НОВІ ПЕРСПЕКТИВИ ДЛЯ РОБОТИ ДОСЛІДНО-ВИПРОБУВАЛЬНИХ ЛАБОРАТОРІЙ
Authors: Bedratyuk O. I. , Yemelyanenko S. O. , Marych V. M. , Petrovskyi V. L. , Rudyk Yu. I. 
Published: February 2023

Вступ. Сьогодення вимагає впровадження та влаштування на сучасних підприємствах безпечного технологічного процесу за допомогою різного обладнання, нових матеріалів та сучасного менеджменту. Інтеграція до загальноєвропейської спільноти і поглиблення міграційних процесів потребує створення системи глобальної безпеки із застосуванням європейських стандартів у всіх найважливіших суспільних сферах.Директиви ЄС обмежують адміністративне втручання в господарську діяльність виробників, створюючи сприятливі умови господарюючим суб’єктам для виконання ними своїх зобов’язань перед споживачами. Процес вступу України в ЄС вимагає не лише узгодження законодавства, але й змін в регуляторних системах, стандартах та методах оцінювання відповідності та їх гармонізації з системами, стандартами та методами ЄС.Мета. В Україні у сфері технічного регулювання ця адаптація здійснюється за допомогою розроблення та впровадження технічних регламентів. Діяльність дослідно-випробувальних лабораторій має бути спрямована на реалізацію нових підходів щодо випробувальної діяльності і оцінки відповідності. Проблемним питанням залишається продовження легальності роботи випробувальних/вимірювальних установок або легалізаціяновостворених. Мета цієї статті – визначення проблемних питань у розвитку і застосуванні вимірювальних методів та випробувальних установок у наукових, дослідних, випробувальних та калібрувальних лабораторіях.Методи. Застосування різних методів розрахунку, вимірювання, оцінювання та випробовування показників безпеки продукції та технічних систем дає змогу реалізувати системний підхід до запобігання негативним наслідкам і шкоді для людей та обладнання. Загальні принципи оцінки рівня небезпеки дають можливість визначити потребу в захисті; внесок різних компонентів ризику в загальний стан об’єкта; ефект різних заходівзахисту для зменшення ризику; вибір заходів захисту з урахуванням їх економічної ефективності.Результати. Опрацьовано впровадження методу вимірювань на ізопериболічному калориметрі для розрахунку теплотворної здатності рідин та твердих матеріалів у діяльність дослідно-випробувальних лабораторій. Показано вклад вимірювань якісного складу речовини у розроблення технології очищення стічних вод екологічно чистими модифікованими природними сорбентами. Впровадження в будівельні норми та іншінормативні акти для різних застосувань таких вимог краще задовольнятимуть адекватність моделей завдяки застосуванню величини швидкості виділення тепла. Результати випробувань, отримані за допомогою установки з визначення теплоти згоряння та установки з випробувань на негорючість, дають змогу класифікувати будівельні матеріали відповідно до реакції на вогонь за класами А1 та А2. Тому саме комплексний, системний підхід у досягненні безпеки, починаючи із стадії оцінювання, має враховувати різні характеристики небезпеки, у т. ч. пожежної, у відповідних об’єктах. На основі отриманих даних видно, як досягається зниження показників кожного ризику залежно від результату випробувань та економічний ефект загалом.Висновок. Враховуючи відставання прийняття Технічних регламентів та відповідних національних стандартів, а ще більше – відставання дослідно-випробувальної лабораторної бази в Україні; повільне засвоєння виробничо-підприємницьким середовищем відповідальності за якість продукції, створені призначені органи з оцінки відповідності потребують організації власної або доступу до спеціалізованої випробувальної бази дляреалізації випробувань продукції у сфері пожежної безпеки, зокрема будівельної продукції, з широким регіональним представництвом. Таким чином, новою реалією діяльності дослідно-випробувальних лабораторій є їх акредитація, а основними технічними питаннями є визначення найбільш ефективних та затребуваних суспільством методів випробування продукції та цільова закупівля обладнання для їх реалізації.