bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
NÅR ELSKOVEN DØR
Authors: Johansen Martin
Published: December 2022

Idet det er lige så væsentligt for at beskrive en passion at skildre, hvad der stopper den, som at påpege, hvad der vækker den, er der i det følgende set på, hvad der kan bremse en kærlighedspassion. Ikke hos en bestemt person - hvad der også ville være væsentligt - men noget i retning af generelt. Det drejer sig om en række korte opgørelser af det essentielle i bestemte handlings- og følelsesdynamikker; der udspiller sig mellem parter i et erotisk kærlighedsforhold, sådan som jeg opfatter det. Egne erfaringer og hvad, jeg har læst mig til, sker for andre, er materialet. Måden, jeg behandler disse ting, minder om den, jeg gik frem på, da jeg skildrede, hvordan lidenskaber tager et opsving, i bogen »Følelser. Lidt om nogle af dem«.
PSYKOANALYSENS HISTORIE
Authors: Gammelgaard Judy
Published: December 2022

En anmeldelse af Psykoanalysen efter Freud afOle Andkjær Olsen og Simo Køppe2 bind 1136 s. Gyldendal København 1996.Anmeldt af Judy Gammelgaard
BILLEDET SOM OPLEVELSESFÆNOMEN, SOM AFBILDNING OG SOM SELVSTÆNDIGGJORT GENSTAND
Authors: Karpatschof Benny
Published: December 2022

Temaet i dette nummer af Psyke & Logos hedder Billede og Virkelighed, og der er primært tale om en udvidet præsentation af de foredrag, der blev bragt på Psyke & Logos' åbne konference på KUA i januar, dette år. Pånogle punkter lægger dette tema sig tæt op ad temaet Narrativitet, som vi bragte for et år siden, samtidig er der imidlertid også en afgørende forskel.Vi skal først se på lighederne, som er følgende:1. Billeder kan ligesom fortællinger opfattes som virkelighedsrepræsentationer. 2. Billeder kan ligesom fortællinger gennemgå en selvstændiggørelsesproces, hvor de så at sige bliver en nytilkommen del af en udvidet virkelighed.3. Billeder kan ligesom fortællinger have såvel virkeligheds-diskordante som fiktive træk.4. Billeder kan ligesom fortællinger anskues fra såvel et internt, individbaseretsom et fra eksternt, socialt perspektiv.Der er imidlertid også en afgørende forskel:5. Fortællinger er - uanset deres eventuelle amodale anskuelighed - formuleret i et en ikke visuel form, mens billeder er uløseligt knyttet til synssansen.
EN BILLEDANALYSE UDEN BILLEDER
Authors: Andkjær Olsen Ole
Published: December 2022

Melanie Klein indførte begrebet reparation i 1929 i forbindelse med en analyse af en serie malerier; som hun kun kendte fra en avisartikel af Karin Michaelis. Kunstnerens virkelige identitet har ikke hidtil været kendt i kleiniansk sammenhæng, men det påvises i artiklen, at det drejer sig om den danske malerinde Ruth Weber.
BILLED-KUNST I PSYKOLOGISK BELYSNING
Authors: Sode Funch Bjarne
Published: December 2022

I artiklen diskuteres forskellen mellem billedkunst og andre former for billeder; og det hævdes at der ikke er et visuelt kriterium der definerer den grundlæggende forskel. Når det er let at identificere et kunstværk så skyldes det ydre kendetegn så som brugen af oliefarve, usædvanlige udtryksformer og den institutionelle kontekst hvori kunst almindeligvis præsenteres. Tre psykologiske teorier om billedkunst diskuteres for at vise at hverken visuel skønhed, originalitet eller ekpressivitet kan tages som kriterium på kunst. Til slut fremstilles den æstetiske oplevelse som en konstituerende faktor i menneskets emotionelle liv og som det kriterium der adskiller et billedkunstnerisk værk fra andre billeder.
BØRN OG BILLEDMEDIER
Authors: Tufte Birgitte
Published: December 2022

Med udgangspunkt i en konkret oplevelse af et lille barns identifikation i forhold til en tv-situation tegnes der et billede af tendenserne i udviklingen indenfor medieforskningen, især med henblik på børn og levende billeder. I de senere år er det især modtagersiden, forskerne har interesseret sig for med fokus på den betydningsdannelse, der sker i samspil mellem modtager, »medietekst« og den kontekst, hvori mediebrugen finder sted. Med udgangspunkt i egen forskning tegnes der et billede af 14-15 åriges ambivalente forhold til fjernsynets indhold og ikke mindst på, at der er kønsspecifikke forskelle. Dette gælder både, når børnene er mediemodtagere og medieproducenter. Efter en ekskurs om tv-reklamen, et nyt fænomen i dansk sammenhæng, konkluderes der, at medierne fungerer som en »parallel skole«, hvor børn og unge henter en anden og mere irrationel form for viden end den etablerede skoles. M.a.o. er medierne en ny dannelses/aktor, som kun i ringe omfang er integreret i skolen. Der gives nogle grunde til, hvorfor det er tilfældet, og artiklen konkluderer, at i et demokratisk samfund må det være indlysende at opdrage børnene til individer, der er i stand til - på et kvalificeret grundlag - at vælge og vælge fra i al almindelighed, og i forhold til medierne.
PSYKOLOGIEN I HJERNEÅRET – EN INTRODUKTION
Authors: Redaktionen
Published: December 2022

Dette år er et hjerneår. Nu hvor året næsten er gået, og det med ind imellem næsten hjernelammende trompetfanfarer fra begejstrede hjerneforskere og fra duperede journalister, har Psyke & Logos også meldt sig under fanerne med dette temanummer, der har fået den kun lidt ironiske titel Psykologien i hjerneåret. Man kan så efter behag tilføje et spørgsmålstegn eller et udråbstegn. I alt fald er der sket det, at da den noget tøvende redaktion vågnede op og forsøgte om vi kunne nå at være med, så viste alle de hjerneforskere, som vi henvendte os til – både inden for og uden for psykologien – en meget stor velvilje og interesse. Og selv om redaktionen denne gang har bevæget sig på udebane, synes vi at er der kommet et særdeles vægtigt temanummer ud af det.
DEN DYNAMISKE HJERNE – HJERNENS PLASTICITET
Authors: Mogensen Jesper
Published: December 2022

Hos såvel »den almene befolkning« som mange »fagfolk« inden for såvel den »organiske« hjerneforskning som de mere psykologiske og neuropsykologiske discipliner forekommer ofte en »implicit model« af hjernen som et strukturelt »statisk« organ, der gennem hele vort voksenliv ikke kan ændres af andet end rent »organiske« påvirkninger. Med andre ord betragtes hjernens struktur som »lukket« for påvirkninger af »psykisk « og »social« karakter. En sådan »statisk« opfattelse af hjernen medfører let en række fejlagtige fortolkninger af de resultater, som eksempelvis den neuropsykologiske forskning bidrager med. Fund af strukturelt forskellige hjerner hos skizofrene og ikke-skizofrene udlægges f.eks. som en indikation for, at »psykiske« faktorer ikke kan medvirke til udviklingen af skizofreni, og identifikationen af et »neuralt grundlag« for eksempelvis »personlighed« udlægges som et postulat om, at »personlighed« er rent genetisk determineret. Den omtalte »implicitte model« er særdeles fejlagtig – hjernen er gennem hele livet såvel funktionelt som strukturelt dynamisk, og en given hjernestrukturs aktuelle »opbygning« er bl.a. et produkt af oplevelse, indlæring, problemløsning og lignende »psykiske« og »sociale« faktorer. Artiklens hovedindhold er en gennemgang af nogle af de forskningsresultater, der tillader en sådan konklusion. Afslutningsvis peges på den »plasticitet« og såvel funktionelle som strukturelle dynamik, der også forekommer i den skadede hjerne. Det understreges, at de neurale processer, der udgør grundlaget for bl.a. indlæring og problemløsning, formentlig er nært beslægtede med det »neurale grundlag« for rehabilitering og funktionel genopretning efter hjerneskade.
DEVELOPMENT AND PLASTICITY IN THE BRAIN
Authors: Kringelbach Morten , Engell Adam
Published: December 2022

This paper examines different aspects of the development of the brain before birth, and the subsequent plasticity after birth. First, rough outlines of the pre-natal formation of the neural structures are presented: cell identity, neuron migration, axon formation and initial synapse formation. Second, the paper looks at the post-natal plasticity with regard to critical periods. A short introduction to the visual system serves as a starting point for a description of Hubel and Wiesel’s pioneering experiments on cats and monkeys. In addition, Harlow’s experiments with sensory deprivation of monkeys are described. This leads to an attempt to link these results to a computational strategy for the analysis and representation of the connections between sensory input and motor output: feed-forward neural units that are dynamically re-grouped by reciprocal connections. The conclusion attempts to place development and plasticity in a broader context within the brain.
HJERNEN OG FØLELSER
Authors: Gade Anders
Published: December 2022

Strukturer i det limbiske system er det primære cerebrale grundlag for følelser (Gade, 1997), og epileptisk aktivitet i disse strukturer giver anfald med emotionelt indhold (del 1). I løbet af arternes udvikling er de limbiske mekanismer kommet under tiltagende kortikal kontrol, og to neuropsykologiske eksempler gives herpå. Del 2 beskriver følelsesændringer hos patienter med læsioner i højre kortikale hemisfære. I del 3 gennemgås ny forskning med analyser af konsekvenserne af læsioner af den orbitale del af præfrontal kortex. Denne kortex har tætte forbindelser med limbiske strukturer. De emotionelle ændringer ved læsion her ledsages af en defekt i evnen til at træffe fornuftige valg, som er med til at understrege begrænsningerne i vores evne til rationel tænkning og følelsernes betydning for beslutningstagning.
HJERNE OG IMMUNITET
Authors: Zachariae Bobby
Published: December 2022

Mens immunsystemet tidligere blev betragtet som en overvejende autonom kropslig forsvarsmekanisme, anerkendes det i dag som et system, der interagerer med og reguleres af centralnervesystemet. Under fællesbetegnelsen »psykoneuroimmunologi « har tværvidenskabelige undersøgelser påvist forekomsten af en række kommunikationsforbindelser mellem hjernen og immunsystemet, der muliggør interaktion mellem de to systemer. Sådanne forbindelser udgør grundlaget for udforskningen af såvel sammenhænge mellem psykologiske processer og immunsystemet som af den mulige betydning af psykosociale faktorer for udvikling af immunologiske og inflammatoriske lidelser.
HJERNE & SEXUEL AFVIGELSE
Authors: Graugaard Christian , Hertoft Preben
Published: December 2022

Siden sexualiteten i midten af det 19. århundrede blev et medicinsk interessefelt, har talrige hypoteser været fremlagt om forholdet mellem ‘sexuel afvigelse’ og biologi. I den tidligste sexualbiologi (ca. 1800-1910) var fokus for sådanne bestræbelser primært rettet mod centralnervesystemet, og nu mere end hundrede år efter fremlæggelsen af de første neuropsykiatriske teser er hjernen påny i søgelyset som del af afvigelsens mulige biologiske substrat. I artiklen fortælles den hjernefokuserede sexualbiologis historie, ligesom vore dages neurobiologiske sexualitetsforskning præsenteres og problematiseres.
HJERNE OG SEKSUALITET
Authors: Petersson Birgit
Published: December 2022

En anmeldelse af Christian Graugaard, Preben Hertoft, Bo Møhl (red):Hjerne og seksualitet – aspekter af teori og klinik.Munksgaard, København 1997. 349 sider, 298 kr.
KAN TERAPEUTEN ÆNDRE PATIENTENS PSYKE?
Authors: Diderichsen Birgitte
Published: December 2022

I artiklen diskuteres det psykoanalytiske begreb om modstand. Freud afgrænsede modstanden som et klinisk begreb, der er afgørende i forbindelse med, hvorvidt og hvordan en ændring af patientens personlighed kan opnås igennem den analytiske behandling. Modstanden mobiliseres i terapien, fordi den forbinder sig med de kræfter, som oprindelig skabte patientens sygdom. I sine senere år nåede Freud frem til den opfattelse, at modstanden repræsenterer patientens forsøg på at beskytte sit svare jeg. I artiklen foretages en uddybning af dette synspunkt under inddragelse af Ferenczis analyser af de såkaldte karakterforstyrrelser og med baggrund i nyere psykoanalyse diskuteres, hvorvidt modstanden må ses som et fænomen, der ikke alene har med patienten at gøre, men som opstår i den terapeutiske relation som et produkt af terapeutens holdning til patienten. Et synspunkt, som også får konsekvenser for den terapeutiske teknik.
HVORDAN OPLEVES TERAPEUTEN AF PATIENTER I PSYKOTERAPI?
Authors: Langagergaard Agnete
Published: December 2022

På baggrund af min empiriske undersøgelse af 20 patienter, der har været i psykoanalytisk orienteret psykoterapi på Psykoterapeutisk Afdeling E, Psykiatrisk Hospital i Århus, vil jeg i det følgende redegøre for, hvilke faktorer patienterne især vægtede som virkningsfulde respektive hindrende for et for dem tilfredsstillende forløb og resultat af terapien.
ER PSYKOLOGI ANDET END HJERNEPROCESSER?
Authors: Forchhammer Hysse
Published: December 2022

Anmeldelse af Anders Gade: Hjerneprocesser. Kognition og neurovidenskab.Frydenlund, 1997
PSYKOANALYTISK KULTUR
Authors: Petersen Bente
Published: December 2022

En anmeldelse af: Judy Gammelgaard og Susanne Lunn (red.) Om psykoanalytisk kultur - et rum for refleksion

Dansk psykologisk Forlag, 176 sider, kr. 220,-
DANNELSE, UDDANNELSE, PERSON OG FAGLIGHED:
Authors: Tønnes Hansen Jan
Published: December 2022

I artiklen fremstilles en dannelsesteoretisk begrebsramme, hvor faglig og personlig læring og udvikling forstås som momenter i samme fænomen. Afsættet er begrebet om kvalificeret selvbestemmelse, der belyses i en dimension af hhv. udadrettethed og indadrettethed og indplaceres i en taxonomi over fire tilværelseskompetencer. Der argumenteres for, at udvikling af fuldgyldig kvalificeret selvbestemmelse er betinget af et balanceret forhold mellem kognition, psykodynamik, emotionalitet og handleevne. Den kvalificerede selvbestemmelses fire tilværelseskompetencer relateres til en model af selvet, som sammenfatter fire grundformer i den særligt menneskelige rettethed. Herved fremkommer en teoretisk øjeåbner for forståelsen af, hvorledes centrale personfaktorer i lærer-elev forholdet har betydning for lærerens mulighed for at støtte op om elevens dannelsesbestræbelser. Artiklen fokuserer på spørgsmålet om dannelse i relation til formålet med at lave skole, men dens betragtninger har generel karakter og vedrører forholdet mellem dannelse, uddannelse, person og faglighed i almindelighed
KOMPETENCER OG POTENTIALER I INTELLIGENSFORSKNINGEN
Authors: Hansen Mogens
Published: December 2022

Menneskeartens kognitive og intellektuelle forskellighed, dens psykologiske diversitet, er enorm. Den har både genetiske årsager og årsager i de sociale og kulturelle vilkår. Her i biologismens tiår frygter nogle dysgenese, det at genpuljen hos de underlødige, fattige og dumme øges ved, at deres reproduktion er større end hos os, de lødige, rige og kloge. Undersøgelser bekræfter ikke dette. Intelligensbegrebets fortsatte popularitet synes i nogen grad at være en social retorik med henblik på at legitimere og bevare opnåede sociale, økonomiske og uddannelsesmæssige fordele for middellaget og dets børn.
OM FAGLIG-PÆDAGOGISK FORSKNING, DENS GENSTAND OG DENS METODOLOGI
Authors: Jensen Jørgen Aage
Published: December 2022

Tesen er at moden videnskab karakteriseres ved at viden akkumuleres, umoden videnskab ved at synspunkter og hertil knyttede iagttagelser afløser hinanden. Ambitionen er at skitsere muligheden for at faglig-pædagogisk forskning bliver en moden videnskab. Ud fra en opfattelse af grundlæggende træk i videnskabsbestræbelsen som skitseret i afsnittet AFGRÆNSNING AF GENSTANDSOMRÅDE, herunder en bestemmelse af begrebet videnskabelig iagttagelse, præsenteres dels en bestemmelse af genstandsområdet for faglig-pædagogisk forskning, dels en ramme for dets udforskning. I den foreliggende tekst er denne ramme skitsemæssigt anført som en heuristik som ramme for antagelser og iagttagelser vedrørende menneskers tilegnelsesprocesser. I sin mere elaborerede form (Jensen & Nissen 1988) er heuristikken et forsøg på en nødvendig og tilstrækkelig bestemmelse af grundkategorier til beskrivelse og analyse af faglig-pædagogisk forskning. Nogle eksempler på emner til faglig-pædagogisk forskning i overensstemmelse med den anførte bestemmelse og heuristik anføres.
PSYKOLOGISKE FORHOLD VED BRYSTREKONSTRUKTION
Authors: Jørgensen Stephan Lang
Published: December 2022

Rekonstruktion af brystet, efter det er blevet amputeret pga. brystkræft, er en procedure flere og flere vælger. Artiklen gennemgår den psykosociale forskning på området. Det påpeges at der er usikkerhed om, hvad ønsket om brystrekonstruktion afspejler. I forsøg på at eliminere usikkerheden sammenholdes empirien med de teoretiske tiltag indenfor området. Da dette er uden succes, anskueliggøres det i stedet, at den psykoanalytiske teori og den eksistentielle/fænomenologiske teori begge kan redegøre for hvorfor mastektomerede kvinder søger brystrekonstruktion. Herved peges der på en måde til at mindske usikkerheden.
DE EKSISTENTIELLE DIMENSIONER
Authors: Dankert Hjort Stig
Published: December 2022

Eksistensens psykologi.Af Bo JacobsenHans Reitzels Forlag 1998, 238 s., 225 kr.

Eksistentielle dimensioner i psykoterapienAf Emmy van DeurzenHans Reitzels Forlag 1999, 408 s., 375 kr.

Eksistentiel PsykoterapiAf Irvin D. YalomHans Reitzels Forlag, 560 s., 398 kr.

Kierkegaards PsykologiAf Kresten NordentoftHans Reitzels Forlag 1995, 522 s., 300 kr.
BØRNS SEKSUALITET
Authors: Boelsgaard Christensen Nina , Kaasing Nielsen Sonny
Published: December 2022

Såvel fagligt som alment betragtet fremstår børns seksualitet som et overordentligt vanskeligt og prekært emne. Dette afspejles ikke mindst i den mangelfulde viden, der optegnes i områdets teoretiske og empiriske litteratur. I artiklen sammenholdes det klassisk psykoanalytiske perspektiv med et nyere kognitivistisk perspektiv, idet begge beskæftiger sig med begreber, der står centralt i forståelsen af børns seksualitet. Dertil præsenteres og behandles udvalgt empirisk materiale, der omhandler børns seksuelle adfærd og viden. Med kritisk refleksion over de undersøgelsesresultater, der fremlægges, peger forfatterne på, at kulturspecifikke betingelser i samspillet mellem barn og voksen er med til at sætte rammerne for børns seksuelle ytringer.
BØRNS SEKSUALITET – OG UNGES
Authors: Munck Else
Published: December 2022

Siden Freud skrev sine »Tre afhandlinger om seksualteorien«, er barnets seksualitet blevet synlig i vor kultur, men ikke derfor let at forholde sig til for den voksne. Der er forskel på barnets, den unges og den voksnes seksualitet, men samtidig en nøje sammenhæng imellem de tre. Mhp. forståelse af det adfærdsmæssige særpræg i barnets og den unges seksualitet trækkes nogle udviklingspsykologiske linier op, idet den psykoseksuelle udvikling anskues dels fra en driftsteoretisk, dels fra en objektrelationsteoretisk synsvinkel. Afsluttende omtales kort de seksuelle afvigelser i barndom og ungdom, begrebet seksuel modenhed og den særlig stuation, hvor barnets eller den unges seksualitet konfronteres med voksenseksuelle udspil.
PÆDOFILI – DEN ULYKKELIGE PERVERSION
Authors: Møhl Bo
Published: December 2022

Pædofili betyder seksuel tiltrækning og måske kærlighed til børn. Igennem historien har seksuelle forhold mellem børn og voksne i perioder været en del af den etablerede kultur, men specielt i de senere år er det blevet kraftigt fordømt. Artiklen gennemgår diagnosen og konkluderer at pædofili er mange forskellige ting. Vores viden om pædofili som perversion stammer overvejende fra psykoanalytiske kilder. Et tilbagevendende tema i disse teorier er, at den pædofile med sin seksuelle tiltrækning og kærlighed giver barnet det, han selv har savnet som barn. Barndommens passive rolle vendes således til aktiv hos den voksne pædofile.
KØBENHAVNERFÆNOMENOLOGIENS PERSONLIGHEDSPSYKOLOGI
Authors: Schultz Erik
Published: December 2022

Artiklen præsenterer først nogle centrale træk ved Husserls fænomenologiske filosofi og metodelære. I lyset heraf behandles Franz Froms undersøgelse af oplevelsen af andres adfærd. Det vises, at der er en markant forskel på Husserls og Froms filosofi, selvom metoden hos From i en vis forstand kan kaldes fænomenologisk. For Husserl var det en pointe, at den fænomenologiske metode bringer os i kontakt med det ontologisk virkelige, mens det for From gælder, at fænomenologien er et første skridt på vejen hertil. I 1988 publicerede jeg resultatet af et forsøg, der på mange måder var en gentagelse af Froms. Forskellen på disse forsøg er imidlertid, at jeg foreviste mine forsøgspersoner virkelig adfærd, mens From foreviste sine forsøgspersoner instrueret skuespil. På baggrund af den diskussion, der udspringer af denne forskel forsøger artiklen at finde den type fænomener, hvor man med rette kan bruge den fænomenologiske metode, og afgrænse disse fra fænomenstudier, hvor den fænomenologiske metode er triviel.
KNUDEPUNKTER I DANSK PSYKOLOGIS UDVIKLING I ÅRENE 1940-2000
Authors: Jensen Reimer
Published: December 2022

Ved begyndelsen af denne periode kunne faget psykologi studeres på Københavns Universitet, men der var kun få studerende og endnu færre, der afsluttede studierne med en eksamen (magister-konferens). Behovet for at anvende psykologi i samfundet blev mere og mere tydeligt specielt i skolen, der havde brug for hjælp til undervisningsdifferentiering og oprettelse af klasser eller skoler til børn med specielle indlæringsvanskeligheder eller handicaps. I 1944 blev der på Københavns Universitet oprettet et cand.psych.studium med henblik på at uddanne kandidater, der kunne påtage sig at bidrage til løsning af påtrængende opgaver ikke blot inden for undervisningsvæsenet, men også inden for social-, hospitals-, fængsels- og militærvæsen samt erhvervslivet. Cand.psych.uddannelsen var stærkt påkrævet og blev hurtigt populær. I 1947 blev det første hold færdiguddannet, og straks efter blev Dansk Psykologforening dannet. En vigtig milepæl i udviklingen af dansk psykologi var nået. Cand.psych. studiet var lagt indenfor en ramme på 3 år. Det skabte store vanskeligheder, men blev først ændret efter 16 års forløb til en ramme på 5½ år. En ny milepæl, som Psykologforeningen sigtede på sammen med de tilsvarende foreninger i de øvrige nordiske lande, var autorisation af psykologer. Nordiske psykologers samarbejdskomité anmodede om, at dette problem blev taget op i alle nordiske lande. I Danmark blev en komité nedsat i 1962. Problemerne i forbindelse med en autorisation af psykologer skabte megen diskussion og uenighed og en autorisationsordning blev først vedtaget fra 1994. Lærerhøjskolen fik ved en lov fra 1962 status som højere Læreanstalt og kunne tildele akademiske grader i de fag, hvori der undervistes i Folkeskolen. Det blev også muligt at tage en pædagogisk psykologisk uddannelse i psykologi (cand.pæd.psyk.).
GLIMT FRA O’S HISTORIE SET FRA ET PSYKOLOGISK PERSPEKTIV
Authors: Theilgaard Alice
Published: December 2022

I min afskedsforelæsning ved min fratrædelse som chefpsykolog ved afd. O, Rigshospitalet tog jeg klogeligt afstand fra at give et historisk tilbageblik over de mere end 40 år, jeg var ansat ved den voksen-psykiatriske afdeling. For det første fandt jeg det vanskeligt at dele sol og vind lige med hensyn til omtalen af de mange personer, der gennem år havde sat deres præg på afd. O. For det andet lurede faren for, at en patineret nostalgi skulle farve beretningen, og endelig for det tredie var der sket så mange forandringer inden for disse 40 år, at forsøget på at tegne et billede af O’s historie kunne blive ganske kalejdoskopisk. Men inspireret af det initiativ, som Psyke & Logos har taget vedrørende ‘Psykologiens historie i Danmark’ drister jeg mig i gang med beretningen om psykologerne på afd. O, vel vidende at den vil blive ufuldstændig og præget af min selektive perception og hukommelse.
LIDT OM UDVIKLINGEN AF KLINISK BØRNEPSYKOLOGI I DANMARK
Authors: Mortensen Karen Vibeke
Published: December 2022

Det beklages, at det kliniske børneområde altid har fået mindre opmærksomhed end voksenområdet. Med udgangspunkt i forfatterens egne arbejdsmæssige erfaringer skildres noget af udviklingen på tre områder indenfor den kliniske børnepsykologi: klinisk psykologi indenfor skolevæsenet, i ungdomspsykiatrien og på et amtsligt børnerådgivningscenter. Det beskrives, hvad man har forstået ved begrebet klinisk (børne)psykolog, og hvilke arbejdmæssige eller uddannelsesmæssige kvalifikationer, det har hvilet på. Endelig foretages en kort sammenligning af arbejdsområderne, og der fremsættes ønsker om større vægt på præcise og differentierede behandlingstilbud til børn fremover.
SOCIALPSYKOLOGIENS VERDENER
Authors: Andersen Helle , Mørch Sven
Published: December 2022

Socialpsykologien er både opstået med og har udviklet sig igennem håndteringen af individualitetens udfordringer imellem personlig funktion og samfundsmæssig integration. Denne problematik er blevet om muligt mere påtrængende i dag. En central udvikling i moderniteten drejer sig om individualiseringens ændrede form. Hvor den traditionelle individualiseringsproblematik pegede på, at individet skulle udvikle sin individualitet f.eks. igennem uddannelses- og socialiseringsforløb, så består udfordringen i dag i at sikre individualitetens samfundsmæssighed. Individet er blevet aktør for både sin egen og den samfundsmæssige udvikling. I artiklen sættes fokus på denne proces og der peges på de to veje, som udviklingen i socialpsykologien må tage: En opmærksomhed på »structuration« eller »organizing« som en reetablering af rutiner og herigennem social struktur og en udvikling af de individuelle »kapitaler« som kompetencer for at mestre modernitetens udfordringer.
PSYKOLOGIENS KORS OG BÅND
Authors: Hunsdahl Jørgen
Published: December 2022

En anmeldelse af Knud C. Aagaard: LYSET FRA LYKEION. Om psykologiens klassikere.København: Dansk psykologisk Forlag,290 sider (pris kr. 298,-)ogK.B. Madsen & Hans Vejleskov: PSYKOLOGIENS BJERGTOPPE – om psykologiens som videnskab.København: Akademisk Forlag og DR Multimedie, 1998.109 sider (pris som bog kr. 148,- og som lydbånd kr. 298,-)
OPPOSITION VED BENT ROSENBAUMS DISPUTATSFORSVAR
Authors: Mey Jacob L.
Published: December 2022

Bent Rosenbaum: Tankeformer og talemåder. En undersøgelse af skizofrenes udsigelse, tankeforstyrrelse og kommunikation. Multivers, 2000.200 kr.
LIVETS FORTÆLLINGER
Authors: Korsbek Lisa
Published: December 2022

En anmeldelse af Marianne Horsdal: Livets fortællinger – en bog om livhistorier og identitet.Borgens Forlag, 1999.
UDVIKLING OG ANALYSE
Authors: Rønsby Gert
Published: December 2022

En anmeldelse af Martin Lotz: Udvikling og analyse. Teorien bag psykoanalytisk psykoterapi.Hans Reitzels Forlag, 2000; 269 sider.
DIAGNOSER I TVÆRKULTUREL SAMMENHÆNG
Authors: M. Mirdal Gretty
Published: December 2022

Kulturbegrebet bruges på to forskellige måder i klinisk psykologi og psykiatri. I den ene retning betragtes kultur som et konstituerende element i organismen, her indgår kulturelle faktorer på linie med organiske faktorer i forståelsen af psykopatologiske fænomener. I den anden retning inddrages kulturbegrebet kun i tilfælde, hvor de organiske årsager er uklare og ukendte, og hvor det kulturelle nærmest bliver set som en modpol til det biologiske. Det såkaldte kulturbundne syndrom »ataque de nervios « (anfald af nerver) bruges i denne artikel som illustration på sidstnævnte retning. En række tilsyneladende universale reaktioner på psykosociale belastninger mystificeres ved, at man bevarer den spanske betegnelse for noget så udbredt som »dårlige nerver«. En betegnelse, der også bruges for lignende tilstande i mange andre sprog, fx. engelsk, fransk, dansk, italiensk, tysk, tyrkisk, arabisk og kurdisk. Den overdrevne opmærksomhed på det kulturspecifikke resulterer ofte i en tilsløring af væsentlige universale samspil mellem emotion, kognition og fysiologi. Artiklen slutter med et forslag til relevante spørgsmål ved tværkulturelle diagnostiske interviews.
OM NATIONAL IDENTITET
Authors: Schultz Erik
Published: December 2022

I denne artikel blander jeg mig på psykologisk grundlag i den aktuelle debat om danskhed ved at forsøge at fange substansen i begrebet »national identitet«. Først viser jeg, at begrebet dansk kultur er langt mere uklart, end den folkelige debat anerkender. På grundlag heraf bevæger jeg mig ind i skismaet mellem udviklingen af den moderne, globale kultur og de folkelige bestræbelser på at bevare national egenart. Artiklen slutter med nogle moralske perspektiveringer af den aktuelle globale situation i forhold til menneskerettighederne.
PSYKOSOCIAL INTERVENTION – ETNISKE MINORITETER OG LIGEVÆRDIGHED
Authors: Singla Rashmi
Published: December 2022

Med udgangspunkt i to empiriske undersøgelser inden for interkulturel psykologi i den danske kontekst, fokuseres der på klientens egne perspektiver i den nærværende artikel. Klientens forslag handler om to hovedemner, hvor det første drejersig om fællesskab og lighed mellem de professionelle samt klienter og det andet forslag drejer sig om inddragelsen af familien i psykosocial intervention. Racediskrimination i psykoterapi, som er et relativt tabu belagt emne, tages op med belysning af forskellige modeller for kombination af etniske minoritet/majoritet professionel og klient. Der plæderes for opmærksomhed på livsmoral/etik og magtspørgsmål i psykosocial intervention uanset hvilken teoretiske tilgang, der bliver anvendt. Desuden drøftes uddannelse af professionelle med etnisk minoritetsbaggrund, ikke fordi det anses nødvendigt for et godt forløb, men for at reorganisere magtbalancen for de marginaliserede minoriteter. Endvidere udfordres de professionelle til at overskride de snævre eurocentriske grænser og inddrage psykologisk viden fra forskellige verdensdele. I praksis anses der bred anvendelse af begrebet Kipling syndromet, som indebærer overfokusering på de kulturelle forskelle og relativ ignorering af magt forskellen. Ligeledes er der også en udfordring i at være opmærksom på de globale værdier som interdependency of things i sammenhæng med klientens forslag om inddragelse af familien.
VIRKELIGHED OG VIRKSOMHED
Authors: Schultz Erik
Published: December 2022

Anmeldelse af Karpatschof, B. (2000): Human Activity. Contributions to the Anthropological Sciences from a Perspective of Activity Theory. Dansk psykologisk Forlag, 513 sider, 350 kr. Doktorafhandling, forsvaret 1.12.2000. Københavns Universitet
HJERNEN OG VERDEN – kan og bør neurovidenskaberne være økologiske?
Authors: Mogensen Jesper
Published: December 2022

Inden for store dele af psykologien findes en tendens til at insistere på en større »økologisk« relevans – på at resultater fra simplificerede og mere eller mindre verdensfjerne eksperimentalsituationer i højere grad også evalueres over for menneskets mere reelle livssituationer. Inden for den kognitive neurovidenskab og neuropsykologien ses der imidlertid en tendens til i stort omfang kun at basere sig på »uøkologiske« undersøgelser af nervesystemet og dets funktion. Tilliden til simplificerede eksperimentalbetingelsers tilstrækkelighed inden for neurovidenskaberne skal formentlig ses på baggrund af udprægede misforståelser omkring hjernen som værende et ufleksibelt og statisk system, der på tværs af ydre betingelser fungerer på relativt stereotype måder. Som gennemgået i artiklen er det imidlertid hos såvel mennesker som i dyremodeller påvist, at den voksne hjerne både er plastisk (såvel funktionelt som strukturelt modificeres i forbindelse med bl.a. erfaring, brug og problemløsning) og dynamisk tilpasser sig skiftende ydre betingelser. Sådanne egenskaber ved hjernen nødvendiggør, at også den neurovidenskabelige forskning anvender en mere økologisk forskningsstrategi, ved hvilken der eksempelvis ikke kun undersøges synaptisk plasticitet i forbindelse med afysiologiske forhold i simple neurale systemer, men også inddrages studiet af tilsvarende processer i forbindelse med indlæring og problemløsning i den intakte organisme. Også den udbredte tiltro til, at neurale processer i forbindelse med en given, eksperimentatordefineret »test« ubetinget er identiske på tværs af diverse ydre betingelser, må vige for de empiriske realiteter. Ofte ignorerede »detaljer« i de ydre eksperimentalbetingelser kan være afgørende for såvel de af mennesket eller forsøgsdyret benyttede kognitive strategier som det i den pågældende situation anvendte neurale substrat. Som påvist i artiklen er nødvendigheden af en mere økologisk neurovidenskab en realitet – som i stigende omfang markerer sig i den aktuelle forskning.
BØRNS HVERDAGSLIV SET GENNEM LOKALE OG GLOBALE LINSER
Authors: Schousboe Ivy
Published: December 2022

Det er blevet fremført, at psykologi ofte beskæftiger sig med teorier og empiriske data, der er uden større økologisk relevans og validitet. I den forbindelse er det udviklingspsykologiske fagområde blevet kritiseret for i betydeligt omfang at producere universalistiske teorier om et abstrakt barn, og en del kritikere anbefaler, man koncentrerer sig om at studere fænomener som lokale fænomener. Dette ville imidlertid kunne skabe et nyt problem og i værste fald lede hen imod blot endnu en måde at producere fikserede normer og provinsiel tænkning på. Det vil blive søgt illustreret, at en dialog mellem lokale og globale perspektiver kan være nyttig med henblik på at holde vores perspektiver åbne for forandring og eventuel korrektion. En sådan dialog kan både tilføre indsigt i lokale forhold og anspore til udvikling af konceptuelle overvejelser. Til sidst vil der blive stillet spørgsmålstegn ved en almindeligt anerkendt måde at forstå »kultur« på.
PSYKOLOGISKT TRAUMA – UR ETT EKOLOGISKT COMMUNITY PSYKOLOGISKT PERSPEKTIV
Authors: G. Wiking Malin , Berliner Peter
Published: December 2022

Artiklen præsenterer den økologiske psykologiske retning inden for community psykologi og viser, hvorledes den kan anvendes i psykologisk intervention over for psykiske traumer. Økologisk psykologi drejer sig om helheden af person-situation-omgivelser og dermed om tilpasningen mellem disse. Recovery og livskvalitet ses i denne forståelsesramme som balancen mellem de forskellige dele og den samlende ramme, de tilsammen udgør. I artiklen gives et konkret eksempel på de problemer, manglende tilpasning mellem en persons ressourcer, den sociale støtte og de kollektive mestringsstrategier, kan give. Synsvinklen åbner dermed for en interventionsform, der medtænker disse synsvinkler.
DET KRITISKE SUBJEKT
Authors: Nissen Morten
Published: December 2022

Da Klaus Holzkamp i 1983 foreslog en relancering af ‘den kritiske psykologi’ som ‘subjektvidenskaben’, var det med en omfattende teoretisk argumentation for anerkendelsen af subjektet som metodologisk og etisk a priori for en empirisk-praktisk psykologi. Hermed fik også den marxistiske psykologi sin ‘subjektvidenskab’ sui generis, sin egentlige teori om og for subjektet. Den udvikling kunne også bære traditionens praksisforankring fra 70’ernes ideologikritik ind i 80’ernes og 90’ernes brugerorientering; men her blev den klemt inde mellem nyliberalismens autonomitænkning og diskursanalysens deskriptive og akademistiske tendens, og en tendens til utopisme lurede. Over for den udfordring vender artiklen tilbage til ideologikritikken som teoretisk indfaldsvinkel til subjektets konstituering, og søger – med korte afstikkere til dens teorihistoriske forløbere – veje til løsning af problemerne gennem indføring af visse teoretiske elementer fra subjektiverings- og interpellationstænkning. Tesen er, at begreberne ‘kritik’ og ‘subjekt’ ikke blot er metodologisk forbundne, men også ontologisk gensidigt forudsættende. Arbejdet med at grundlægge en subjektvidenskab via en kritisk psykologi kan passende fortsættes med psykologiske studier i subjektets grundlæggelse gennem kritik. I et sådant perspektiv ligger en tese om, at deltagelse implicerer både magt og selvoverskridelse og derigennem genererer selvbevidsthed. En tese, der formuleres som modpol både til forestillinger om, at subjektet konstitueres i ideologien, og til tanken om, at subjektet konstitueres uden for ideologien.
SUBJEKTIVITET OG SELVFORHOLD
Authors: Grøn Arne
Published: December 2022

Subjektivitet er et grundtema, der med variationer løber gennem europæisk tænkning fra og med Descartes. Artiklen giver først et historisk rids, der fremhæver tvetydigheden i subjektfilosofiens historie: Subjektivitet er ikke kun princip, men også problem, idet den selv er tvetydig bestemt (f.eks. som både afhængig og uafhængig). Dette problem peger frem mod den bemærkelsesværdige aktualitet, som temaet har fået især i det seneste årti. Artiklen tager derefter udgangspunkt i to grundintuitioner: at selvet giver kontinuitet i tid, og at selvet er processuelt bestemt. Traditionelle forsøg på at bringe de to intuitioner på begreb – i form af enten en substantiel eller en blot processuel bestemmelse af selvet – viser sig at være problematiske. Artiklen argumenterer i stedet for, at selvet ER selvforhold, idet der skitseres en kompleks forståelse af subjektivitet som både aktivitet og passivitet, og idet der fokuseres på den sammenhæng mellem aktivitet og passivitet, der gør sig gældende i intersubjektivitet og i tidslighed. Der argumenteres for, at en sådan bestemmelse af selv som selvforhold kan gøre rede for begge grundintutioner.
KAN FÆNOMENOLOGIEN NATURALISERES?
Authors: Zahavi Dan
Published: December 2022

I de seneste år er flere og flere begyndt at drøfte muligheden for at forlige fænomenologien med en form for naturalisme. Er det muligt at bygge bro mellem de fænomenologiske analyser og diverse naturalistiske bevidsthedsmodeller? Er det muligt at naturalisere fænomenologien? I deres lange indledning til antologien NATURALIZING PHENOMENOLOGY leverer de fire redaktører Jean Petitot, Francisco Varela, Bernard Pachoud og Jean-Michel Roy, hvad der må betragtes som et slags manifest for disse nye overvejelser. En indgående analyse af denne indledning kan derfor tjene som et godt udgangspunkt for den videre diskussion.
SUBJEKTIVITET OG BEVIDSTHED
Authors: Kauffmann Oliver
Published: December 2022

Subjektivitet og bevidsthed betragtes traditionelt som intimt forbundne begreber. En række tænkere har argumenteret for, at bevidsthed par excellence eksemplificerer subjektivitet i en betydning heraf, der rejser vanskeligheder for en naturalistisk forklaring af bevidsthed. Som et pejlemærke for disse vanskeligheder har flere fundet behag i Thomas Nagels karakteristik af det subjektive aspekt ved bevidsthed gennem vendingen ‘WHAT IT’S LIKE to have an experience’. Med udgangspunkt i Nagels dictum vil jeg afgrænse forskellige mulige betydninger af subjektivitet. I lyset heraf vil forholdet mellem en såkaldt RELATIONEL og en INTRINSISK opfattelse af bevidsthed kort blive diskuteret.
LEGENS POETIK - Platon og Aristoteles om leg
Authors: Hangaard Rasmussen Torben
Published: December 2022

Med udgangspunkt i Platons STATEN og Aristoteles’ POETIK argumenterer artiklen for, at leg er en POETISK virksomhed, der forener to kilder: MIMESIS og MYTHOS. Mimesis (dramatisk fremstilling) og mythos (fortælling) er komplementære forudsætninger for både rhapsodens praksis og børns leg. I barndommen løber disse to kilder snart parallelt med hinanden, snart sammen og bliver til EPISK LEG eller DRAMATISK LEG. I episk leg, som er genstand for Platons kritik i STATEN, veksler barnet mellem at være sig selv og en anden. Det ene øjeblik gengiver barnet mimetisk et menneske, et dyr eller en mytologisk figur, det næste øjeblik fortæller det om, hvilken retning legen skal tage. Mimesis og mythos flyder ind og ud mellem hinanden. I dramatisk leg, som Aristoteles analyserer i sin POETIK, opbygges fortællingen indefra, igennem dialogens fortløbende udvikling. Mythos er indbygget i mimesis, i den direkte tale.
ET LIVSFORLØBSPERSPEKTIV PÅ LEG
Authors: Schousboe Ivy
Published: December 2022

Langt det meste af den udviklingspsykologiske forskning fokuserer på, hvordan børn er forskellige fra voksne og på, hvordan de skridt for skridt kommer til at ligne voksne mere og mere. Jeg antager, at det at fokusere så meget på forskelle leder til en for tynd beskrivelse af både børn og voksne. Derfor kan det være fordelagtigt at supplere det hyppigt anlagte forskelsperspektiv med et persistensperspektiv, der fremhæver, at nogle aspekter i udviklingen bliver ved med at eksistere i uændret form over tid. Jeg har forsøgt at anlægge et sådant perspektiv på »what if«-aspektet i børns fantasileg, en leg, som børnene kun kan lege, fordi de benytter sig af både konventionelle og alternative rationalitetsformer. Det bliver konkluderet, at der er grundlæggende ligheder mellem børn og voksne hvad angår rationalitetsformernes genese, stabilitet og funktioner, og at det kan give en bedre udviklingspsykologisk forståelse af alle aldersgrupper, hvis man er opmærksom på, at udvikling også har konservative træk.
KØNSFORSKELLE I DEN SOCIALE FANTASILEG – et indblik i barneperspektivet
Authors: Kingston Marie
Published: December 2022

Denne artikel tager udgangspunkt i en kvalitativ undersøgelse af barneperspektivet på kønsforskellene i den sociale fantasileg. Den forståelsesmæssige ramme for undersøgelsen består af begreber som kontekstualitet og intentionalitet, der er anvendt for netop at sikre indblik i barneperspektivet og den særlige barnlige subjektivitet, dette fordrer. Med udgangspunkt i den kvalitative case, beskrives en række nye aspekter ved kønsforskellene i den sociale fantasileg, ligesom sammenhængen mellem diskursiv bevidsthed og etableringen af en kønsidentitet belyses. Undersøgelsens resultat er et anderledes indblik i de kompetencer, børnene besidder, samt den særlige subjektivitet, der gør sig gældende – et indblik, der netop tager udgangspunkt i børnenes perspektiv.
HVEM VED MEST OM TIBETANSK BUDDHISME?
Authors: Elsass Peter
Published: December 2022

Tak for en grundig og fagligt gennemarbejdet reaktion på min artikel. Replikken har mange referencer til kilder, som modbeviser mine påstande. Ofte fremlægges de med citater og tekstnære kommentarer, sådan som det skal gøres, når det er veludført akademisk arbejde. Dermed får de i sig selv en autoritet, som umiddelbart sætter dem tættere til en tibetansk realitet end mine referencer og kommentarer.
JAGTET AF FORTOLKNINGER – det onde som kulturens evindelige byrde
Authors: Thielst Peter
Published: December 2022

Det onde er et menneskeligt problem: både som årsag og som virkning – og derfor noget at spekulere over igen og igen, i håb om en løsning, en lindring. Det bliver til en bred vifte af fortolkninger og teorier, og artiklens hovedformål er at kaste lys over de forskellige spor i kortlægningen af det onde fra religionernes sfære, over filosofien og metafysikken til de biologiske og psykologiske videnskaber. Afslutningsvis peges der på nogle af de kulturelle tildragelser, der måske nok så meget skal i spil for egentlig at forklare det onde i sine konkrete udtryk.
MALUM EXCLUSUM – MALUM INCLUSUM TO VÆSENSFORSKELLIGE FORHOLD TIL DET ONDE
Authors: La Cour Peter
Published: December 2022

Forholdet til det onde synes at konstituere to væsensforskellige tolkninger af tilværelsen, der modstilles i denne artikel. Tolkningerne beskrives i tre brydningsfelter: 1. eksistentielt/religiøst ved modstillingen »gnostocisme/orthodoksi«, 2. personlighedspsykologisk ved modstillingen af William James’ typologi »eenfødt/tvefødt« og 3. socialpsykologisk ved modstilling af »new age/folkekirke«. Herudfra tegnes to grupper af sammenhængende karakteristika i tilværelsestolkningerne. Det foreslås, at de to grupper benævnes malum exclusum og malum inclusum som udtryk for menneskelig stræben, der henholdvis søger at ekskludere eller inkludere det onde i den basale forståelse af tilværelsen.
DET ONDE SKAL UD! Fra dæmonologi til psykoanalyse
Authors: Andkjær Olsen Ole
Published: December 2022

I artiklen påvises en historisk udviklingslinje m.h.t. forståelsen af det onde fra dæmonologien i 1400-, 1500- og 1600-tallet og frem til nyere psykoanalyse. Hovedtendensen i udviklingen er, at der sker en omtolkning af fantasien om djævlebesættelser i retning af psykiske og kropslige spændinger samt tilstedeværelse af traumatiske erindringer, og fra og med Freud samles dette i teorien om ødipuskomplekset og overjeget. En uforklaret rest af det onde, der i artiklen benævnes det dæmonisk onde, falder imidlertid ikke på plads i denne model, og det vises, at den har dybe rødder i den klassiske dæmonologi. Den fremspirende teori om det dæmonisk onde følges fra Freud over Klein og Fairbairn til Bion og Grotstein.
SYSTEMATISERET ONDSKAB: ‘HJERNEVASK’ OG BEVIDSTHEDSKONTROL
Authors: Kuschel Rolf
Published: December 2022

Når psykologien ikke før for få årtier siden er begyndt at interessere sig for ondskab per se, hænger det muligvis sammen med, at man indtil 1960'erne har betragtet ondskabsfulde handlinger som noget usædvanligt og ekstremt, der hørte ind under psykopatologien. Først med Stanley Milgrams undersøgelser over lydighed og Haney et. als. fængselseksperiment på Stanford universitetet indså man, at ganske almindelige mennesker under bestemte sociale betingelser, kan udføre onskabsfulde handlinger. Et forhold som man også kender fra Nazi-Tysklands koncentrationslejre og den græske militærjuntas terrorregime. Desværre florerer ondskaben den dag i dag i form of ‘mind control’, der konsekvent udøves i fundamentalistiske sekter. I den foreliggende artikel trækkes linjer fra Korea-krigens ‘hjernevask’ til sekters ‘mind-control', såvel som forskelle og ligheder i de psykologiske processer, der anvendes, diskuteres.
FRIHEDEN OG DET ONDE
Authors: Stjernfelt Frederik
Published: December 2022

Samtaler med Rüdiger Safranski
TOLKNING I TERAPI: Problemer og kvalifikationskrav
Authors: Søndergaard Hanne , Holmgren Helle , Elklit Ask
Published: December 2022

Med de stigende krav om integration af etniske minoriteter, er det vigtigt at formulere forventninger og krav til den del af det psykoterapeutiske rum, som tolkningen udgør. Formålet med artiklen er at beskrive væsentlige perspektiver på tolkning primært ud fra et behandlingsmæssigt synspunkt. Tolkens rolle ses som kulturformidleren, der skal bygge bro mellem de to kulturer, inden for en kontekst, der stiller en række betingelser af metode- og funktionsmæssig art. Der fokuseres på dynamikken i den triadiske relation, og især på de komplicerede overførings- og modoverføringsrelationer. Vanskelighederne ved neutralitet og objektivitet i en tværkulturel sammenhæng berøres ligesom kravene til sproglig kompetence, fagkundskab og personlige egenskaber specificeres. Den terapeutiske forfinelse og præcision i arbejdet med flygtninge er kun mulig, hvis der foregår en parallel udvikling og opkvalificering af tolkens arbejde.
BARNS TILKNYTNING
Authors: Killén Kari
Published: December 2022

Tilknytningsteori og metode for å undersøke tilknytning i ulike aldre er i stadig utvikling. Denne artikkelen vil kun behandle tilknytning ved ett år og i småbarns- og førskolealder. Alle barn knytter seg til sine foreldre uansett hvordan de blir behandlet. Det må de for å overleve. Men de knytter seg på forskjellige måter avhengig av det følelsesmessige samspillet mellom dem og deres omsorgsgivere. Etter en kort innføring i undersøkelsesmetoden, Fremmedsituasjonsprosedyren, beskrives de ulike tilknytningsmønstrene med utgangspunkt i et pågående forskningsprosjekt ved NOVA. Spesielt rettes fokus mot barn og foreldre i risikosituasjoner.
TILKNYTNING, UDVIKLING OG FEJLUDVIKLING I SPÆDBARNEALDEREN
Authors: Høyer Mette
Published: December 2022

Tilknytningsteorien har bidraget til en fokusering på barnets reelle tidlige omsorgsmiljø, både klinisk og i forskningsregi. Teoriens udviklingsmodel og The Strange Situation Procedure beskrives kort. Herefter relateres til væsentlige empiriske fund, specielt for specielt for 0-3 års alderen. Det demonstreres, at det empirisk er vanskeligt at skelne mellem tilknytning som et individuelt og tilknytning som et relationsspecifikt fænomen. Ved en forekomst af klinisk patologiske tilstande hos barnet eller i barnets omsorgsmiljø viser det sig at være vanskeligt at afgøre om der er tale om tilknytning per se eller om der er tale et fænomen, som primært er relateret til den patologiske tilstand.