A tüszőfolyadék biomarkereinek vizsgálata in vitro fertilizációs kezelésben részesült betegekben
Authors: Bódis József , Sulyok Endre , Várnagy Ákos , Koppán Miklós , Kovács L. Gábor 
Published: April 2021

Összefoglaló. A szerzők ismertetik vizsgálataik eredményeit,
melyeket a közelmúltban az in vitro fertilizációs kezelésben
részesülő betegeikben a tüszőfolyadék biomarkereinek analízisével értek el. A
vizsgálatok célja annak feltárása volt, hogy az in vitro
fertilizációs eljárás során a petesejtek aspirációjakor nyert
tüszőfolyadék-biomarkerek lokális/ovarialis vagy szisztémás eredetűek, és milyen
összefüggést mutatnak az in vitro fertilizáció eredményességét
jelző paraméterekkel. Megerősítettük, hogy az autokrin/parakrin
szerotoninrendszer már a fejlődés legkorábbi időszakában is működőképes, és mind
az anyai szérum, mind a tüszőfolyadék szerotoninszintje szignifikáns pozitív
összefüggést mutatott az érett petesejtek számával és a klinikai terhességgel (β
= 0,447, p = 0,015, illetve β = 0,443, p = 0,016). Az agyi eredetű neurotrofikus
faktor (BDNF) esetében ilyen kapcsolat nem volt igazolható, de a tüszőfolyadék
BDNF- és szerotoninszintjei közötti pozitív korreláció (r = 0,377, p = 0,040)
azt mutatja, hogy a két neurohormon ’feed-forward’ (előrecsatoló ) szabályozása
ovarialis szinten is működik. A hypothalamicus kisspeptin esetében csupán a
posztstimulációs anyai szérumhormonszint befolyásolta az érett petesejtek számát
(β = 0,398, p = 0,029). A triptofán–kinurenin–szerotonin rendszer elemzése azt
mutatta, hogy kedvezőbb in vitro fertilizációs kimenetel
várható, ha a szerotonin–kinurenin egyensúly a szerotonin javára tolódik el. Az
oxidatívstressz-markerek közül vizsgálták a DNS-károsodás biomarkerét, a
8-hidroxi-2’-deoxiguanozin és a totális antioxidáns-kapacitás szérum- és
tüszőfolyadékszintjeit, és megállapították, hogy mindkét marker kedvezőtlenül
befolyásolja az életképes embriók számát (r = 0,302, p = 0,027 és r = 0,268, p =
0,039). A protektív hatású szirtuinok – nikotinamid-adenin-dinukleotid-függő
hiszton-deacetiláz fehérjék – közül a vizsgált szirtuin-1 és szirtuin-6 a
szérumszintektől függetlenül kimutatható a tüszőfolyadékban. Szignifikáns
pozitív korreláció van a tüszőfolyadék-szirtuin-6 és az érettpetesejt-szám (F =
6,609, p = 0,016), valamint a szérum-szirtuin-1 (F = 10,008, p = 0,005) és a
szérum-szirtuin-6 (F = 5,268, p = 0,031) és a klinikai terhesség gyakorisága
között. Eredményeink alapján megállapítható, hogy a tüszőfolyadék biomarkereinek
vizsgálata javíthatja az in vitro fertilizáció kimenetelének
megítélését. Orv Hetil. 2021; 162(14): 523–529.

Summary. This article outlines the result of recent studies on
several follicular fluid biomarkers in patients undergoing in
vitro fertilization. The aim of these studies was to investigate
whether 1) the follicular fluid biomarkers in question are produced locally by
the ovaries or they originate from the circulating plasma, 2) and to establish
their association with parameters of in vitro fertilization
outcome. It was confirmed that the autocrine/paracrine serotonin system is
functional already at the earliest stage of development and both maternal serum
and follicular fluid serotonin levels were positively related to the number of
mature oocytes (β = 0.447, p = 0.015 and β = 0.443, p = 0.016, respectively) and
clinical pregnancy (β = 1.028, p = 0.047). Such associations for brain-derived
neurotrophic factor (BDNF) could not be found, but BDNF and serotonin in the
follicular fluid were closely related (r = 0.377, p<0.040) suggesting that
the feed-forward regulation of these neurohormones is activated at ovarian
level. The hypothalamic kisspeptin in the post-stimulation maternal serum also
increased the number of mature oocytes (β = 0.398, p = 0.029). Analysis of the
tryptophan–kynurenine–serotonin system showed a more favourable in
vitro fertilization outcome when the serotonin–kynurenine balance
was shifted and serotonin predominated over kynurenine. The oxidative stress
markers, 8-hydroxy-2’-deoxyguanosine, an indicator of DNA damage and the total
antioxidant capacity in follicular fluid and maternal serum had negative impact
on the number of viable embryos (r = 0.302, p = 0.027 and r = 0.268, p = 0.039),
respectively. The protective sirtuins – the nicotinamide adenine
dinucleotide-dependent histone deacetylase proteins – could be detected in
follicular fluid irrespective of their maternal serum levels. Significant
positive relationship was demonstrated between follicular fluid sirtuin 6 and
mature oocytes (F = 6.609, p = 0.016) as well as between serum sirtuin 1 (F =
10.008, p = 0.005) and serum sirtuin 6 (F = 5.268, p = 0.031) and the rate of
clinical pregnancy, respectively. On the basis of these results, it can be
concluded that measuring several follicular fluid biomarkers may improve the
prediction of the outcome of in vitro fertilization. Orv Hetil.
2021; 162(14): 523–529.