bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
ІНФОРМАЦІЙНИЙ ЗАРЯД ОНІМА ЯСЕНОВА У ТВОРАХ ІВАНА ЧЕНДЕЯ
Authors: Вегеш Анастасія
Published: April 2023

Онімна лексика відіграє важливу роль у художньому тексті. Вона віддзеркалює національні та регіональні особливості. У системі українських власних найменувань, що склалася протягом минулих віків, відображено всі аспекти народного життя на різних історичних етапах. Тому оніми є одним із важливих джерел для дослідження мови, історії, матеріальної й духовної культури нашого народу.

Мета нашої розвідки – дослідити роль мікротопоніма (ороніма) Ясенова, що функціонує у творах відомого укра- їнського письменника Івана Чендея, та його перехід у літературно-художній антропонім; завдання – розкрити інфор- маційний заряд оніма Ясенова.

Доведено, що літературно-художній топонім Ясенова виконує локалізаційну функцію, деталізуючи місце опису- ваної події, творить ілюзію реальності оповіді, своє змістовно-семантичне поле. Але водночас топонім Ясенова стає активним складником творів, його функції виходять за межі функцій локалізації. На основі спостережень ми виділили низку рецепцій, варіацій тлумачень мікротопоніма Ясенова: Ясенова як світ краси, величі; Ясенова як родинне гніздо; Ясенова як тяжкий труд; Ясенова як казковий герой; Ясенова як вічність; Ясенова як життєве сходження; Ясенова як пізнання світу; Ясенова, що дає силу; Ясенова: звичаї та традиції.

З’ясовано, що ясен наділений твердістю, як і гора. Не випадково топонім Ясенова переходить у назву героя пові- сті «Іван». Відтопонімний літературно-художній антропонім Ясенова має богомільний дід Петро. У повісті – це старий мудрий чоловік «карпатського гарту», який розуміє цей світ і себе в ньому. Назва героя оточена конотативним ореолом і виконує символічну функцію. Навколо цього імені «створюється свого роду смислове поле, необхідне й достатнє для виявлення численних конотативних супроводів, додаткових значень, асоціативно-оцінних і образних рядів».

Отже, твори І. Чендея не можна уявити без гори Ясенової, як і самого письменника. Гора має сакральні якості. Це те, до чого людина повертає очі, що вабить її, тягне до неба, це світ і всесвіт. Тут переплелися гордість і вічність, родинне і загальнонародне.
ОСОБЛИВОСТІ РЕАЛІЗАЦІЇ КОНЦЕПТУ ФОРТУНА В УКРАЇНСЬКІЙ МОВНІЙ КАРТИНІ СВІТУ (на матеріалі фразеологізмів античного походження)
Authors: Луканинець Рената
Published: April 2023

Міфологія Давньої Греції та Риму стала невичерпним джерелом образів, концептів, глибинних смис- лів, що знайшли своє відображення у багатьох лінгвокультурах світу та по-особливому виявляються у кожній з них.

У статті здійснена спроба з’ясувати національні особливості у запозичених фразеологізмах. Наукова розвідка присвячена реалізації концепту ФОРТУНА в українській мовній картині світу. Об’єкт аналізу – фразеологічні одиниці, відібрані зі словників, довідників та текстів кількох мов.

Проаналізовано міфологему Фортуна та особливості її реалізації. Фортуна – римська богиня щастя, долі, добро- буту, успіху, ототожнювана з грецькою Тіхе. Образ античної богині був надзвичайно поширеним і різноплановим. Про її популярність у світовій культурній спадщині свідчить особливо розгалужена система фразеологічних одиниць. Для виявлення національної специфіки досліджувані фраземи порівнюються із синонімічними у польській, англійській та німецькій мовах. Також проводиться аналіз значень, етимологічний аналіз, концептуальний аналіз, культурологічний коментар та ін.

В українській мовній картині світу фортуна часто зливається з долею. Припускаємо, що подібне ототожнення відбулося на власне українському мовному ґрунті.

Виявлено нові фразеологічні одиниці з компонентом фортуна, які утворилися шляхом структурно-семантичної трансформації. При подібних змінах комбінується не тільки структура новоутвореної фразеологічної одиниці, а й її значення. Простежуємо зв’язок новоутвореної фраземи з ідіомами спіймати жар-птицю та вхопити Бога за бороду. Спостерігаємо цікавий зворотній процес заміни лексеми, що розкриває загальнокультурну інформацію, на запозиче- ний міфонім, що свідчить про добре засвоєний античний образ на власне українському мовному ґрунті.

Про віддаленість української фортуни від давньоримської богині свідчить і деонімізація лексеми фортуна у фразеологізмах української мови, а також згадки про Купалочку-Фортуну в давніх купальських піснях.

Зібраний та проаналізований матеріал дає змогу стверджувати, що фразеологізми античного походження набули етнонаціональних рис та адаптувалися до сучасної мовної картини світу українців.
МИСЛЕННЄВА КАРТИНКА ЯК ТИП ФРАЗЕОЛОГІЧНОГО КОНЦЕПТУ
Authors: Панін Євген
Published: April 2023

У статті йдеться про особливості вербалізації концепту-мисленнєвої картинки як типу структури представлення знань, носіями яких є фраземи англійської та української мов. Запропоновано основні підходи до аналі- зу процесу вербалізації досліджуваного концепту, а також деталізовано його визначення. У межах застосування нової парадигми наукового знання в кінці XX ст. сформувався погляд на мову як інструмент набуття, зберігання й передачі інформації, а на лінгвістику – як один із найважливіших складників когнітивної науки, що об’єднує цілий комплекс суміжних дисциплін, у центрі уваги яких є вивчення розуму й мислення людини. Уведення в гуманітарні науки антропоцентричної парадигми, відповідно до якої мовні явища розглядаються в тісному взаємозв’язку з людиною, її свідомістю та світорозумінням, визначило поглиблене дослідження процесів концептуалізації й категоризації дійсності в різних напрямах сучасної філології, важливе місце в якій займає когнітологія. Як новий напрям когнітивної науки, вона є потужним інструментом розкриття етнокультурної специфіки, оскільки об’єктом її вивчення є механізми струк- турування знань, що містяться в мовних одиницях, співвіднесених зі знаннями про культуру й їхніх носіїв. Важливе місце у лінгвокогнітології займає вивчення фразеологізації, поряд із процесами семантичного перетворення компонен- тів вільних словосполучень, польової організації лексико-фразеологічних одиниць, механізмами когнітивного моде- лювання та описом конкретних лексико-фразеологічних полів.

Аналіз концептів-мисленнєвих картинок, виражених фразеологічними одиницями англійської та української мов показав, що термін «картинка» в когнітивній лінгвістиці є умовним і вживається на позначення образів, які схоплю- ються носіями мови в процесі пізнання предметів чи явищ навколишньої дійсності. У ході дослідження було виявлено низку різновидів концептів-мисленнєвих картинок, вербалізованих різними за змістом та формою фраземами, а саме: зооморфними фразеологічними одиницями; 2) фраземами, зміст яких формує уявлення, пов’язані з перенесенням образів артефактів на людину; 3) біблійними фраземами; 4) висловами, що містять характеристику кольору 5) фра- зеологічними одиницями з компонентом-фітонімом. Зроблено висновок про те, що фраземи-кольоративи, які верба- лізують концепти-мисленнєві картинки, є одними з найбільш культурно маркованих типів відображення етномовної реальності.
«...НЕОЦІНЕННИМ СКАРБОМ ВВАЖАЮ ЛИСТИ ЛІТЕРАТОРІВ»: ЛИСТУВАННЯ ІВАНА ЧЕНДЕЯ З ГРИГОРІЄМ СИВОКОНЕМ
Authors: Кіраль Сидір
Published: April 2023

Листування
СИДІР КІРАЛЬ – ЧЕНДЕЄЗНАВЕЦЬ
Authors: Кузьма Оксана
Published: April 2023

У статті досліджено внесок сучасного літературознавця С. Кіраля у вивчення спадщини І. Чендея, видатного закарпатського письменника, лауреата Національної премії України імені Тараса Шевченка. Зазначено, що в центрі наукової аналітики вченого знаходиться епістолярій митця, який досліджується на широкому історико-куль- турному тлі і з залученням новітнього методологічного інструментарію. Здійснюючи наукову рецепцію листів І. Чен- дея, С. Кіраль спирається на принципи об’єктивності, системності, контекстуальності. Він використовує дослідницьку стратегію «від тексту – до широких узагальнень», ставлячи собі за мету скрупульозне вивчення епістолярію митця, його біографії та комунікативного кола, історичних реалій, літературного контексту.

С. Кіраль є вченим, який має різновекторні наукові інтереси. Він досліджував проблеми української класичної літератури, питання фольклористики, бібліографознавства, документознавства, джерелознавства, текстології тощо. Його праці про доробок літературного критика, публіциста Остапа Терлецького, письменника, філософа Трохима Зінківського засвідчують глибоке проникнення у творчу лабораторію знакових діячів української духовності. Апробовані наукові дослідницькі стратегії учений застосовує й у процесі аналізу спадщини І. Чендея. С. Кіраль пропонує широку програму дослідження епістолярію письменника. Запланований 10-томний видавничий проєкт «Епістолярні джерела чендеєзнавства» – це масштабна наукова аналітика не тільки листування митця, але й розгляд актуальних питань укра- їнського письменства другої половини ХХ – початку ХХІ століття, апелювання до широкого кола проблем сучасної гуманітаристики. Видання першого тому із вказаної серії, яке вмістило листування Івана Чендея із київськими крити- ками, стало свідченням ґрунтовної роботи науковця над вивченням доробку письменника. Воно доповнилося окремою монографією – «Іван Чендей та київські критики: епістолярні діалоги» (2021), яка розширює історико-культурний кон- текст епістолярію закарпатського автора завдяки розлогому коментуванню його комунікації із українськими критиками К. Волинським, І. Дзюбою, Л. Коваленком, В. Костюченком.

Вивчивши чендеєзнавчі здобутки С. Кіраля, можемо констатувати, що характерними рисами дослідницької стра- тегії вченого є ретельна робота із фактажем, системність, ґрунтовність наукових узагальнень, уміле поєднання акаде- мічних підходів до осмислюваного матеріалу із суб’єктивним його сприйняттям, тонке відчуття психології людей із кола спілкування І. Чендея, людиноцентризм, тактовність у судженнях.
ПАРАДОКС СОВІСТІ В УКРАЇНСЬКІЙ НЕОБРЯДОВІЙ ЛІРО-ЕПІЧНІЙ ПІСЕННОСТІ: ЕМОЦІЙНІСТЬ, ПІЗНАННЯ, УСВІДОМЛЕННЯ, НАСТАНОВА, РУХ ЖИТТЄВОГО КОЛА
Authors: Павлова Алла
Published: April 2023

У статті досліджено концепти совісті та вияви амбівалентної сутності цього поняття на прикладі тек- стів необрядового ліро-епічного фольклору. Це поняття розкривається на рівні художньої макроструктури різнобічно, оскільки об’єктивне та суб’єктивне у парадигмі совісті постають як антиномії. Високий рівень емотивності фоль- клорних тестів вирізняє нерозривний зв’язок феномену совісті з феноменом переживання. Совість постає важливим складником антропологічної моделі традиційної необрядової ліро-епічної пісенності.

Метою запропонованої статті є аналіз інтерпретації поняття совість із урахуванням виявів парадоксальності етичного концепту в текстах українського ліро-епічного фольклору. Магістральними завданнями є простеження амбі- валентних виявів совісті в плані дієвості – недієвості, особливостей розкриття феномену на рівні фізичного та мета- фізичного просторів.

У поетичній структурі фольклорного твору совість постає як своєрідна моральна рефлексія, яка бере участь у ха- рактеротворчих процесах, виокремлюючи справжнє від несправжнього, тим самим її проєкція спрямовується в майбутнє.

Пробудження совісті почасти не може змінити фізичний простір, повернути до життя, однак може дати поштовх до змін духовних, відродивши себе та інших, тобто йдеться про людинотворчу функцію совісті.

Совість розкривається в ліро-епічній пісенності через своєрідну діалектику іманентного і трансцендентного. В епізодах роздумів про совість наявні також звертання до долі як метафізичної сили, до Бога як символу дороги, правди і життя.

Розкриваючись на художньому рівні, феномен совісті активно функціонує на рівні консекутивності. У тестах пісень доби УПА, наприклад, концепція совісті розкривається через проблему вірності ідеалам, через діалектику індивідуального – соціального. Система художніх засобів таких творів спроєктована на реалізацію магістральної мети

– показати особливості моделювання соціальної належності особистості.

Незважаючи на відсутність слова совість у низці ліро-епічних пісень, сутнісні характеристики цього поняття постають через різноманітні вияви людської та соціальної реальності.
ДУХОВНИЙ ПРОСТІР ЛІРИКИ ІРИНИ КАЛИНЕЦЬ
Authors: Райбедюк Галина
Published: April 2023

У статті досліджуються духовні виміри життєтворчості відомої української письменни- ці-правозахисниці Ірини Калинець, детерміновані світоглядними пріоритетами, філософсько-естетичними уподобаннями, морально-етичними принципами, літературно-фольклорними традиціями, соціокультурним контекстом доби. Ієрархія духовних цінностей, репрезентована її художнім і науково-публіцистичним доробком, розглядається крізь призму релігійно-християнської традиції та ментальності українського народу. Об’єктом аналізу обрано лірику як найменш досліджену царину творчості письменниці, що за- свідчує актуальність запропонованого напряму студіювання. Предметний інтерес вивчення її спадщини зосереджено на виявленні та характеристиці синтезу релігійно-філософської та національно-патріотичної образності віршів, уміщених в першому томі «Шлюб з полином» повного зібрання творів. Метою статті є аналіз духовної енергетики лірики поетки у зв’язку з іншими сферами творчості й дисидентською етикою буття. У результаті дослідження з’ясовано, що духовним кодом та організуючим чинником художньо-ес- тетичної системи Ірини Калинець є Святе Письмо, яке опосередковує етичну позицію авторки та її інтен- ційний світ. Виявлено функціональність та естетичну доцільність біблійної образності в ліриці поетки, охарактеризовано шляхи її транспонування на рівень суб’єктивних рефлексій та художніх узагальнень, окреслено специфіку жанрових структур. Доведено, що духовний простір авторського тексту письменниці увиразнює антропологічна (душа, доля, офіра) та національно-екзистенційна (національна самосвідомість, індивідуальний вибір, суспільний обов’язок, свобода) проблематика. З метою виявлення ключових аспек- тів поетичної аксіосфери Ірини Калинець в інтерпретації її художнього світу використано антропологічні підходи до аналізу тексту та ресурси національно-екзистенціальної методології.
АФРОПОЛІТАНІЗМ ТА ІММІГРАЦІЯ В РОМАНІ Ч.Нґ. ЕДІЧІ «АМЕРИКАНА»
Authors: Чернишова Світлана
Published: April 2023

У статті проаналізовано роман сучасної нігерійсько-американської письменниці Ч.Нґ. Едічі «Американа». Головна увага зосереджена на проблематиці афрополітанізму й імміграції. Романістка осмислює популяр- ний сьогодні в африканських країнах афрополітанізм як популістську форму нової ідентичності чорношкірих, яка не ув’язнена в колоніальному минулому, травмі імперського панування, історичній ретроспекції. Прихильники афропо- літанізму пропонують образ так званого «нового африканця», який відкритий до світу й почувається його частиною. Проте, як стверджується в романі, світ, особливо багаті західні країни, все ще не готові прийняти цього чужинця. Міграційні закони, расові упередження й чутливість до Іншого змушують зрештою окрилених західними міфами нігерійців повертатися на батьківщину і змінювати її задля кращого майбутнього.

Афрополітанізм, локалізований у контекст імміграції, набуває нового звучання. Молоді нігерійці середнього кла- су, виховані на читанні британської та американської літератур, американських серіалах та телешоу, мають великі сподівання й вірять в американську мрію. Тобто до початку міграції вони є уособленням того космополітичного світо- гляду, який сформувався на запереченні етнічного минулого як якогось пережитку і спрямований до відкриття світу. Їхній переїзд до США чи Великої Британії призводить до гіркого усвідомлення того, що, на жаль, на них там ніхто не чекає. Складність продовження візи спонукає їх до нелегальних дій, безправність становища й соціальна несправедли- вість стають факторами повернення назад.

Єдиним простором для реалізації космополітичної ідентичності стає віртуальний простір, де нема кордонів, паспортного контролю, податкових номерів й інших регуляторних механізмів, які придумані, щоб обмежити свободу іммігранта. Головна героїня роману, Іфемелу, у США стає успішною блогеркою й у своїх дописах критикує расизм сучасних США та політику расової сліпоти. Досягнувши великого успіху, вона наважується відмовитися від успішного бізнесу й розпочати все заново в Нігерії. Там дівчина започатковує новий блог, що має стосунок до реалій життя в рідній країні. Блогерство стає форматом успішної реалізації афрополітанки, яка не імітує західні стандарти і, як інші, не намагається відтворити життя за кордоном у власній країні, а створює свій простір.
ЕЛЕМЕНТИ ПОЕТИКИ РОМАНТИЗМУ У ЗБІРЦІ «ЗОЛОТІ КЛЮЧІ» В. ҐРЕНДЖІ-ДОНСЬКОГО
Authors: Шетеля Віктор
Published: April 2023

У статті досліджено елементи поетики романтизму у збірці «Золоті ключі» (1923 р.) Василя Ґренджі-Донського, котрого справедливо вважають зачинателем нової української літератури у краї. Актуальність дослідження полягає в розкритті питання стильової своєрідності автора збірки як поета-романтика. Об’єктом аналізу обрано найбільш показові зразки лірики митця: «Золоті ключі», «Вбитий герой», «Ой не раз…», «Скільки…», «На шпилю Карпатів», «Невже тебе…», «Ужгород» та ін. Вказані вірші ілюструють усі найістотніші ознаки поетики романтизму в аналізованій збірці. Це, по-перше, звернення до історичного минулого, до народних витоків культури, до національної мови з метою пробудження національної свідомості. По-друге, усвідомлення гармонійної єдності з природою рідного краю, оспівування молодості, краси й кохання, а звідси й підвищена емоційна чутливість ліричного героя. По-третє, тісний зв’язок із фольклором та релігійною тематикою. По-четверте, контрастне поєднання оптимістичного настрою з крайнім песимізмом («світовою тугою») у всіх його виявах (трагізм, розчарування, відчай, безнадія, сум, проливання сліз). По-п’яте, використання у творах екзотичних, містичних, а іноді й фантастичних образів і сюжетів, виняткових обставин, у яких діє винятковий герой, послуговування романтичною іронією та сарказмом. Усі ці ознаки представля- ють В. Ґренджу-Донського як поета з яскраво вираженим романтичним типом світовідчування. Особливо романтизм митця проявляється у ліричній поемі «Князівна Гуцулії», що також увійшла до аналізованої збірки. В основі твору – міфічний сюжет, у якому діють вигадані й реальні персонажі людського та демонічного світів та світу природи. По- дії твору та порушені тут проблеми проектуються на авторову сучасність. У ході дослідження з’ясовано також, що у «Золотих ключах», як і в дебютній його збірці «Квіти з терньом» (1923 р.) усе ще відчувається певна залежність її автора від народнопоетичної стихії. Водночас зауважено, що В. Ґренджа-Донський у кількох поезіях збірки («Жебрак», «Пісня мадярського магната») використовує засоби та прийоми реалістичного письма.
СТАН ДОСЛІДЖЕННЯ ВЕСІЛЬНОГО ОБРЯДУ ТА ЙОГО ЛЕКСИКИ НА ТЕРЕНАХ ЗАКАРПАТТЯ
Authors: Миголинець Ольга
Published: April 2023

Весільний обряд на Закарпатті пов’язаний із комплексом народних звичаїв, традицій сім’ї, давніх вірувань. Тому інтерес до цього дійства не зникає.

Завданням цієї статті є проаналізувати наукові праці етнографічного та мовознавчого характеру, які стосуються вивчення весільного обряду та його лексики на теренах Закарпаття.

В етнографічному аспекті весільні обряди описані ще в пам’ятках Київської Русі. Пізніше опис закарпатського весілля подали у своїх працях І. Фогорашій, М. Лучкай, О. Митрак, А. Дешко, А. Кралицький, Ю. Жаткович, Г. Бескид, М. Немеш, К. Заклинський, І. Панькевич, Лука Дем’ян та ін. Запис весільної фольклорної творчості очолює журнал “Наш рідний край”, редагований письменником О. Маркушем. Велика робота по запису закарпатського весілля про- ведена закарпатським фольклористом П. Лінтуром та етнографом Ю. Чорі. До більш сучасних етнографічних досліджень із опису закарпатського весілля можемо віднести монографії М.Тиводара, В.Борисенко, кандидатське дослідження І. Черленяк та ін.

Лексика весільного обряду стала предметом дослідження й праць мовознавчого характеру. Так, фразеологіз- ми в українських говорах Закарпаття, пов’язаних з народними обрядами заручин і весілля, досліджував професор В.І. Лавер. На особливості номінації учасників весілля в середньозакарпатських говірках звернула увагу І. Нібак. Дві лінгвістичні карти містяться у “Лінгвістичному атласі українських народних говорів Закарпатської області України (Лексика)” Й. Дзендзелівського: назви для огляду житла і господарства жениха (нареченої), назви із значенням ‘спі- вати спеціальних весільних пісень під час звивання вінків для молодої та молодого’. Лексика весільного обряду стала й предметом нашого дослідження в кількох публікаціях. Зокрема ми звертали увагу на запозичені назви у весільній обрядовості (назви одягу та прикрас), назви молодих та інших учасників весілля; фраземи, пов’язані з весільною об- рядовістю; лексику власне весільного обряду.

Як бачимо, дослідження весільної обрядовості на Україні має давню традицію. Проте, незважаючи на важливість дослідження лексики весільної обрядовості в регіональних виявах, системного аналізу її на матеріалі одного з найар- хаїчніших говорів української мови – закарпатського – поки що немає.
ПРІЗВИСЬКА У СКЛАДІ ЧЕСЬКИХ АНТРОПОНІМНИХ ФОРМУЛ ДОПРІЗВИЩЕВОГО ПЕРІОДУ
Authors: Петріца Наталія
Published: April 2023

Пропонована стаття продовжує розробку проблем функціонування та розвитку чеської антропонімійної системи допрізвищевого періоду. У статті проаналізовано прізвиська як компонент багатолексемних антропонімів, зафіксованих у старочеських пам’ятках адміністративного стилю XІ–XVІІ століть. Аналіз мовного матеріалу здійсне- но на основі писемних пам’яток офіційно-ділового стилю.

У статті досліджено лексико-семантичні різновиди прізвиськ, зафіксовані як компоненти антропонімних формул, продуктивність та динаміку поширення упродовж століть.

Аналіз відтворює основні тенденції у розвитку старочеської антропонімії аналізованого періоду.

Із XІV ст. актуальними засобами ідентифікації особи поряд з іменем часто ставали одночасно кілька ознак (напр., індивідуальна і відтопонімна). Найпоширенішою дволексемною моделлю іменування осіб із ХVІІ століття є особове ім’я + прізвисько. Така продуктивність прізвиськ була пов’язана з поширенням їх у функції родових назв. Численні приклади з чеських джерел свідчать, що в XVІІ–XVІІІ ст. напередодні офіційної кодифікації прізвищ саме прізвиська характеризувалися передачею в спадок. В умовах збільшення кількості населення, розвитку міст, міграції людності ні посесивна назва, ні відтопонімне означення вже не могли забезпечити суспільству ефективне розмежування осіб однієї родини від осіб решти родин.
ЛІНГВОКУЛЬТУРНІ ОСОБЛИВОСТІ АНГЛІЙСЬКИХ ТА УКРАЇНСЬКИХ ФРАЗЕМ ІЗ КОМПОНЕНТОМ-ЗООНІМОМ
Authors: Полюжин Іван , Полюжин Михайло
Published: April 2023

У статті йдеться про лінгвокультурні особливості англійських та українських фразем із компонентом- зоонімом. Будь-яка усталена фраза має своє особливе значення, яке часто не можна вивести зі значень окремих слів. Порівняльно-зіставні дослідження зоофразем дають змогу розв’язати низку складних проблем у галузі семасіологіч- ного й ономасіологічного дослідження міжмовної ідіоматичності та перекладу.

Актуальність теми дослідження визначається недостатнім вивченням теоретичних і методологічних питань се- мантики в компаративно-зіставній фразеології.

Для отримання якомога точніших дослідницьких даних із різних англійських і українських джерел було ви- окремлено понад сто найчастіше вживаних фразем, що містять назви живих організмів.

Мета нашого дослідження – проаналізувати фраземи англійської та української мов із компонентами-зоонімами з позицій сучасних досягнень компаративної фразеології та нових парадигм когнітивної науки, виокремивши спільне й відмінне у сприйнятті навколишнього світу носіями зазначених мов.

Застосовано такі методи лінгвістичного пошуку: фразеологічна ідентифікація, опис і аналіз словникових дефіні- цій із покликаннями на лексикографічні та літературні джерела, класифікацію їх відповідно до різних категорій.

Результати проведеного дослідження є спробою продемонструвати специфіку фразеотворення з використанням анімалістичних назв в англійській та українській мовах.

Предметом дальших наукових пошуків у цьому напрямку можуть стати інші близько- й віддаленоспоріднені мови та їхні варіанти.
ДО ПРОБЛЕМИ ЛІНГВАЛІЗАЦІЇ ЗВУКОВОГО ПРОСТОРУ: ДЖЕРЕЛА ТА СПОСОБИ (ТЕОРЕТИЧНИЙ АСПЕКТ)
Authors: Юсип-Якимович Юлія
Published: April 2023

У статті подається теоретичний аспект дослідження джерел і способів лінгвалізації позамовних зву- чань, аналіз підходів до проблеми представників різних шкіл, починаючи з античності аж до сучасності, крізь призму типів мовних знаків, мовного знака як двобічної сутності, знакової природи мови, звука як мовного знака, фонетичної вмотивованості до семантичних універсалій взагалі. Проблема семантичних універсалій безпосередньо пов’язана з проблемою зв’язку звучання і значення, яка розділила давніх мислителів на ідеалістів і номіналістів. Про це йдеться у відомому діалозі Платона «Кратил». Особливо багато пошуків цій проблемі присвятили давньоримські і середньо- вічні граматики і філософи, зокрема Варрон, Сенека, Августин та ін., мимоволі продовжуючи дослідження своїх по- передників. У кінці IV ст. до н. е.–III ст. н. е. стоїки першими осягнули знакову природу мови, запровадили поняття знака, першими визначили знак як двосторонню сутність, утворену відношенням позначуваного і того, що позначає, яке пройшло крізь усю середньовічну філософію. Міркування стоїків про мовний знак стали фундаментальними для філософії і лінгвістики нового часу. У цю епоху проблема співвідношення звука і значення почала поступатися місцем міркуванням про знакову природу мови, у яких відроджувалися ідеї стоїків. Лінгвісти XVIII–XIX ст. В. фон Гумбольдт, Штейнталь, О.О. Потебня, продовжуючи ідеї Дж. Локка і Г.В. Лейбніца, підтримали теорію стоїків, накресливши нові напрямки осмислення структури мовного знака. У подальшому історичному розвитку поняття знака як білате- ральної сутності лягло в основу семіотики, біля витоків якої стояли Ч.С. Пірс і Ф. де Соссюр. Творчо розвинув теорію Ч.С. Пірса P. Якобсон. Навколишній звучний світ, відображений у мові, становить собою світ, опосередкований мовною свідомістю, у якому до обмежень, що накладаються сприйняттям, додаються обмеження, зумовлені закономірностями мови. У статті закладаються теоретичні підвалини для семіотичної інтерпретації звукового пейзажу, що створює слухову картину світу як фрагмент мовної картини світу.
ІВАН ФРАНКО ТА ІВАН КОЛЕССА У ТВОРЧІЙ СПІВПРАЦІ
Authors: Івашків Василь
Published: April 2023

У статті охарактеризовано особливості короткого, але яскравого життєвого шляху старшого із сла- ветної української родини Колесс – Івана (1864–1898), зокрема крізь призму його контактів з Іваном Франком. Листи Івана Колесси до Івана Франка вперше опублікувала Катерина Зозуляк. Актуальність статті зумовлена тим, що біо- графія, науковий та творчий доробок Івана Михайловича Колесси, його листування з І. Франком ще не були об’єктом окремого дослідження. У статті акцентовано на специфіці фольклорно-етнографічних праць І. Колесси, розглянуто зміст листування між І. Колессою та І. Франком. Мета статті – з’ясувати внесок І. Колесси у розвиток української фольклористики, простежити його становлення як вченого-дослідника. І. Колесса звертався до І. Франка за допомогою і порадами щодо публікації зібраних ним фольклорно-етнографічних матеріалів, організації «Академічної громади» українських студентів у Кракові, а також ділився своїми творчими задумами. І. Колесса був організатором і першим го- ловою об’єднання українських студентів «Академічна громада». З ініціативи І. Колесси було розпочато збір матеріялів до складання словника українських медичних термінів, який мав слугувати популярним посібником із гігієни й меди- цини. Від початку 1880-х рр. І. Колесса активно фіксував народні пісні й прозові твори, а також звичаї та обряди у Хо- довичах і навколишніх селах – Татарському та Стриганцях Стрийського повіту, цікавився народною музикою, оскільки був наділений музичним талантом, добре грав на скрипці. І. Колесса був одним із перших українських фольклористів у Галичині, які фіксували не тільки тексти, але й мелодії пісень. У статті акцентовано, що І. Франко дуже високо ціну- вав фольклористичні напрацювання І. Колесси, передусім його працю «Галицько-руські народні піснї з мельодиями / Зібрав у селї Ходовичах др. Іван Колесса» (1902), яка побачила світ стараннями Олександра та Філярета Колесс, а рекомендував її до друку саме Іван Франко. У рецензії на другий, четвертий і п’ятий томи «Гуцульщини» В. Шухевича І. Франко назвав збірку І. Колесси цікавим зразком пісенного репертуару окремого села. Аналізуючи мотив пісні про поєдинок двох товаришів-козаків, поповича і вдовиного сина, Франко у статті «Два козаки б’ються за дівчину» згадав і короткий уривок пісні зі збірки І. Колесси. І. Франко зарахував І. Колессу до генерації фольклористів «нового типу», наголосив на доцільності детального вивчення фольклору окремих населених пунктів. Водночас І. Франко у своїх листах висловив ряд критичних зауважень, до яких І. Колесса з удячністю прислухався, оскільки потребував поради фахівця. У листах І. Франка є також оцінка поетичного та перекладацького доробку І. Колесси.
СЛОВАЦЬКА ПОЕЗІЯ В ХУДОЖНЬО-ЕСТЕТИЧНІЙ ПАРАДИГМІ ПЕТРА СКУНЦЯ
Authors: Ліхтей Тетяна
Published: April 2023

Відомий український поет, Шевченківський лауреат Петро Скунць прописався в європейському куль- турному просторі як багатогранна особистість. Уродженцеві Міжгірщини, знаному письменникові, публіцистові, громад- ському діячеві довелося долати не одну життєву і творчу вершину. Підкорив митець і перекладацький Олімп, залишив- ши нащадкам яскраві зразки поетичного слова з німецької, угорської, молдавської, чеської та багатьох інших літератур. Переклади П. Скунця публікувалися в закордонній, всеукраїнській та крайовій періодиці, в численних збірниках художніх перекладів, у власних авторських збірках (найповнішу добірку містить книга «Один», 2000). З’являлися також окремі видання, до прикладу, «Голуба мандрівка» та «Рокам подвоєно ціну» (мистецька інтерпретація творів німецькомовної закарпатської поетеси Ольги Рішаві), «Ми тут не гості…» (антологія русинської поезії тодішньої Югославії).

На ґрунтовне дослідження заслуговує і словацька поезія в українському перекладі Петра Скунця. Особливо близькою йому була лірика східнословацьких поетів. З окремими авторами П. Скунць знався особисто. Чимало поезій закарпатець переклав для збірника «Відкритий дім» (1982), що став унікальним явищем, народженим митцями регіону карпатського пограниччя. Вибране з доробку словацьких поетів містить 18-ий випуск серії «Між Карпатами і Татрами» (2012). Видання засвідчує, що П. Скунць глибоко пройнявся поезією сусідів-словаків, осягнув спорідненість горянських душ, адже йдеться про митців, близьких за тематикою, світовідчуттям, поетикою; більшість словацьких авторів переймалися долею України, цікавилися українською літературою, перекладали наших письменників словацькою (А. Придавок, Я. Замбор…), їх зусиллям Україна постійно звучала в європейському культурному просторі. П. Скунцеві вдалося передати найтонші нюанси словацької поезії як на лексичному, так і на синтаксичному рівні художньої мови, філігранно відтворити фонічні особливості строфи.
EКЗИСТЕНЦІЙНІ МОТИВИ В ЛІРИЦІ СОФІЇ МАЛИЛЬО
Authors: Ференц Надія
Published: April 2023

У статті розглядаються мотиви в’язничної лірики Софії Малильо. Її творчість має авто- біографічний характер. 2 листопада 1948 року Софію Малильо, на той час студентку другого курсу французької філології Львівського державного університету, заарештували до 10 років гулагівських таборів за сприяння міжнародній буржуазії, «за участь у міжнародному шпигунстві». Підставою «стало навчання в українській гімназії м. Морджани в Чехії» і перебування в роки Другої світової війни в Західній Німеччині. Через західно-німецьку територію добиралися додому. Покарання відбувала в Магадані та колимському таборі Хеніканджа, де видобували олов’яну руду. У 1954 році Софію Малильо з інвалідністю вивезли з Колими до Тайшейських таборів в Іркутській області. Там її постановою від 5 липня 1956 року звільнила з повною реабілітацією Комісія Президії Верховної Ради СРСР.

Твори Софії Малильо, написані на засланні, не збереглися. Як згадує сама поетеса, їх було небагато: не до писання було. Про пережите продовжувала писати після звільнення. Провідними мотивами в’язничної лірики Софії Малильо є мотиви тривоги, трагізму, відчаю, самотності, стражденної душі, безглуздого колоніального світу, історичної та індивідуальної пам’яті. У статті особлива увага звернена на такі екзистенційні переживання, як самотність, тривога й біль. Їх посилюють лексеми плач, ридання. Ак- центується, що фізичний біль посилюється душевним, образами зі світу природи: холод, грізна зима, хижі вітри. Антисвіт викликає у ліричної героїні настрій абсурдності існування.

Акцентовано, що екзистенціали болю, відчаю, страждання у ліриці Софії Малильо трансформуються в надію на торжество свободи й віру в воскресіння України. У найважчі хвилини рятували душу віра в Бога, любов до України, яка на чужині не йшла з серця, і пам’ять про захисників Карпатської України.

Стан воскресіння України втілюють у поезії Софії Малильо образи сонця, сяйливих зір, пташиних крил, квітів і колосся.
Implementation of the Grand Design of Smart ASN Development at Kantor Regional XII Badan Kepegawaian Negara Pekanbaru
Authors: Khaeromah Siti , Yuliani Febri , As'ari Hasim , Al sukri Saipul
Published: April 2023

State Civil Apparatus (Aparatur Sipil Negara, abbreviated as ASN) has a crucial role in the success of the bureaucratic reform agenda in government organizations. As executors of government tasks, ASN must meet the demands of a strategic environment marked by the development of the digital world (digital revolution). This study aims to explain the Grand Design of Smart ASN Development and evaluate the implementation of Smart ASN characteristics in Kantor Wilayah XII Badan Kepegawaian Negara Pekanbaru. The research was conducted using a qualitative descriptive method. Data collection was carried out through in-depth interviews, observation, and documentation. Based on the study results, implementing the Grand Design for Smart ASN Development is influenced by factors such as employee composition, digital infrastructure, knowledge management systems, the Team for the Acceleration of Bureaucratic Reform, and the role of agents of change. The output of the Smart ASN program can be seen in improving performance, increasing the achievement of integrity zones and merit systems, improving the quality of human resources through increasing the ASN professionalism index, and increasing welfare. Finally, the results of this research are expected to contribute to the development of Strategic Human Resource Management (SHRM) in developing Smart ASNs in the digital era.
Implementation Of Public Services In The Digital Era As A Public Information Media Regional Government Of Jayapura Regency, Papua Province
Authors: Sawir Muhammad , Robo Salahudin , Abubakar Faisal , Kamaluddin Santrio
Published: April 2023

Technology is present in human life with the intention of facilitating all kinds of activities that can be accessed by the community. As a result, technology is considered to have a fairly high efficiency value. Along with the development of the technological era, the government has managed to take advantage of this to carry out activities related to public services that have a clear legal basis for implementation, but there are still people in Jayapura Regency who do not know about the website, due to different constraints in each sub-district. The purpose of this study is to find out whether the Jayapura Regency Regional Government Website has been operating properly, as well as to identify the challenges faced and possible solutions. Alvaro Roscha's theory is used in this qualitative descriptive research method on the Jayapura Regency Government website. The method used to collect data includes observation and interviews. Research Results The Jayapura Regency Regional Government website is considered to function well, although the complaint system is still problematic and has not been able to provide a satisfactory response to the public. In addition, the Jayapura Regency Communication and Informatics Office has succeeded in effectively managing the Jayapura Regency Government website, although it still encounters obstacles such as pages that cannot be accessed, complaints that have not been handled, and the appearance of the website which is still simple to improve quality. Jayapura Regency Government, in this case the Ministry of Communication and Informatics can provide website technology training.
PEMANFAATAN MEDIA YOUTUBE MEDIA SHARING PADA MATERI MENELAAH TEKS PROSEDUR KELAS XI
Authors: Syafroni Roni Nugraha
Published: April 2023

Latar belakang yang diangkat oleh Pengabdi menjadi bahan analisis pengabdian pada masyarakat di dalam tulisan ini adalah pemanfaatan media Youtube pada materi Menelaah Teks Prosedur yang dirasa belum maksimal di sekolah mitra. Oleh karena itu, Pengabdi berinisiatif mengadakan pengabdian dengan mengacu kepada tema tersebut. Media Youtube sangat besar manfaatnya bagi penunjang materi Menelaah Teks Prosedur, terutama dalam tulisan ini, bagi siswa kelas XISMA Negeri 1 Soreang, Kabupaten Bandung. Tujuan pengabdian pada masyarakat ini adalah untuk memanfaatkan media akun Youtube ‘Media Sharing’ sebagai bahan ajar di sekolah, terutama siswa kelas XI. Mitra pengabdian pada masyarakat adalah SMA Negeri 1 Soreang, Kabupaten Bandung yang diwakilkan oleh guru mata pelajaran Bahasa dan Sastra Indonesia. Metode yang digunakan dalam kegiatan pengabdian masyarakat ini lebih kepada pengenalan bahan ajar kepada guru Bahasa dan Sastra Indonesia kelas XI di SMA Negeri 1 Soreang, Kabupaten Bandung.Hasil yang diperoleh dari pengabdian pada masyarakat ini adalah terbuktinya manfaat media Youtube materi Menelaah Teks Prosedur. Kemudian, hasil ini bermakna, bahwasanya mata pelajaran Bahasa dan Sastra Indonesia di kelas XI dapat memanfaatkan media sosial sebagai penunjang dalam materi, agar terjadi atmosfer baru saat PBM. Hasil pengabdian ini sangat penting, karena menghadirkan media Youtube dalam materi, membuat siswa tidak bosan.
PENINGKATAN DAYA SAING UMKM KULINER DI DESA ADAT PANJER MELALUI PENGEMBANGAN MEDIA PEMASARAN BERBASIS DIGITAL
Authors: Utami Kadek Anggi Dian , Wardani Kadek Devi Kalfika Anggria , Gorda A.A.Ngr.Eddy Supriyadinata
Published: April 2023

Desa Adat Panjer merupakan desa yang terletak di Kota Denpasar yaitu lebih tepatnya di Kecamatan Denpasar Selatan dengan luas daerah yaitu 3,59 km. Di Desa Adat Panjer sendiri sudah banyak sekali UMKM yang sudah berdiri sejak lama baik itu UMKM kuliner, fashion, jasa dan masih banyak lainnya. Namun, beberapa UMKM kuliner di Desa Adat Panjer masih banyak menggunakan cara pemasaran secara konvensional sangatlah tidak efektif dilakukan, di tengah perkembangan teknologi digital sangat memungkinkan para pelaku UMKM untuk memasarkan produknya secaradigital. Metode kegiatan yang dilakukan pada pengabdian ini adalah dengan melakukan observasi dan wawancara terhadap 2 (dua) UMKM kuliner dan pembuatan akun Instagram dan pelatihan pemasaran melalui sosial media kepada kedua UMKM kuliner. Hasil yang didapat setelah terlaksananya kegiatan ini adalah kedua UMKM kuliner sudah mulai mengerti mengenai manfaat media digital sebagai media promosi yang efektif di era digital saat ini dan setelah dilaksanakanya pengabdian terjadi peningkatan penjualan sebesar 10% yang dirasakan oleh kedua UMKM kuliner.
UPAYA PENGEMBANGAN EKONOMI MASYARAKAT DENGAN MENJADIKAN BONGGOL PISANG SEBAGAI KERIPIK DI KELURAHAN SENDANA KECAMATAN SENDANA
Authors: Junaidi Junaidi , Anwar Suhardi M. , Sari Harmita
Published: April 2023

Masyarakat di Kelurahan Sendana mayoritas pekerjaannya adalah petani. Disisi lain, letakKelurahan Sendana yang sangat strategis di mana merupakan salah satu kelurahan yang ada di KotaPalopo yang berpengaruh baik terhadap bidang pertanian. Letak geografisnya yang berada dilerengpegunungan membuat banyak tumbuhan yang dapat tumbuh di daerah ini termasuk pohon pisangyang masih banyak ditemukan di daerah ini. Melihat peluang yang ada di Kelurahan Sendana inimengenai pemanfaatan pohon pisang, KKN-T Universitas Muhammadiyah Palopo Posko 15berinisiatif untuk mengadakan pelatihan pembuatan keripik dari bonggol pisang. Metode yangdigunakan dalam pelaksanaan pengabdian ini adalah sosialisasi dan praktik. Sosialisasi tersebutdilakukan agar masyarakat memahami bahwa pemanfaatan bonggol pisang sebenarnya dapatdilakukan untuk meningkatkan perekonomian. Sedangkan praktik yang dilakukan untukmemberikan pengalaman langsung kepada masyarakat tentang bagaimana cara mengolah bonggolpisang, dimulai dari bagaimana cara mendapatkan bonggol pisang, proses pembuatan, pengemasanbahkan metode dan strategi strategi pemasaran.
PELATIHAN PEMBUATAN “VERTIPOT” SEBAGAI UPAYA URBAN FARMING PADA LAHAN TERBATAS DI KALIJUDAN SURABAYA
Authors: Kurniasih Dewi , Santiasih Indri , Pratiwi Wiwik Dwi
Published: April 2023

Kalijudan merupakan salah satu kelurahan di Surabaya dengan jumlah penduduk sebanyak 14.282 orang dan luas wilayah 131.354 hektar di mana 63,4% wilayah berupa daratan. Letak Kalijudan di tengah Kota Surabaya dengan jumlah penduduk yang besar dan luas wilayah terbatas, menyebabkan masyarakat Kalijudan harus bijak dan kreatif dalam menggunakan lahan. Urban farming dengan vertipot (VP) merupakan salah satu alternatif dalam pemberdayaan pangan keluarga di era pandemi, sekaligus merupakan upaya pengelolaan sampah di lingkungan keluarga. Pengabdian kepada Masyarakat (PkM) ini bertujuan untuk meningkatkan pengetahuan dan pemahaman masyarakat melalui kegiatan pelatihan tentang vertical garden (VG) terutama yang menggunakan wadah pot atau yang dikenal dengan vertipot (VP). Sasaran pelatihan adalah ibu-ibu warga Kalijudan. Karakteristik masyarakat Kalijudan yang sebagian besar (50,1%) penduduknya adalah perempuan sangat sesuai dalam kegiatan urban farming mengingat perempuan dipandang memiliki ketelitian, keterampilan, dan kecermatan yang lebih dibandingkan laki-laki selama proses berkebun. Materi diberikan oleh Tim PkM Politeknik Perkapalan Negeri Surabaya (PPNS) meliputi pembuatan wadah/pot untuk menanam tanaman pangan yang memanfaatkan barang bekas di sektor rumah tangga, pembuatan media tanam, dan perawatan tanaman. Pot memanfaatkan kaleng plastik bekas cat yang diberi lubang sebagai tempat tumbuhnya tanaman. Kaleng plastik disusun 3 (tiga) tingkatan, yang di dalamnya diberi pipa PVC dengan diameter 4 inci. Pipa PVC digunakan untuk meletakkan sampah organik yang pada umumya diperoleh masyarakat dari sampah dapur. Air lindi yang keluar dari sampah tersebut dimanfaatkan tanaman sebagai nutrisi untuk tumbuh dan berkembang. Hal ini karena lindi mengandung unsur-unsur makro dan mikro nutrient yang dibutuhkan tanaman sebagai sumber nutrisi, antara lain adalah Nitrogen (10-600 mg/lt), Amonium Nitrogen (10-800 mg/lt), Nitrat (5-40 mg/lt), total Fosfor (1-70 mg/lt), total Fe (50-600 mg/lt).
PENDAMPINGAN PENYUSUNAN REUSAM GAMPONG DI GAMPONG ALUE DEAH TEUNGOH KECAMATAN MEURAXA KOTA BANDA ACEH
Authors: Safrina Safrina , Ansari Muhammad Insa , Taqiuddin Zulfikar
Published: April 2023

Gampong Alue Deah Teungoh terletak di Kecamatan Meuraxa, Kota Banda Aceh dengan luas wilayah 35 ribu ha. Masyarakat gampong memiliki potensi untuk mengembangkan wilayah tersebut menjadi sentra pengelolaan limbah rumah tangga yang memiliki nilai ekonomi melalui unit usaha BUMG.Salah satu masalah yang dihadapi aparatur gampong adalah berkaitan dengan ketiadaaan reusam gampong, terutama reusamtentang BUMG dan persampahan. Pembentukan reusam membutuhkan aparat gampong yang memiliki kemampuan dalam memahami proses pembentukan reusam, sehingga penting bagi aparat gampong memiliki pengetahuan terkait penyusunan reusam. Kegiatan pengabdian bertujuan untuk mendampingi aparat gampong/desa dalam penyusunan reusam gampong. Pendampingan dilakukan dengan menerapkan metode pertisipatif, dengan melibatkan seluruh aparat gampong dan komponen masyarakat. Pengabdian telah melakukan kegiatan berdasarkan tahapan yang direncanakan, di antara pendampingan penyusunan reusam gampong tentang BUMG dan draft Reusam tentang Persampahan. Selain itu, kegiatan pendampingan juga telah menghasilkan rencana bisnis unit usaha pengelolaan sampah sebagai salah satu unit usaha BUMG. Keberadaan reusam menjadi salah satu upaya penting untuk membentuk tata kelola pemerintah gampong yang baik dan berkualitas demi pembangunan gampong yang berkelanjutan.
OPTIMALISASI EKOWISATA DESA DIGITAL DI MASA PANDEMI COVID-19 DALAM PERCEPATAN CAPAIAN SDGs DESA DI KABUPATEN GARUT
Authors: Buchari Rd. Ahmad , Utami Sawitri Budi , Darmawan Ivan , Novel Nurillah Jamil Achmawati , Fildzah Jovancha Qisty Adinda , Suseytaningsih Adi , Hamid Nasim Abdul , Gumelar Rizky
Published: April 2023

Pengabdian pada masyarakat ini dilakukan di Desa Mekarsari. Desa Mekarsari merupakan salah satu desa yang terdapat di Kecamatan Selaawi yang memiliki potensi ekowisata berupa bambu yang dijadikan bambu kreatif (bambu kriya) dan sangkar burung. Tujuan dari pengabdian ini adalah untuk dapat meningkatkan pengetahuan dalam memanfaatkan teknologi untuk optimalisasi ekowisata desa yang mana dengan metode melalui upgrading dan mini-workshop serta film dokumenter diharapkan dapat meningkatkan pengetahuan bagi masyarakat Desa Mekarsari. Desa Mekarsari menjadi desa yang pantas dijadikan tempat pengabdian yang mengacu pada tema yang dibawakan. Dari hasil asesmen itu pula tim menemukan dua fokus penelitian, yaitu fokus “teknologi” dengan output campaign yang berupa video dokumenter dan fokus “ekowisata” dengan output mini-workshop. Pengabdian Mahasiswa kepada Masyarakat membuat suatu campaign berupa pembuatan video dokumenter yang memperkenalkan Kecamatan Selaawi dan Desa Mekarsari khusus penelitian yaitu Desa Mekarsari. Kegiatan PPM ini dilakukan dengan membuat sebuah acara yang bertajuk mini-workshop yang rangkaian acaranya terdiri dari pemberian materi mengenai marketplace dengan mini-workshop untuk memberikan materi bagaimana untuk menjadi konten kreator dan bagaimana cara membuat konten yang baik. Tim telah berhasil membuat sebuah video dokumenter yang berupa campaign yang dipublikasikan di media sosial khususnya Youtube. Tim juga berhasil menyelenggarakan main event berupa mini-workshop yang telah diselenggarakan pada tanggal 2 Agustus 2022 yang telah dihadiri oleh berbagai pihak.
EDUKASI DAN PENDAMPINGAN KELOMPOK TANI DESA BOKOR, KABUPATEN MALANG MELALUI LOMBA KREATIVITAS BUDIDAYA SAYUR SEHAT
Authors: Aini Nurul , Yurlisa Kartika , Sebayang Husni Thamrin , Sumarni Titin , Fajarwati Santi Kusuma
Published: April 2023

Desa Bokor merupakan salah satu sentra produksi sayuran di Kabupaten dan Kota Malang. Praktik pertanian yang dilakukan oleh para petani sayur Desa Bokor sebagian besar menggunakan pupuk anorganik dan pestisida kimia secara berlebih jumlah dan dilakukan secara terus menerus. Aplikasi input pertanian secara berlebih dapat menyebabkan pencemaran lingkungan dan berdampak pada menurunnya kualitas lingkungan dan kesehatan makhluk hidup. Peningkatan kesadaran masyarakat akan kesehatan dan pola hidup yang sehat, menyebabkan peningkatan permintaan konsumen terhadap produk pertanian yang sehat dan bebas residu bahan kimia berbahaya. Kegiatan pengabdian masyarakat ini bertujuan untuk mengedukasi dan mendampingi kelompok tani sayur Desa Bokor melalui penerapan teknologi budidaya sayur sehat. Metode pengabdian yang digunakan yaitu metode pembelajaran partisipatif. Metode ini memungkinkan terjadi interaksi pembelajaran dua arah yaitu mitra pengabdian menyampaikan teknologi budidaya yang sudah diterapkan, kemudian tim pengabdian berdiskusi dengan mitra untuk memberi saran dan masukan. Pengabdian masyarakat diselenggarakan melalui beberapa tahapan meliputi koordinasi dengan mitra pengabdian, sosialisasi lomba, pelaksanaan lomba dan evaluasi kegiatan lomba. Hasil kegiatan pengabdian masyarakat menunjukkan semua peserta berpendapat bahwa kegiatan lomba ini menarik dan bermanfaat, mayoritas petani berkeinginan menerapkan teknologi budidaya sayur sehat di lahan masing-masing. Kreativitas dan inovasi di tingkat petani cukup beragam dan cukup baik. Kreativitas dan inovasi petani tersebut masih perlu untuk dilakukan penelitian dan pengembangan di tingkat perguruan tinggi. Hal ini membutuhkan peran aktif dan pendampingan dari perguruan tinggi.