
BEVIDSTHED, ERKENDELSE OG KREATIVITET, – om egenterapi på Musikterapiuddannelsen, set i lyset af kybernetisk psykologi
Authors: Lindvang Charlotte
Published: December 2022

Artiklen belyser et element, som er højt prioriteret i den musikterapeutiske uddannelse ved Aalborg Universitet, nemlig egenterapi – også kaldet læreterapi eller egenerfaring. Det drejer sig om de fag og forløb, hvor den terapeutstuderende oplever at være i klientens position. Formålet med den obligatoriske egenterapeutiske del af musikterapitræningen forholdes i nærværende artikel til den kybernetiske psykologi og bevidsthedsteori, sådan som den er beskrevet og udviklet af den danske psykoterapeut og forfatter Ole Vedfelt. Egenterapien ses i dette lys som praktisk træning i bevidsthedsmæssigt nærvær og bevægelse, og der argumenteres for, at denne træning har stor betydning i forhold til den studerendes udvikling af musikterapeutisk identitet og professionel kompetence. Der defineres fire niveauer i de musikterapeutiske læreprocesser, hvilket illustreres med en række vignetter.
A MOMENT IS A MOMENT IS A MOMENT. Om gylne øyeblikk i musikkterapeutisk teori og praksis
Authors: Trondalen Gro
Published: December 2022

Denne teksten setter fokus på gylne øyeblikk i musikkterapeutisk teori og praksis. Et gyllent øyeblikk forstås som et endringsøyeblikk, en endringspotent erfaring der det intersubjektive bekreftes, opplevd i et subjektivt tidsperspektiv (kairos). En slik forståelse er inspirert av fenomenologisk filosofi, nyere utviklingspsykologi og dynamisk systemteori. Fenomenet øyeblikk eksemplifiseres gjennom ekspressiv musikkterapi med en ung mann med anoreksi, samt en reseptiv tilnærming (The Bonny Method of Guided Imagery and Music) med en kvinne som arbeider mot større selvforståelse gjennom temaet «egne grenser». På bakgrunn av eksemplene fokuseres musikken, hvilken mening denne kan ha, samt en mulig effekt av øyeblikkserfaringene i det terapeutiske forløpet. I drøftingen fremheves kroppsperspektivet, instrumenters flertydighet, samt klientens egen deltakelse gjennom følelsesutveksling og regulering i møte med musikk og terapeut. En slik deltakelse legger til rette for kontakt med ikke-verbale selvopplevelser under den verbale bearbeidingen i etterkant av samspillet, noe som kan bidra til verbal- og narrativ selvutvikling.
RELIGIØSE HØJDEPUNKTSOPLEVELSER I TRANSPERSONLIGT, PSYKODYNAMISK OG KYBERNETISK PERSPEKTIV
Authors: Vedfelt Ole
Published: December 2022

Artiklen giver en oversigt over det seneste hundrede års forsøg på at beskrive mystisk-religiøse højdepunktsoplevelsers psykologi. Den skildrer William James’ og Rudolf Ottos fænomenologier, C.G. Jungs dybdepsykologi, Abraham Maslows højdepunktsoplevelser og etableringen af en transpersonlig psykologi. Den transpersonlige psykologis fænomenologier og epistemologier beskrives og diskuteres ud fra de østlige kontemplative traditioners »chakrasystem«, fra centrale værker af Charles Tart og Ken Wilber, samt fra A.H. Almaas’ syntese af sufi-mystik og objektrelationsteori. Forfatteren foreslår en kybernetisk informationsteoretisk forklaringsmodel for religiøse højdepunktsoplevelsers psykodynamik. Centrale begreber i den kybernetiske model er bevidsthedsniveauer og -tilstande, ubevidst intelligens, supramodal perception og stadier i personlig udvikling. Afslutningsvis beskrives patologiske aspekter af højdepunktsoplevelserne. Den transpersonlige psykologi sættes i et socialpsykologisk perspektiv og diskuteres i relation til begrebet modenhed.
INTEGRATIV RELIGIONSPSYKOLOGI
Authors: Tønnesvang Jan , Bidstrup Skipper Karsten
Published: December 2022

Artiklen fremlægger og diskuterer centrale dele af den amerikanske filosof og videnskabsteoretiker Ken Wilbers integrative begrebsramme som grundlag for en non-reduktionistisk religionspsykologi. Der argumenteres for, at man i arbejdet med at udvikle en sådan må identificere og integrere kerne-indsigterne i forskellige religiøse erfaringsrammer og videnskabelige tilgange på tværs af aktuelle og historiske paradigmeforskelle. Den integrative arbejdsmåde illustreres med et forsøg på at præcisere, hvilken form for bidrag til forståelsen af religiøsitet man finder inden for den aktuelle subtilreduktionistiske neurotrend. Endvidere konkretiseres det, hvorledes en selvobjektteoretisk forståelse af religiøsitetens funktionslogik og det såkaldte koncept om ‘spiral dynamics’ vil forholde sig til hinanden inden for rammerne af en integrativ religionspsykologi.
KLINISK RELIGIONSPSYKOLOGI OG PSYKOTERAPI: VITAPROSJEKTET
Authors: Austad Arne , Stålsett Gry
Published: December 2022

Artikkelen beskriver først den historiske bakgrunn for integrering av religionspsykologi i klinisk praksis ved Modum Bad Klinikken i Norge. Deretter omtales en ny behandlingsmodell, den såkalte Vitamodellen, utviklet som et behandlingstilbud for mennesker med hovedsakelig depressive lidelser som presenterer religiøse og eksistensielle temaer som et viktig element i sin lidelse, enten som konfliktområde eller ressurs for mestring av lidelsen. Vitamodellen bygger på en teori om en utviklingsmessig nær sammenheng mellom dannelsen av et indre gudsbilde, foreldrebilder og selvbilde og hvilken psykologisk funksjon gudsbildet kan ha (Rizzuto 1979). En sentral hypotese er at terapi fokusert på fikserte indre representasjoner kan være avgjørende for emosjonell og eksistensiell modning og føre til bedre psykisk helse. Artikkelen beskriver behandlingsmetoden og ender opp med en prinsipiell diskusjon rundt anvendelse av psykologiske teorier på religiøse erfaringer
TIBETANSK BUDDHISME SOM COPINGMEKANISME Interviews med tibetanske torturoverlevere om deres måde at overkomme traumer på
Authors: Elsass Peter , Carlsson Jessica , Jespersen Kristian , Phuntsok Kalsang
Published: December 2022

Formålet har været at give evidens for tibetanske torturoverleveres traumatisering og for deres brug af spiritualitet til at overkomme deres vanskelige situation. Men samtidig har vi også ønsket at anfægte brugen af vestlige assessmentmetoder i en asiatisk kontekst. 102 tibetanske torturoverlevere er blevet interviewet om deres copingmekanismer. 36 af disse overlevere har modtaget rådgivning og er sammen med deres 16 professionelle rådgivere blevet interviewet om den behandling, de har modtaget. Resultaterne og undersøgelsens design og metoder er blevet diskuteret med 10 tibetanske spirituelle ledere, såkaldte lamaer. Assessmentet bestod af en række mål for post traumatisk stress (PTSD), bl.a. Hopkins Symptom Checklist – 25 (HSCL-25). Resultaterne dokumenterer, at torturoverleverne havde symptomer på svær traumatisering. Assessment- og rådgivningsundersøgelsen viser, at tibetanerne har benyttet deres politiske engagement og tibetansk buddhisme som vigtige copingmekanismer. Alle udtrykte tilfredshed med rådgivningen, men omtalte den hovedsageligt kun som hjælpsom, når de direkte blev spurgt derom. De tibetanske lamaer stillede spørgsmål til validiteten af vores metoder og redegjorde for, at den tibetanske kultur kunne influere resultaterne ved bl.a. at være midtpunktsøgende og ved at have en holdning om, at f.eks. lidelse var meget mere kompleks end de kategorier, der blev anvendt i vores rating scales.
ARBEJDSLIVETS INTIMISERING
Authors: Goldschmidt Salamon Karen Lisa
Published: December 2022

Særlig siden 1990ere har arbejdslivet været karakteriseret af intimisering og inddragelse af nyåndelige, religiøse og på anden vis transcendente forestillinger om forbedring og evaluering af selvet via påvirkning indefra-og-ud. Artiklen gennemgår eksempler på dette fænomen og fremdrager særlige karakteristika ved den nypuritanske ledelsestænkning i dagens arbejdsliv. Den diskuterer tendensen i lyset af en analogi til den klassiske vækkelsesbevægelse og konkluderer, at der her er tale om et ganske omfattende sociokulturelt fænomen med implikationer for medarbejderens – og ikke mindst lederens egen – selvforståelse og subjektivering, også i privatlivet.
I FOLKEDRABENES SKYGGER
Authors: Lang Johannes
Published: December 2022

En anmeldelse af Thomas Brudholm og Martin Mennecke (red.): Efter folkedrab: En flerfaglig undervisningsbog København: Dansk Institut for Internationale Studier, 2007. 246 sider.
VEJET OG FUNDET FOR LET? Indledning om psykologiens videnskabelighed
Authors: Karpatschof Benny , Møhl Bo
Published: December 2022

Dette nummer af Psyke og Logos afviger noget fra de temanumre, vi plejer at bringe. Ganske vist er det en slags temanummer, men der er ikke tale om et emnemæssigt tema af den sædvanlige slags, men om et overordnet emne, nemlig selve psykologiens videnskabelighed, der her gøres til genstand for en debat mellem et antal forskellige stemmer med forskellig udgangspunkt og ofte også med forskellige synspunkter. Vi har nemlig ikke tilstræbt at give et state of the art-billede af emnet, eller at opnå en eller anden slags konsensus. Når emnet bringes til debat, er det mindst lige så meget uenighed, som det er enighed, der skal artikuleres.