ПРОГНОСТИЧНА ЗНАЧИМІСТЬ КТ-ПЛАНІМЕТРИЧНИХ ХАРАКТЕРИСТИК ПІДШЛУНКОВОЇ ЗАЛОЗИ У РОЗВИТКУ ПАНКРЕАТИЧНОЇ НОРИЦІ ПІСЛЯ ПАНКРЕАТОДУОДЕНЕКТОМІЇ
Authors: УСЕНКО О. Ю. , СИМОНОВ О. М. , ПАВЛЮК Р. С. 
Published: November 2024

Мета роботи: дослідити прогностичну значимість КТ-планіметричних характеристик підшлункової залози, таких як щільність паренхіми та співвідношення діаметра протоки до товщини паренхіми (Д/П-співвідношення), для розвитку клінічно значимої післяопераційної панкреатичної нориці (ПОПН) після панкреатодуоденектомії (ПД).
Матеріали і методи. Проспективне дослідження включало 234 пацієнтів, яким було виконано ПД у період з січня 2022 по листопад 2023 року в Національному науковому центрі хірургії та трансплантології імені О. О. Шалімова. Основними показаннями до операції були рак підшлункової залози (n=119; 50,9 %), дистальна холангіокарцинома (n=30; 12,8 %), рак ампули Фатера (n=26; 11,1 %), інтрадуктальна папілярна муцинозна неоплазія (n=17; 7,3 %), рак дванадцятипалої кишки (n=12; 5,1 %) та хронічний панкреатит (n=30; 12,8 %).
На передопераційних КТ-зображеннях в аксіальній площині на рівні очікуваної лінії резекції над верхньою брижовою веною вимірювали щільність паренхіми підшлункової залози в одиницях Хаунсфілда (HU). Для визначення Д/П-співвідношення вимірювали максимальний діаметр головної панкреатичної протоки та товщину підшлункової залози у двох перпендикулярних напрямках: вентродорсальному та краніокаудальному. Товщину паренхіми визначали як відстань від зовнішнього краю залози до стінки протоки. ПОПН визначали за критеріями ISGPS. Логістичну регресію та ROC-аналіз використовували для оцінки прогностичної значимості КТ-критеріїв.
Результати. Частота клінічно значимої ПОПН (тип В/С) становила 18,8 % (n=44). Медіана щільності паренхіми була значно нижчою в групі ПОПН, порівняно з групою без ПОПН (22 vs. 39,65 HU, p<0,001). Медіани Д/П-співвідношення також були нижчими при ПОПН як у вентродорсальній (0,14 vs. 0,33, p<0,001), так і в краніокаудальній площинах (0,12 vs. 0,255, p<0,001).
Багатофакторна модель із включенням щільності паренхіми та Д/П-співвідношення мала найвищу прогностичну точність (AUC 0,92; 95 % ДІ 0,87–0,96). Порогові значення ≤26,6 HU для щільності та ≤0,2 для Д/П-співвідношення забезпечували чутливість 81,8 %, специфічність 91,7 %, позитивну прогностичну цінність 62,5 % та негативну прогностичну цінність 98,2 % для ПОПН. Між щільністю паренхіми та Д/П-співвідношенням виявлено помірну позитивну кореляцію (r=0,29, p<0,001). Підвищення Д/П-співвідношення у вентродорсальній та краніокаудальній площинах на 0,1 супроводжувалося зниженням відношення шансів ПОПН на 86,4 % (ВШ 0,136; 95 % ДІ 0,058–0,318; p<0,001) та 72,6 % (ВШ 0,274; 95 % ДІ 0,117–0,639; p=0,003) відповідно.
Висновки. Низька щільність паренхіми підшлункової залози (≤26,6 HU) та Д/П-співвідношення ≤0,2, визначені шляхом КТ-планіметрії площини резекції, є незалежними предикторами клінічно значимої ПОПН після ПД. Прогностична модель на основі цих критеріїв дозволяє точно стратифікувати пацієнтів за ризиком ПОПН до операції. Виявлений взаємозв'язок між щільністю паренхіми та Д/П-співвідношенням свідчить про спільні патофізіологічні механізми, що визначають цілісність панкреатоєюно­анастомозу. Результати дослідження відкривають перспективи для впровадження персоналізованих профілактичних стратегій при ПД на основі передопераційної КТ-планіметрії.