bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Religion in Textbooks and among Young Buddhists, Hindus and Muslims: A Comparative Study
Authors: Vestøl Jon Magne , Gundersen Kristin , Kristiansen Hanne Hellem , Samdal Astrid Gravdal
Published: August 2017

This article presents three studies of religious beliefs and practices among young Norwegian Muslims, Buddhists and Hindus related to the presentation of these religions in religious education textbooks. Drawing on analyses of textbook presentations and group interviews with young informants from the three religions, the studies show that there are similarities as well as divergences between the textbook presentations and the descriptions given by the informants. By showing how textbooks may emphasize aspects of religions that the informants find marginal or exotic, this article adds to the understanding of the complex challenges posed to religious education by an increasingly multicultural context.
«Ikke stå som en slapp potet» - elevsynspunkter på opplæring i muntlige ferdigheter
Authors: Svenkerud Sigrun
Published: August 2017

Tema for artikkelen er arbeid med muntlige ferdigheter. Jeg studerer hva elever mener de lærer om muntlige ferdigheter og hvordan de erfarer dette arbeidet, inkludert hva slags veiledning og støtte elevene får underveis i arbeids-prosessen. Analysen baserer seg på enkeltintervjuer med tolv elever, sju jenter og fem gutter på 9. trinn (15 år) fra to skoler. Resultatet viser at arbeidet med muntlige ferdigheter hovedsakelig består i elevframføringer, som er en relativt fri og elevaktiv arbeidsform. Elevene får lite undervisning og veiledning fra lærerne underveis i arbeidet, og det forventes at de kan arbeide selvstendig. Det er selve utførelsen av de muntlige framføringene elevene definerer som muntlige ferdigheter. Elevene er opptatt av å framstå som frie og sikre talere, og mange øver seg på framføringene hjemme. De har få eksempler på hva de har lært, og få svar på hva de trenger kunnskap om. Det kan være et uttrykk for elevenes begrensede innsikt i kunnskapsområdet for muntlige ferdigheter, men også for at de mangler et begrepsapparat for å formidle hva de kan. For videre arbeid med muntlighet ligger det en utfordring i å utvikle et eksplisitt og bredere repertoar i undervisningsformer knyttet til muntlige ferdigheter.
Is TIMSS Advanced an appropriate instrument for evaluating mathematical performance at the advanced level of Norwegian upper secondary school? An analysis of curriculum documents and assessment items
Authors: Pedersen Ida Friestad
Published: August 2017

Given that the results of international large-scale achievement studies attract a lot of attention and may affect educational policies, the primary aim of the present study is to discuss the appropriateness of the mathematics tests developed for the two cycles of TIMSS Advanced for evaluating the mathematical performance of Norwegian upper secondary school students. This will here be done by employing a methodology for alignment studies developed by Porter (2002), which entails analyzing and describing the mathematical content of the Norwegian curriculum documents and the TIMSS Advanced assessment items, and calculating the agreement between these.

The analyses show a moderate alignment between the different iterations of TIMSS Advanced and the curriculum followed by the participating students, implying that the emphasis in the Norwegian mathematics curriculum differs somewhat from that of the TIMSS Advanced tests. These analyses do not warrant the conclusion that the TIMSS Advanced tests were inappropriate instruments for assessing the mathematical performance of Norwegian students. They do, however, imply that the differences in emphasis between the different iterations of TIMSS Advanced and the curriculum followed by the participating students should be taken into account in order to make valid interpretations of the results of this large-scale survey.

Finally, as alignment is evaluated by contrasting alignment indices calculated for different combinations of the intended and assessed curriculum, additional research is needed if one is to make more firm judgments. One additional contribution of the present study is demonstrating a powerful methodology for conducting this kind of research.
Utvikling av læreres undervisningspraksis i matematikk som en utforskende og reflekterende virksomhet. En teoretisk og empirisk grunnet drøfting
Authors: Kværnes Leif
Published: August 2017

I artikkelen retter jeg søkelyset mot læreres utvikling av egen undervisningspraksis og lærerkompetanse i matematikk. Mitt utgangspunkt er å se lærerkompetanse som noe profesjons- og handlingsrettet og å se læreres utvikling av kompetansen som en utforskende og reflekterende virksomhet. Først i artikkelen vil jeg drøfte og gjøre rede for disse utgangspunktene med bakgrunn i styringsdokumenter for læreutdanningen og ut fra utvalgte teoretiske utgangspunkt. Empiriske vil jeg belyse og drøfte læreres forsøk på utvikling av egen undervisningspraksis, og fokus er her på hvordan de gjennom refleksjon og ved bruk av teoretisk og forskningsbasert kunnskap kan skape grunnlag for en slik utvikling.
Hvordan kan teknologi skape nye undervisnings- og læringsmåter i fremmedspråksundervisningen fram mot 2030?
Authors: Drange Eli-Marie Danbolt
Published: August 2017

I denne artikkelen drøfter jeg hvordan teknologi kan skape nye undervisnings- og læringsmåter i fremmedspråksundervisningen fram mot 2030. Jeg starter med å skissere et mulig framtidsscenario i form av et blogginnlegg skrevet av en 15 åring i året 2030. Videre i artikkelen tar jeg utgangspunkt i dette framtidsscenarioet og sammenligner det med dagens situasjon, i tillegg til at jeg drøfter hva som må til for at scenarioet kan oppfylles. Læreren spiller en nøkkelrolle i utviklingen av nye undervisnings- og læringsmåter, og det er først når læreren integrerer teknologien i sin undervisning at nye praksiser oppstår. Jeg viser noen konkrete eksempler på bruk av teknologi på nye måter, samt refleksjon rundt utviklingen framover.
Forbereder grunnskolelærerutdanningen engelsklærere for undervisning i engelsk som tredjespråk i Norge?
Authors: Surkalovic Dragana
Published: August 2017

Temaet for denne artikkelen er flerspråklighet i skolen, med fokus på engelskundervisning i Norge. Artikkelen undersøker i hvilken grad grunnskolelærerutdanningen forbereder fremtidens engelsklærere for arbeid med elever som ikke har norsk som morsmål. Utgangspunktet for problemstillingen er kompetansemålene for Språklæring i Læreplan i engelsk som sier at eleven skal kunne sammenligne engelsk og eget morsmål. Over 11 % av alle barn i skolen har innvandrerbakgrunn (St. Meld. nr. 6), som betyr at de kan ha et hvilket som helst språk som morsmål. Det finnes skoler i Norge hvor majoriteten av barna ikke har norsk som morsmål. Imidlertid er ikke dette flerspråklige perspektivet ivaretatt i engelskfaget i Nasjonale retningslinjer for grunnskolelærerutdanningen. Et sentralt spørsmål er om lærerstudenter gjennom engelskfaget får den kompetansen de trenger til å hjelpe elever til å nå disse kompetansemålene i læreplanen. Artikkelen presenterer både en analyse av dokumenter knyttet til engelskfaget i grunnskolelærerutdanningen (Nasjonale retningslinjer for grunnskolelærerutdanningen.), og funnene fra en spørreundersøkelse utført blant engelskstudenter ved grunnskolelærerutdanningen ved Høgskolen i Oslo og Akershus høsten 2013. Resultatene fra spørreundersøkelsen viser at studentene verken har tilfredsstillende kunnskap om språksituasjonen i Norge eller om språk generelt. Dokumentanalysen avdekker også at lærerutdanningen må fokusere mer på generell språkkompetanse slik at fremtidens lærere får nødvendige kunnskaper til å takle utfordringene i undervisning og veiledning av flerspråklige elever. Konklusjonen er at Nasjonale retningslinjer for engelskfaget bør revideres slik at de samsvarer med behovene i et flerspråklig samfunn og i en flerspråklig skole.
Instrumentelt turistspråk eller interkulturell dannelse? Om fremmedspråkfagets formål i dag og frem mot 2030
Authors: Vold Eva Thue
Published: August 2017

Fremmedspråkfaget har lenge hatt et todelt formål: Det skal ha en nytteverdi, først og fremst i form av kommunikative ferdigheter, og det skal ha en allmenndannende funksjon, bl.a. gjennom tilegnelse av kunnskap om kultur og samfunn i målspråksområdet. Fra og med læreplanen for fremmedspråk i Kunnskapsløftet (2006) er det også tydelig uttrykt at dannelsesdimensjonen omfatter utvikling av interkulturell kompetanse. Denne artikkelen drøfter hvordan fagets todelte formål vil kunne forstås og realiseres i fremmedspråksundervisningen fram mot 2030. Drøftingen tar utgangspunkt i en analyse av dagens situasjon, der trenden med å stykke opp lærestoffet i håndterbare enheter og å vektlegge sterkest det som kan måles mest presist, kan gjøre at ikke-målbar kompetanse som interkulturell dannelse får en relativt svak posisjon. Det argumenteres for at pågående endringer i samfunnsutviklingen og i europeisk utdanningspolitikk vil kunne åpne for en jevnere balanse mellom nytte- og dannelsesperspektivet i faget i fremtiden. Blant disse endringene er 1) en dreining mot et mer holistisk kunnskapssyn, 2) en stadig økende heterogenitet i elevmassen, 3) større bredde i fremmedspråkstilbudet og 4) et økt fokus på flerspråklighet. Artikkelen ser nærmere på disse fire endringsprosessene og diskuterer på hvilken måte de kan og bør påvirke fortolkningen av fremmedspråkfagets todelte formål i årene som kommer.
The future of literary texts in the L3 classroom
Authors: Olsbu Inger
Published: August 2017

What will the L3 classroom look like in the future? In the debates about foreign language (FL) educational politics and methodology, little has been said about literature. Still, it is my claim that the question of literature is intrinsically related to fundamental FL issues such as aims, content and methods. To ask whether the L3 classroom of the future will include literary texts is therefore also to ask about the future disciplinary identity of the foreign languages. The present article investigates the use of literature in foreign language teaching and learning, and provides a kind of “thick description” that comes from mapping the question within a broader context. I start with the main didactic and epistemic perspectives on the use of literary texts within the field of foreign languages (FL) itself. These perspectives from within will be amplified by introducing what I have termed two competing discourses of literature and education (“literature as suppressive” and “literature as suppressed”), and by showing how they can be related to FL teaching and learning. These are in turn framed within the macro perspective of educational philosophies and the functions of school in society. Finally, I will consider the specific Norwegian case, with a particular focus on the L3 subject curriculum of the last curricular reform (LK06), and its consequences for the use of literary texts.
Språkfagenes fremtid i et organisasjonsteoretisk perspektiv. Er det liv laga for fremmedspråk?
Authors: Larsen Annelise Brox
Published: August 2017

Denne artikkelen drøfter ulike fremtidsscenarier for organiseringen av engelsk- og fremmedspråkopplæringen i den norske skolen. Med bakgrunn i organisasjonsteoretisk translasjonsteori og randomiserte studier av et utvalg nasjonal og internasjonal styrings- og praksisdokumentasjon gis det en sannsynlighetsvurdering av hva vi kan forvente oss i Norge.
Selv om det tilsynelatende ser ut som om mange er enige om at vi skal ha mer og bedre språkundervisning så kan vi i realiteten ende opp med mindre og dårligere undervisning fordi vi introduserer andre fremmedspråk for sent, fordi vi lar det være et valgfag og fordi vi ikke innfører CLIL som en obligatorisk arbeidsform.
English academic writing proficiency in higher education: Facilitating the transition from metalinguistic awareness to metalinguistic competence
Authors: Ofte Ingunn
Published: August 2017

Students entering higher education are expected to develop into proficient academic writers in the course of their studies. The article focuses on metalinguistic awareness in the development of English (L2) academic writing proficiency in higher education. It builds on an on-going study investigating the role of metacognitive skills in the development of L2 academic writing proficiency in higher education. It bases its findings on an initial questionnaire which aimed at clarifying the students’ understanding of “an academic text” and “academic writing” in English, and how well they perceived themselves to mastering L2 academic writing. The article sheds light on the extent to which metalinguistic awareness of L2 academic vocabulary and language is present in the students’ thoughts about L2 academic writing as expressed in their responses to the questionnaire, and discusses the findings and their implications for how to further facilitate students’ development of L2 academic writing proficiency.

The analysis reveals that the students possess elements of metalinguistic awareness about L2 academic writing but that their awareness is limited, particularly in relation to practical use of academic vocabulary. The results also indicate that the students lack the metalinguistic competence necessary to put their awareness into practice.

The study concludes that raising students’ metalinguistic awareness is necessary to facilitate their further development in L2 academic writing proficiency. It argues that metalinguistic conversations can be an important tool in this process, and emphasizes that greater focus on such conversations as facilitators of L2 academic writing proficiency is needed within L2 higher education.
Verdsetting av brukermedvirkning ved utforming av skoleanlegg
Authors: Lefdal Else Margrethe
Published: August 2017

Ved planlegging av offentlige bygninger i Norge forutsettes det at brukerne medvirker i prosessen. Dette er forankret i lov- og avtaleverk og motiveres ved at brukerne innehar en kompetanse som er av betydning for byggenes funksjonalitet. I denne artikkelen vil jeg belyse brukermedvirkningsproblematikk i planleggingen av et skoleanlegg for videregående opplæring. Tilgjengelige plan- og byggesaksdokumenter i den aktuelle fylkeskommunens digitale og fysiske arkiver er blitt analysert. I referater fra brukermøtene fremmes det for eksempel ønsker fra brukerne om begrenset bruk av glass. Det ferdige skole-anlegget har imidlertid utstrakt bruk av innvendige glassvegger, men det er ikke dokumentert diskusjoner knyttet til bestemmelsen av dette. Et profesjons- og maktperspektiv er relevant for å forstå hva som blir verdsatt, og hvilke strukt-urer og mekanismer som har påvirket planleggings­prosessen. De sentrale aktørgruppene er skoleeier og representantene for lærer- og arkitekt-profesjonen. Omfattende bruk av innvendig glass i skoleanlegget tolker jeg som et kompromiss mellom skoleeiers ønske om åpenhet og kontroll, lærernes ønske om mindre støy og arkitektens ønske om å skape romfølelse og visuelle siktlinjer.AbstractWhen planning public buildings in Norway, it is expected that users are involved in the process. This is grounded in legislation and agreements, and motivated by the idea that users have an expertise which is significant for the planning of the building’s functionality. The aim of this article is to investigate user participation in planning the school facilities for a secondary school. I have analyzed planning and building documents available in government records, digital and physical. In the reports from meetings with user groups, it is for example stated that users want to limit the use of glass. However, the completed school building has extensive use of glass dividing walls, but any discussions leading to this decision have not been documented. Using a profession and power perspective is relevant in order to understand what has been valued, and to understand the structures and mechanisms that have influenced the planning process. The main actors are school owners and representatives of the professions of teachers and architects. Extensive use of glass dividing walls inside the school building can be interpreted as a compromise between the wishes of school owners who want transparency and control, teachers who want less noise, and architects who want to create spaciousness and visual sightlines. Keywords: school facilities, user groups, glass walls, openness, transparency, control, teachers, architects
Når teknologi møter fagtradisjoner i norsk og mediefag på videregående skole
Authors: Aagaard Toril
Published: August 2017

I dag har norske elever på videregående skoler PC på pulten, både i timer og når de svarer på oppgaver. I artikkelen analyseres intervjuer med, og observasjoner av medielærere og norsklærere for å undersøke hvordan de erfarer og tenker om praksisene som vokser frem med elevers tilgang til teknologi. Norsklærerne forteller i hovedsak om utfordringer, mens medielærerne beskriver hvordan digitale verktøy brukes som redskap i arbeid med å løse oppgaver. Studien viser at tradisjonelle didaktiske praksiser i mediefag støttes av teknologi, mens møtet mellom norskfaglige undervisningstradisjoner og teknologi er spenningsfullt. For at satsingen på teknologirike skoler skal bli en god investering, er det avgjørende å lære av de didaktiske praksiser som fungerer godt i moderne klasserom.Abstract Today Norwegian upper secondary school students have access to computers during lessons and during testing. To explore how teachers teaching Norwegian and Media-subjects experience the practices that emerge with students’ access to technologies, I have analyzed interviews and observations of their meetings. The teachers who teach Norwegian mostly mention challenges, while teachers of Media-subjects tell how the students use digital tools when solving tasks. The study shows that technology supports traditional didactical practices in the Media-subjects, while it puts educational practices typical for lessons in Norwegian under pressure. To make sure that developing technology-rich schools is a good investment, it is crucial to learn from didactic practices that seem to work well in technology-rich classrooms. Keywords: Teachers, technology, didactics, traditions, subject, cultural historical activity theory
English writing instruction in Norwegian upper secondary schools
Authors: Horverak May Olaug
Published: August 2017

AbstractThis article presents a study of current English writing instruction practices in a selection of Norwegian upper secondary schools and discusses how this draws upon ideas within genre-pedagogy. The data comprises individual and focus-group interviews, observation reports and some teaching material. The study shows that English teachers focus on teaching genre requirements and adjustment of language to task and context. However, despite agreeing on the importance of teaching how to write specific text-types and to adjust to the situation at hand, there seems to be different opinions about how detailed instruction should be. Some teachers fear that too explicit instruction may hinder creativity, while others emphasise the need to learn how to structure a text, and to open up for creativity within certain writing frames. In spite of the differences, the practices revealed in this study comply quite well with genre-pedagogy. From the findings in this article, it seems like there is a need to develop and make available teaching material in English to be used in writing instruction, and also to improve the English teacher education with regard to the teaching of writing.Keywords: Writing instruction, genre-pedagogy, teaching-learning cycle, con-text and modellingSammendragDenne artikkelen presenterer en studie av engelsk skriveundervisning i et utvalg norske videregående skoler, og diskuterer hvordan disse praksisene samsvarer med sjangerpedagogikk. Innsamlet data består av individuelle og fokusgruppe-intervjuer, observasjonsrapporter og undervisningsmateriale, og studien viser at engelsklærere fokuserer på å undervise sjangerkrav og det å tilpasse språk til oppgave og kontekst. Til tross for at det er enighet om at det er viktig å undervise i spesifikke tekst typer, og det å tilpasse skriving til situasjon, er det ulike meninger om hvor detaljert skriveundervisningen bør være. Noen lærere frykter at for eksplisitt instruksjon kan hindre kreativitet, mens andre understreker behovet for å lære å strukturere tekster i detalj, og åpner opp for kreativitet innen bestemte skriverammer. Til tross for ulikheter, så samsvarer praksisene presentert i denne studien i stor grad med sjangerpedagogikken. Ut fra funnene i denne artikkelen, kan en konkludere at det er et behov for å utvikle og gjøre tilgjengelig undervisningsmateriale for skriveundervisning i engelsk, samt at det er et behov for å forbedre engelsklærerutdanningen når det gjelder opplæring i skriveundervisning.Nøkkelord: Skriveundervisning, sjangerpedagogikk, undervisnings-lærings syklus, kontekst og modellering
Helga Eng lecture 2015: What is a teacher in the 21st century and what does a 21st century teacher need to know?
Authors: Menter Ian
Published: August 2017

AbstractThere is now almost universal recognition around the world that 'teaching matters' and that the quality of teaching is crucial in social and economic development. However, there has been remarkably little change in the ways in which teachers' work is constructed and the ways in which teachers are educated for a lifetime of preparing young people for their future worlds. In this paper Ian Menter reflects on debates about the nature of teaching and teacher education in order to challenge much of the dominant thinking, suggesting that such thinking is often driven by ideology and prejudice rather than by careful deliberation or by the use of research evidence. His conclusion is that there are important underlying values that can be traced through the history of teaching which may now be more important than ever, but that the ways in which these values are embodied in the work of contemporary teachers are in need of major reconsideration.
Teachers‘ Leadership in the Didactic Room: A Systematic Literature Review of International Research
Authors: Augustsson Gunnar , Boström Lena
Published: August 2017

SammanfattningDenna studie fördjupar kunskapen i tidigare forskning om ledarskap i det didaktiska rummet, dvs. inramningen av aktuell undervisningssituation oavsett plats. Syftet var att (a) identifiera och klassificera mönster och trender om lärares ledarskap i det didaktiska rummet 1980-2013, (b) jämföra och diskutera resultaten, och (c) peka ut en framtida forskningsinriktning. Metoden är en systematisk litteraturöversikt (SLR) med en kvantitativ och kvalitativ innehållsanalys. Resultaten visar att hälften av forskningen utfördes under 2006-2013. Resultaten visar också att lärarnas ledarskap är ett västerländskt fenomen som blivit alltmer relevant under senare tid. Dessutom finns det två frågor som kan kopplas till detta ledarskap: oklara gränser mellan olika typer av ledarskap och en sammanblandning av lärares personlighet och ledarstil. Detta understryker förekomsten av kontextuella och situerade didaktiska strategier samt flexibla ledarstilar i det didaktiska rummet. Studien visar förvisso på medvetenheten om olika didaktiska aspekter, men det saknas forskningsdesigner som införlivar den didaktiska komplexiteten.Nyckelord: didaktik; didaktiskt ledarskap; litteraturgranskning; lärares ledarskapAbstractThis study deepens our knowledge about research on leadership in the didactic room, i.e., the framing of the current teaching situation, regardless of its location. The objective was to (a) identify and classify patterns and trends concerning teachers’ leadership in the didactic room from 1980 to 2013, (b) compare and discuss the findings, and (c) point to a future research agenda. The method is a systematic literature review (SLR) with a quantitative and qualitative content analysis. The results revealed that half of the research on this topic was performed from 2006 to 2013. The results also show that teachers’ leadership appears to be a Western phenomenon that is becoming increasingly relevant in our time. Two issues could be linked to this leadership: the unclear boundaries between different types of leadership and confusion about teachers’ personalities and leadership styles. This underlines the importance of contextual and situated didactic strategies and flexible leadership styles in the didactic room. Even if this study shows that an awareness of different didactic aspects exists concerning teachers’ leadership, a comprehensive approach to designing studies that incorporate the didactic complexities is lacking.Keywords: didactic, didactic leadership, literature review, teachers’ leadership
Veiledningssamtaler i høyere utdanning: Utprøving av en modell til bruk i forskning på tilbakemeldinger
Authors: Karlsen Kristine Høeg
Published: August 2017

Tilbakemeldinger er sentralt for pedagogiske prosesser i høyere utdanning, og er en viktig komponent i vurdering med hensyn på læring. Imidlertid dokumenterer en rekke studier at studenter ikke er helt fornøyde med kvaliteten på tilbakemeldingene fra veilederne sine (se f.eks. Damen, Keller, Hamberg, & Bakken, 2016), og at de ikke brukes godt nok for læringsfremmende formål (Jonsson, 2013). For å forbedre kvaliteten på vurderingsprosessen er det behov for mer kunnskap om tilbakemeldingene som veilederen gir. Klassifiseringer er et nyttig verktøy for å beskrive tilbakemeldinger, hvis de evner å fange inn kompleksiteten av fenomenet. Tilbakemeldinger har imidlertid gjerne blitt kategorisert med endimensjonale og relativt rigide systemer. Dette er foreslått løst i en klassifiseringsmodell som består av et fleksibelt og multidimensionalt system, utviklet i en tidligere studie av Karlsen (2015). Denne artikkelen presenterer og drøfter resultatene fra en utprøving av denne modellen brukt som kodeverktøy i forskning, med utgangspunkt sju oppgavefaglige veiledningssamtaler, som utgjør det empiriske materialet. Utprøvingen inkluderer en foreløpig sjekk av kodereliabilitet. Konklusjonen i artikkelen er at modellen synes å være et egnet verktøy til å beskrive tilbakemeldingene som gis i denne formen for veiledning, men at det er behov for videre utprøving av modellens gyldighet som kodeverktøy i andre situasjoner og/eller kontekster.Nøkkelord: formativ vurdering, typer av tilbakemeldinger (feedback), klassifiseringsskjema, koding, reliabilitetskontroll, veiledningAbstractFeedback is central to educational processes in higher education and constitutes the main component of assessment with regard to the learning. However, as documented in a series of studies; even if students appreciate getting feedback, they are more reserved when it comes to the quality of the feedback they receive from teachers and supervisors (Damen, Keller, Hamberg, & Bakken, 2016). To improve the quality of the practice, we need to know more about the feedback that students receive. Classifications are useful tools to describe feedback, if they manage to capture the complexity of the phenomenon. However, feedback is often categorized with one-dimensional, relatively rigid systems that only embrace a few features. This study makes use of a multi-dimensional classification system, developed in a previous study by the Author (2015). This article presents and discusses results of a test of this model used as a coding tool for data from an empirical material consisting of seven feedback situations. The test includes a preliminary check of coder reliability. The article concludes that the model seems to be a suitable tool for description of feedback practices, and that it may give an improved basis for reflection on and improvement of feedback practice.Key words: formative assessment, types of feedback, coding, assessing reliability, mentoring
Læring om normering. Erfaringer fra et språkhistorie-didaktisk eksperiment i lærerutdanninga
Authors: Hårstad Stian
Published: August 2017

I denne artikkelen beskrives utprøvinga av et didaktisk opplegg i grunnskolelærerutdanningas norskfag som har språkhistorie som overordnet tema. Målet med metodikken som legges fram, er å gi innsikt i språknormering som sosiokulturell prosess for på denne måten å utvikle en forståelse av hvordan språkhistorie har blitt og fortsatt blir skapt. Artikkelen drøfter hvordan en slik tilnærming kan gi deltakerne økt historisk bevissthet om språklige fenomener. Samtidig presenteres kunnskap om hvilke normeringsprinsipper de involverte lærerstudentene intuitivt ser som de mest “naturlige” og “hensiktsmessige” i en språkplanleggingskontekst. Et hovedfunn er at det store flertallet løfter fram et “demokrati- eller jamlikhetsprinsipp” og et “ortofoniprinsipp” som de mest tungtveiende. Artikkelen kommer dessuten med forslag til hvordan det språkhistorie-didaktiske feltet kan utforskes videre. Nøkkelord: språkhistorie-didaktikk, språkdidaktikk, språkhistorie, normeringshistorie, historiebevissthetAbstract This article presents a didactic experiment in the subject Norwegian as L1 in the primary and lower secondary teacher education programmes [Grunnskolelærerutdanninga]. The objective of the proposed method is to give insight into language normalization as a sociocultural process and thereby develop an understanding of how language history has been and still is being shaped. The paper discusses how this approach may provide the participants with an increased language historical consciousness. Moreover, the article presents findings about which normalization principles the student teachers intuitively regard as the most “natural” and “appropriate” in a language-planning context. A main finding is that the great majority designates a “democracy and equality principle” along with an “orthographic principle” as the two most substantial ones. Additionally, the article suggests how the field of language history didactics might be explored further.Keywords: language history didactics, language didactics, history of language, normalization history, historical consciousness
Migrantnarrativer som interkulturell døråpner? En pilotanalyse av læreverktekster i fransk, italiensk og spansk
Authors: Gjesdal Anje Müller , Skalle Camilla , Eide Liv
Published: August 2017

Artikkelen tar opp fremmedspråkenes formidling av interkulturell kompetanse, og hvordan denne er knyttet til skolens samlede danningsprosjekt. Artikkel-forfatterne diskuterer hvordan migrantnarrativer kan brukes som inngangs-portal til utviklingen av interkulturell kompetanse, og hvordan disse narrativ-ene, gjennom å presentere det pedagogen Gerhard Neuner kaller universelle sosiokulturelle erfaringer, er egnet som materiale for perspektivforflytning og evnen til å se “den andre”, som er sentrale begrep innenfor det interkulturelle undervisningsparadigmet. Tidligere forskning har vist at fremmedspråkenes læremidler i begrenset grad benytter seg av det potensialet som ligger i arbeidet med interkulturell kompetanse knyttet til språkområdene. Artikkelforfatterne har derfor foretatt analyser av læreverktekster i fransk, spansk og italiensk, valgt ut på grunnlag av forståelsen av migrantnarrativer som særlig egnet for å jobbe med denne typen kompetanse. De undersøkte tekstene representerer ulike sider ved migrant¬narrativer (estetisk, kulturelt og historisk), men krever en grad av kontekstuali¬sering for å kunne fungere som døråpnere for interkulturell kompetanse.Nøkkelord: interkulturell kompetanse, universelle sosiokulturelle erfaringer, fremmedspråkundervisning, migrantnarrativerAbstractThis article discusses the mediation of intercultural competence in foreign language teaching, and how it is connected to the school’s overall education project (‘danning’, ‘bildung’). We argue that migrant narratives are useful as a tool for developing intercultural competence, and examine how these narratives, by presenting what Gerhard Neuner terms universal sociocultural experiences, may contribute to new and revised perspectives, as well as a deeper under¬standing of ‘the other’, which are key terms in the intercultural pedagogy para¬digm.Previous research has shown that textbooks only to a limited extent apply the potential for working with intercultural competence in foreign language teaching. The article presents visual and textual analyses of texts presenting migrant narratives in textbooks of French, Italian and Spanish, that are currently used in the Norwegian education system. The analyzed texts demon-strate different aspects of migrant narratives (aesthetic, cultural and historical), but require contextualization in order to contribute to the development of inter¬cultural competence.Keywords: intercultural competence, universal sociocultural experiences, foreign language teaching, migrant narratives
Single-Laboratory Validation of the Neogen Qualitative Lateral Flow Immunoassay for the Detection of Paralytic Shellfish Toxins in Mussels and Oysters
Authors: Turnbull Alison R , Tan Jessica Y C , Ugalde Sarah C , Hallegraeff Gustaaf M , Campbell Katrina , Harwood D Tim , Dorantes-Aranda Juan José
Published: August 2017

Detection of paralytic shellfish toxins (PSTs) in bivalve shellfish by analytical methods is complicated and costly, requiring specific expertise and equipment. Following extensive blooms of Alexandrium tamarense Group 1 in Tasmania, Australia, an investigation was made into commercially available screening test kits suitable for use with the toxin profiles found in affected bivalves. The qualitative Neogen rapid test kit, with a modified protocol to convert gonyautoxins GTX1&4 and GTX2&3 into neosaxitoxin and saxitoxin (STX), respectively, with higher cross-reactivities, was the best fit-for-purpose. This validation study of the test kit and the modified protocol was undertaken following AOAC INTERNATIONAL guidelines for the validation of qualitative binary chemistry methods. The validation used four different PST profiles representing natural profiles found in Australia and in Europe: two in a mussel matrix and two in an oyster matrix. The test kit was shown to have appropriate selectivity of the toxin analogs commonly found in bivalve shellfish. The matrix and probability of detection (POD) study showed that the rapid test kit used with the modified protocol was able to consistently detect PST at the bivalve regulatory level of 0.8 mg STX⋅2HCl eq/kg, with a POD estimated via the binomial logistic regression of 1.0 at 0.8 mg STX⋅2HCl eq/kg in all tested profiles in both matrixes. The POD at 0.4 mg STX⋅2HCl eq/kg was 0.75 and 0.46 for the two toxin profiles in an oyster matrix and 0.96 and 1.0 for the two toxin profiles in a mussel matrix. No significant differences in the PODs of the PSTs at the regulatory level were found between production lots of the test kits. The results suggest the method is suitable to undergo a collaborative validation study.
Baseline Assessment of 25-Hydroxyvitamin D Reference Material and Proficiency Testing/External Quality Assurance Material Commutability: A Vitamin D Standardization Program Study
Authors: Phinney Karen W , Sempos Christopher T , Tai Susan S-C , Camara Johanna E , Wise Stephen A , Eckfeldt John H , Hoofnagle Andrew N , Carter Graham D , Jones Julia , Myers Gary L , Durazo-Arvizu Ramon , Miller W Greg , Bachmann Lorin M , Young Ian S , Pettit Juanita , Caldwell Grahame , Liu Andrew , Brooks Stephen P J , Sarafin Kurtis , Thamm Michael , Mensink Gert B M , Busch Markus , Rabenberg Martina , Cashman Kevin D , Kiely Mairead , Galvin Karen , Zhang Joy Y , Kinsella Michael , Oh Kyungwon , Lee Sun-Wha , Jung Chae L , Cox Lorna , Goldberg Gail , Guberg Kate , Meadows Sarah , Prentice Ann
Published: August 2017

The Vitamin D Standardization Program (VDSP) coordinated a study in 2012 to assess the commutability of reference materials and proficiency testing/external quality assurance materials for total 25-hydroxyvitamin D [25(OH)D] in human serum, the primary indicator of vitamin D status. A set of 50 single-donor serum samples as well as 17 reference and proficiency testing/external quality assessment materials wereanalyzed by participating laboratories that used either immunoassay or LC-MS methods for total 25(OH)D. The commutability test materials included National Institute of Standards and Technology Standard Reference Material 972a Vitamin D Metabolites in Human Serum as well as materials from the College of AmericanPathologists and the Vitamin D External Quality Assessment Scheme. Study protocols and data analysis procedures were in accordance with Clinical and Laboratory Standards Institute guidelines. The majority of the test materials were found to be commutable with the methods used in this commutability study. These results provide guidance for laboratories needing tochoose appropriate reference materials and select proficiency or external quality assessment programs and will serve as a foundation for additional VDSP studies.
O MEIO AMBIENTE À LUZ DO DIREITO CONSTITUCIONAL E DA EDUCAÇÃO
Authors: Oliveira Mendes de Medeiros Aline , Dezordi Sadiomar Antonio
Published: August 2017

O respectivo manuscrito pesquisou acerca da visão constitucional acerca do meio ambiente, cuja mesma, pauta-se na construção de um Estado sustentável e para este fim, aposta na educação como meio de descortinar e reeducar os seres humanos. Esta pesquisa se justifica na fundamentalidade que possui este bem para a vida humana, sendo considerado como extensão ao direito à vida e núcleo integrante da dignidade da pessoa humana.

Esta pesquisa possui o método qualitativo, teve como base pesquisas doutrinárias e a realização de um estudo de caso junto à 5ª Companhia da Polícia Militar Ambiental de Chapecó/SC, efetuando uma análise ao programa Protetor Ambiental desenvolvido em todo o Estado de Santa Catarina.

O que motivou a investigação foi a importância do tema para a atualidade em vista de que a sobrevivência humana circunda na qualidade do meio ambiente, fato este que o coloca como pressuposto de uma vida digna, sendo que bens como a água potável, ar puro, solo fértil e etc., são recursos naturais que estão além do poder aquisitivo, posto que são finitos e não há possibilidade de recriá-los através do dinheiro, desencadeando guerras e mortes devido a escassez e a má qualidade.

O objetivo consiste em abrir a visão doutrinária para a importância da matéria, avultando na abertura do Estado para construir políticas públicas que visem proteger e restituir este bem, redirecionando o modo de vida dos cidadãos para um atuar pautado na sustentabilidade e para alcançar este fim é que o manuscrito em comento aposta na educação como prevenção, como meio de ação.
Programa de Aquisição de Alimentos (PAA-LEITE) e seus Beneficiários: Uma Análise Multivariada
Authors: Maciel Harine Matos , Khan Ahmad Saeed
Published: August 2017

O objetivo deste artigo foi caracterizar e agrupar os beneficiários quanto às características estudadas (estados/municípios, sexo, categoria, grupo Pronaf e recursos repassados pelo Governo Federal) para identificar quais são mais relevantes no contexto do Programa de Aquisição de Alimentos (PAA-Leite).  Os dados utilizados foram de origem secundária obtidos no site PAA – Data (SAGI–Secretaria de Avaliação e Gestão da Informação) do Ministério do Desenvolvimento Social (MDS) no ano de 2015. A metodologia utilizada foi a análise de agrupamento através do procedimento Two Step Cluster. Os Estados com o maior número de municípios beneficiários são Minas Gerais e Pernambuco. O sexo masculino e os agricultores familiares são predominantes. A análise de agrupamento permitiu que os dados disponíveis dos beneficiários do PAA-Leite fossem agrupados em 5 clusters com base nas características disponíveis desta população (municípios/estados, sexo, categoria, Grupo Pronaf e os Recursos Financeiros (R$) repassados pelo Governo Federal).  Através da inferência estatística da significância das variáveis em cada grupo, chegou-se a conclusão de que todas as variáveis qualitativas analisadas (município, categoria, sexo e grupo Pronaf) foram significantes estatisticamente. Em geral, as variáveis mais significantes foram Município e Grupo Pronaf.    
As tecnologias digitais e suas implicações na formação docente
Authors: Torres Antonia Lis de Maria Martins , Dantas Dina Mara Pinheiro , Martins Maria Izabel Gaspar
Published: August 2017

As recentes transformações da sociedade propiciadas pela familiarização com as tecnologias digitais atingem a escola, o trabalho docente, criando novas exigências que alteram o papel desses profissionais (LIBÂNEO, 2003). A partir deste contexto, buscamos compreender a relação estabelecida entre as referidas tecnologias com a formação docente inicial no curso de Pedagogia da Faculdade de Educação (FACED/UFC). Com a realização desta pesquisa, pretendeu-se analisar a percepção dos discentes sobre sua formação para o uso das Tecnologias Digitais de Informação e Comunicação (TDIC). A investigação ocorreu ancorando-se em procedimentos metodológicos descritivos, a partir de uma abordagem qualitativa e pesquisa bibliográfica. Foram aplicados 20 questionários, abordando questões objetivas e subjetivas. Buscou-se analisar os dados relacionando-os com a literatura produzida acerca do tema. De modo geral, o presente trabalho nos permitiu constatar que os discentes têm uma percepção negativa sobre sua formação para o uso das TDIC, consideram-na insuficiente em relação aos aspectos pedagógicos, evidenciaram a necessidade de seus professores incorporarem as tecnologias digitais em suas atividades; os aspectos físicos também interferem (a falta de espaços e equipamentos ou a não conservação dos mesmos). Logo, o estudo apontou que a formação oferecida pelo/no curso não os torna preparados e seguros para atuar profissionalmente com o uso das Tecnologias Digitais de Informação e Comunicação.

Palavras-chave: Formação inicial. Prática docente. Tecnologia digital de informação e comunicação.
Análise do impacto da utilização de um aplicativo móvel para o monitoramento e a qualificação das ações de campo dos Agentes de Combate às Endemias (ACE), no combate ao mosquito Aedes aegypti
Authors: Cordeiro Leonardo Ayres , Garcia Leandro Moreira
Published: August 2017

O combate ao vetor que transmite a Dengue, o Zica Vírus e a Chikungunya é feito no Brasil por um profissional denominado ACE (Agente de Combate às Endemias), que, além de combater os focos e criadouros, tem a missão de instruir a população quanto aos cuidados necessários para se manter um ambiente não propício à reprodução deste vetor. É um processo feito de forma artesanal, muito dependente da habilidade e comprometimento desses profissionais. O objetivo deste artigo é propor uma alternativa para a informatização do serviço de campo dos ACE, utilizando um aplicativo móvel criado para o monitoramento e a qualificação de suas ações e demonstrar de que forma esta informatização pode trazer benefícios para a gestão municipal, para a produtividade dos profissionais envolvidos, para a população e para a diminuição dos focos e casos das doenças transmitidas pelo vetor. Para a implementação desta solução proposta foram descritas três etapas utilizando a tecnologia como fator viabilizador. Este artigo se baseou em um pré teste do aplicativo móvel criado, em um município da região metropolitana de Belo Horizonte em Minas Gerais.
Características comportamentais empreendedoras: um estudo com acadêmicos de administração de uma universidade brasileira
Authors: Minello Italo Fernando , Bürger Rafaela Escobar , Krüger Cristiane
Published: August 2017

With the purpose of exploring the panorama of academic entrepreneurship, it was proposed to carry out this study, which aims to analyze the entrepreneurial behavioral characteristics (CCE’s) in undergraduate students in the administration of a higher education institution. For this, the following specific objectives were established: to outline the profile of the management students of the studied institution; Mapping the entrepreneurial behavioral characteristics of these academics; And propose actions to improve these characteristics. The research, with a quantitative and descriptive methodological approach, obtained a sample of 374 students responding to the McClelland CCE’S questionnaire, allowing the identification of deficiencies in the characteristics “persistence”, “taking calculated risks”, “goal setting” and “persuasion and networks Of contact”. Thus, it is suggested that the governing bodies of this university encourage the creation of programs and projects that stimulate the development of the entrepreneurial behavior of its students, in view of the relevance of the entrepreneur's role in society.
Rejeição e vitimização por pares em crianças com Deficiência Intelectual e Transtorno do Espectro Autista
Authors: Emerich Deisy Ribas , Alckmin-Carvalho Felipe , Melo Márcia Helena Silva
Published: August 2017

Crianças com necessidades educacionais especiais, como Deficiência Intelectual (DI) e Transtornos do Espectro Autista (TEA), participam cada vez mais de classes regulares. Apesar da relevância desta inclusão, tais crianças podem enfrentar dificuldades como rejeição e vitimização pelos pares. Por meio de uma revisão da literatura, o presente trabalhou teve como objetivo identificar a prevalência, o impacto e os fatores associados à rejeição e vitimização em crianças com DI e TEA. A busca foi realizada nas bases de dados Web of Science, Pubmed, Medline, Lilacs e Scielo, com os descritores: rejeição por pares, vitimização por pares, deficiência intelectual, criança com deficiência e necessidades especiais e seus correlatos em inglês nas bases internacionais. Foram identificados 196 artigos, dos quais 32 preencheram os critérios de inclusão. Verificou-se elevada prevalência de vitimização e alta taxa de rejeição em relação a crianças com necessidades educacionais especiais, independentemente da idade. Déficits nas habilidades sociais e nas funções executivas, comportamento desatento e hiperativo e queixas internalizantes mostraram-se associados às dificuldades no relacionamento com os pares nessa população. Estes indicadores devem ser incluídos em programas de prevenção e/ou tratamento para viabilizar a adequada inclusão de crianças com necessidades educacionais especiais em salas de aula regulares.
Når unge fra udkanten vælger læreruddannelsen til - rejser ud og vender hjem?
Authors: Høgh Mona Irene , Esmer Sussanne , Pedersen Annette K. , Trolle Jeppe , Larsen Lene
Published: August 2017

Formålet med denne artikel er at vise, hvordan social og geografisk mobilitet spiller ind i unges valg af læreruddannelsen i udkantsområder i en region med et lavt uddannelsesniveau. Artiklen sætter fokus på de uddannelsesvalg, som unge fra udkantsområder foretager, deres bevægelsesmønstre og betydningen af disse for deres fremtidsperspektiver som kommende lærere. Artiklen bidrager hermed med et indblik i, hvordan social og geografisk mobilitet spiller ind i unges valg af læreruddannelsen. Omvendt og tilsvarende viser den også, hvilken rolle læreruddannelsen i University College Sjælland (UCSJ) spiller i forhold til unges sociale mobilitet i en region med et lavt uddannelsesniveau. Artiklen peger således på vigtigheden af, at uddannelsen kan kommunikere hidtidige tavse forventninger til de studerende, og i forlængelse heraf giver den et bud på nye undervisnings- og vejledningsformer, der kan fremme de studerendes motivation for at gennemføre uddannelsen, og som dermed kan bidrage til social mobilitet.