bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A surgeon, a doctor and a baby – combining parenthood with a medical career
Authors: Herath Steven C. , Herath Esther
Published: April 2019

Double-physician couples being parents have been shown to face greater difficulties in combining their private and professional lives when compared to other couples. In the present study, we aimed to analyze how double-physician couples manage to arrange their roles in their private and professional lives and how compatible their individual idea of being a mother or a father is with their career as a physician. Fifteen couples being parents and consisting of either two surgeons or a surgeon and a nonsurgeon were asked to participate in a survey to determine the average maternity or paternity leave, the reduction of hours worked per week after the birth of a child, and the need for professional childcare and additional support in childcare from relatives or babysitters per week. Furthermore, the couples were asked to mark on a six-item Likert scale how compatible their professional life is with their idea of being parents. The average maternity or paternity leave was 13 ± 2 months per child and the mean reduction of hours worked per week was 30 ± 12%. The couples made use of professional childcare for 41 ± 6 h/week on average and needed additional support in childcare from relatives or babysitters for 5 ± 3 h/week. On the Likert scale from “completely incompatible (0)” to “perfectly compatible (5)”, the mean compatibility of professional and private lives was rated 2.5 ± 1.1. Becoming parents significantly influences the professional and private lives of double-physician couples. The relatively low compatibility of double-physician couples’ private and professional lives might lead to relevant work-home conflicts. Such conflicts have been proven to be associated with surgeons not recommending surgery as a career. Therefore, efforts should be made to improve the compatibility of parenthood and a medical career.
Alignment of Vertical and Inclined Jet Grout Columns for Waterproofing
Authors: Cheng Shih-Hao , Liao Hung-Jiun , Yamazaki Junichi , Wong Ricky K. N. , Iwakubo Takeshi
Published: April 2019

Good overlapping among jet grout columns is crucial for the success of waterproofing in the ground. Drilling alignment, column spacing, and diameter of jet grout columns are the controlling factors of good column overlapping. This study evaluated the drilling alignment of vertical and inclined jet grout columns using field-measured alignment data and statistical analysis. A three-dimensional (3-D) image of a jet-grouted mass was established by combining the measurement results of drilling alignment and jet grout column diameter from the trial test. The 3-D image was used to examine the overlapping of the jet grout columns and identify possible locations of windows (non-grouted zones) in the jet-grouted mass. Vertically drilled jet grout holes maintained excellent alignment, with an average estimated inclination angle of 0.43° and standard deviations of 0.11°. However, to avoid underground obstacles, inclined drilling is often required. An inclined drill jet grout hole can easily deviate from its designed drilling alignment because of gravity and result in poor overlapping and potential windows. The average estimated inclination angle and standard deviation of inclined drilling were approximately three times those of vertical drilling.
Analysis of Energy-Efficient Clustering Algorithms for Wireless Sensor Network (WSN)
Authors: Ranganathan Arun , Rangasamy Balamurugan
Published: April 2019

A Wireless Sensor Network (WSN) consists of a huge number of tiny, lesser-cost devices with higher sensing ranges, processing and transmitting abilities. Because the sensor nodes have restricted battery power, energy efficiency is a significant design problem. Clustering is a successful algorithm used to decrease energy usage and increase the lifetime of WSN. Clustering algorithms group similar nodes in independent clusters. Every cluster has at least one Cluster Head (CH). Nodes send packet information to particular CHs. CHs send information to the Base Station. The characteristics of the energy heterogeneity of WSNs must be measured when developing clustering protocols. The major objective of this article is to study a modern survey on several clustering protocols or algorithms reported in the literature on WSNs. The review article also presents a detailed survey of several clustering algorithms for solving energy efficiency problems in WSNs and also presents the issues and advantages of various clustering algorithms in WSNs. The traditional clustering algorithms are simulated broadly, and the results are compared with the existing algorithms to demonstrate their results in terms of network life, energy usage, and Packet Delivery Ratio.
“America’s Gunpowder Women”
Authors: Suh Chris
Published: April 2019

This article uncovers the little-known story of how the novelist Pearl S. Buck used her authority as a popular expert on China to pose a direct challenge to her white middle-class American readers in the post-suffrage era. Through provocative comparisons between Chinese and white American women, Buck alleged that educated white women had failed to live up to their potential, and she demanded that they earn social equality by advancing into male-dominated professions outside the home. Although many of her readers disagreed, the novelist’s challenge was welcomed by the National Woman’s Party (NWP), which sought to abolish all gender-based discrimination and preferential treatment through the introduction of the Equal Rights Amendment (ERA). This story revises our understanding of the post-suffrage era by showing the vibrancy of feminist debates in the final years of the Great Depression, and it provides a new way into seeing how racialized thinking shaped American conceptions of women’s progress between first- and second-wave feminist movements.
Politics in Other Ways
Authors: Smith Maki
Published: April 2019

This article explores the ways that Seattle’s Asian American—and in particular Japanese American—community negotiated the shifting terrain of racial politics in the late 1960s and early 1970s. While Seattle’s city leaders—and indeed many in the civil rights establishment—heralded the city for its racial liberalism, a young cadre of activists organized across racial and ethnic boundaries and challenged established leadership to articulate a robust, anti-racist, working-class multiracial politics. Significantly, the rise of Black and Asian anti-racist solidarities exploded the city’s narrative of exceptional racial harmony in an age of social crisis. Activists adopted a capacious definition of community that could acknowledge specific identities while simultaneously coalescing around a shared sense of injury. They also practiced a form of grassroots politics that was flexible and improvisational, that was enacted both within and outside established organizations and channels, and that ultimately blurred the distinction between moderation and radicalism.
Rushing for Gold Redux
Authors: Isenberg Andrew C.
Published: April 2019

Seventy years ago, Pacific Historical Review published one of the journal’s first “special issues,” looking back on the California Gold Rush. The special issue came at a significant transitional moment in the study of the Gold Rush. In the late 1940s, historians had begun to turn away from nationalist and celebratory accounts of the Gold Rush and toward more critical perspectives. The influence of the World War II was acute, particularly in encouraging a more international perspective on the Gold Rush. (The full text of the 1949 special issue, “Rushing for Gold,” is available at http://phr.ucpress.edu/content/18/1.)
Are soluble ST2 levels influenced by vitamin D and/or the seasons?
Authors: Francic Vito , Keppel Martin , Schwetz Verena , Trummer Christian , Pandis Marlene , Borzan Valentin , Grübler Martin R , Verheyen Nicolas D , Kleber Marcus E , Delgado Graciela , Moissl Angela P , Dieplinger Benjamin , März Winfried , Tomaschitz Andreas , Pilz Stefan , Obermayer-Pietsch Barbara
Published: April 2019

Objective

Cardiovascular disease manifestation and several associated surrogate markers, such as vitamin D, have shown substantial seasonal variation. A promising cardiovascular biomarker, soluble ST2 (sST2), has not been investigated in this regard – we therefore determined if systemic levels of sST2 are affected by seasonality and/or vitamin D in order to investigate their clinical interrelation and usability.

Design

sST2 levels were measured in two cohorts involving hypertensive patients at cardiovascular risk, the Styrian Vitamin D Hypertension Trial (study A; RCT design, 8 weeks 2800 IU cholecalciferol daily) and the Ludwigshafen Risk and Cardiovascular Health Study (LURIC; study B; cross-sectional design).

Methods

The effects of a vitamin D intervention on sST2 levels were determined in study A using ANCOVA, while seasonality of sST2 levels was determined in study B using ANOVA.

Results

The concentrations of sST2 remained unchanged by a vitamin D intervention in study A, with a mean treatment effect (95% confidence interval) of 0.1 (−0.6 to 0.8) ng/mL;P = 0.761), despite a rise in 25(OH)D (11.3 (9.2–13.5) ng/mL;P < 0.001) compared to placebo. In study B, seasonal variations were present in 25(OH)D levels in men and women with or without heart failure (P < 0.001 for all subgroups), while sST2 levels remained unaffected by the seasons in all subgroups.

Conclusions

Our study provides the first evidence that systemic sST2 levels are not interrelated with vitamin D levels or influenced by the seasons in subjects at cardiovascular risk.
Prognostic significance of TERT promoter and BRAF mutations in TIR-4 and TIR-5 thyroid cytology
Authors: Censi Simona , Barollo Susi , Grespan Elisabetta , Watutantrige-Fernando Sara , Manso Jacopo , Iacobone Maurizio , Casal Ide Eric , Galuppini Francesca , Fassina Ambrogio , Bertazza Loris , Vianello Federica , Pennelli Gianmaria , Mian Caterina
Published: April 2019

Objective

Follicular-derived thyroid cancers generally have a good prognosis, but in a minority of cases, they have an aggressive behavior and develop distant metastases, with an increase in the associated mortality. None of the prognostic markers currently available prior to surgery can identify such cases.

Methods

TERTpromoter andBRAFgene mutations were examined in a series of 436 consecutive TIR-4 and TIR-5 nodes referred for surgery. Follow-up (median: 59 months, range: 7–293 months) was available for 384/423 patients with malignant nodes.

Results

TERTpromoter andBRAFmutations were detected in 20/436 (4.6%) and 257/434 thyroid nodules (59.2%), respectively. At the end of the follow-up, 318/384 patients (82.8%) had an excellent outcome, 48/384 (12.5%) had indeterminate response or biochemical persistence, 18/384 (4.7%) had a structural persistence or died from thyroid cancer.TERTpromoter mutations correlated with older age (P < 0.0001), larger tumor size (P = 0.0002), oxyntic and aggressive PTC variants (P = 0.01), higher tumor stages (P < 0.0001), distant metastases (<0.0001) and disease outcome (P < 0.0001). At multivariate analysis,TERTpromoter mutation was not an independent predictor of disease outcome.TERTpromoter mutation- (OR: 40.58; 95% CI: 3.06–539.04), and N1b lymph node metastases (OR: 40.16, 95% CI: 3.48–463.04) were independent predictors of distant metastases.BRAFmutation did not predict the outcome, and it correlated with a lower incidence of distant metastases (P = 0.0201).

Conclusions

TERTpromoter mutation proved an independent predictor of distant metastases, giving clinicians the chance to identify many of the patients who warranted more aggressive initial treatment and closer follow-up.
Lietuvos mokyklos istorijos vingiai
Authors: Vaitkevičius Juozas
Published: April 2019

Straipsnyje apžvelgiami 1940-1990 metų Lietuvos švietimo sistemos pokyčiai. Vienas didžiausių ne tik politinių, bet ir sociokultūrinių lūžių įvyko 1940 metais Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą. Mokykla ir visa švietimo sistema tapo valstybine, pasaulietine. Iki tol buvusi trylikametė bendrojo lavinimo mokykla sulyginama su sąjungine dešimtmete. Pertvarkomi ir mokymo planai. Vietoj tikybos, filosofijos pagrindų įvedamas rusų kalbos, Stalino konstitucijos, SSSR istorijos mokymas. Aukštosios mokyklos taip pat turėjo atitikti SSSR modelį. Sovietinė ideologija buvo skiepijama ne tik griaunant buvusią sistemą, uždarant iki tol veikusias vaikų ir jaunimo organizacijas, panaikinant pedagoginius leidinius, bet ir smurtu bei baime, pvz., pedagoginio personalo trėmimais, atleidimais iš darbo ir pan. Nacistinės okupacijos metais daug kur buvo bandoma grįžti prie nepriklausomoje Lietuvoje buvusio mokyklos modelio, tačiau pastarasis privalėjo pasižymėti provokiška dvasia. 1944 - 1953 m. Lietuvos sovietizaciją lydėjo nauja smurto banga. Ji palietė ir švietimą. Įveikus ginkluotą pasipriešinimą sovietizacijai, mokykla toliau reformuojama: keičiamas, turinys, metodai, mokymo formos. Tačiau dauguma šių pokyčių neatnešdavo laukiamų rezultatų. To priežastis buvo „iš viršaus“ nuleistos nepamatuotos direktyvos, skuba jas įgyvendinant, pedagogikos mokslo ignoravimas.
Pedagogikos mokslo padėtis respublikoje: informacinis aspektas
Authors: Dagytė Ina
Published: April 2019

Remiantis Leono Jovaišos pasiūlyta pedagogikos disciplinų klasifikacija, kurioje išskiriama teorinė pedagogika (bendroji pedagogika, didaktika, auklėjimo teorija, pedagogikos metodologija, androgogika, istorinė ir lyginamoji pedagogika) ir taikomoji pedagogika (mokymo dalykų metodikos, auklėjimo metodika, socialinė pedagogika, psichologinė pedagogika, institucinė pedagogika, specialioji pedagogika), straipsnyje aptariama pedagogikos mokslo raida 1973 - 1987 metais. Didžiausias dėmesys sutelkiamas į pedagogikos mokslininkų ir mokslinių publikacijų dinamikos fiksavimą bei šių dviejų veiksnių koreliacijos išryškinimą. Nagrinėjamu laikotarpiu buvo apgintos 192 pedagogikos disertacijos. Daugiausia mokslininkų apgynė disertacijas iš pedagogikos teorijos ir istorijos, antroje vietoje - mokymo metodika, trečioje - specialioji pedagogika. Tačiau mokslinių publikacijų augimas nėra toks ryškus. Pastebėta, kad apgynus disertacijas mokslininkų produktyvumas ženkliai sumažėja.
Kai kurios pedagoginės kairiarankiškumo problemos
Authors: Tamošaitytė Irena
Published: April 2019

Straipsnyje analizuojama su kokiomis problemomis mokykloje susiduria kairiarankiai mokiniai. Ypač problemos išryškėja, kai kairiarankius bandoma išmokyti rašyti dešine ranka. Be nepilnavertiškumo komplekso būnant „ne tokiu kaip visi”, daugumai permokytų kairiarankių būdinga disgrafija, t. y. mokymosi rašyti sunkumai. Vieni kairiarankiai rašydami dešine ranka rašo aiškiai, bet labai lėtai, kiti - neaiškiai, neįskaitomai. Jie dažnai painioja raides, rašo nelygiomis eilutėmis, gauna veidrodinį vaizdą, t.y. apverčia raides ir pakeičia visos eilutės kryptį. Vilniaus mokyklose atliktas tyrimas parodė, kad mokytojai pamažu atsisako žalingos permokymo praktikos ir leidžia vaikams pasirinkti, kuria ranka rašyti. Tačiau rašymo mokymas dažnai paliekamas savieigai, nes mokytojai neturi specialios rašymo metodikos. Sunkumų kyla ir per darbų pamokas. Kai kurių darbelių mokytojai negali pademonstruoti kaire ranka, o kartu ir išmokyti jų kairiarankius mokinius.
Profesinio orientavimo ir perorientavimo problema
Authors: Jatautaitė Birutė
Published: April 2019

Straipsnyje gvildenamos profesinio orientavimo ir perorientavimo problemos. Pažymint, kad ilgą laiką mokyklose buvo praktikuojamas profesinis orientavimas, kuris dažnai apsiribojo agitacinėmis priemonėmis, siūloma į profesinį orientavimą žvelgti kaip į kompleksinę problemą. Tam pasitarnauti turėtų ne tik pedagogikos, bet ir psichologijos, sociologijos teorijos. Straipsnyje trumpai apžvelgiama šių teorijų įvairovė, išskiriant atskirų mokslininkų įžvalgas apie profesijos pasirinkimo sąsajas su ankstyvosios vaikystės patirtimi, psichinės energijos kryptingumu ir poreikiais (A. Roe), asmenybės bruožais ir aplinkos vaidmeniu (J. L. Holland; D. E. Super), atliekama veikla ir ateities planais (E. Cinzberg). Viena iš kompleksinio požiūrio į profesinį orientavimą dalių neabejotinai yra profesinio perorientavimo (reorientacijos) problema. Jos atsiradimą sąlygoja įvairūs mokinių patiriami sunkumai, susiję su pasirinkimo nerealumu, pagrindinių vertybių neapibrėžtumu, sugebėjimais, pastovių motyvų neturėjimu, savęs vertinimu, adaptacijos problemomis, profesiniu tinkamumu.
Duomenys apie Specializuotos tarybos darbą
Authors: Bernotas Vytautas
Published: April 2019

Vilniaus universitete pedagogikos mokslų kandidato moksliniam laipsniui teikti 1978 m. gegužės 5 d. įkurte Specializuota taryba, veikianti prie predagogikos katedros. Šioje taryboje iki 1990 m. gruodžio 30 d. buvo ginamos 128 disertacijos (dvi iš jų daktaro laipsniui gauti), kitos kandidato; 89 iš Lietuvos ir 39 iš kitų respublikų (Latvijos, Estijos, Baltarusijos, Rusijos, Tadžikijos). Daugiausiai disertacijų apginta iš aukštosios mokyklos pedagogikos.
Integracijos samprata J.Laužiko pedagogikoje
Authors: Vaitkevičius Juozas
Published: April 2019

Tautinės mokyklos koncepcijoje ir koncepciją aiškinančiuose raštuose daug kalbama apie mokymo integraciją. Ši sąvoka, nors ir skamba naujai, nėra nauja. Straipsnyje apžvelgiamas J. Laužiko rankraštyje likęs veikalas „Švietimo integracijos pagrindai”, parašytas 1943 m. kaip habilitacinis darbas profesoriaus vardui gauti. Tai teorinis darbas, jaunosios kartos ugdymo problemą gvildenantis tautos, visuomenės, kultūros, taip pat ir žmogiškosios prigimties, fone. J. Laužikas su nerimu akcentavo kultūros diferenciacijos procesą, neišvengiamai palietusį ir mokyklą. Jo nuomone, diferenciacija, racionalumas, griežtos normos „mokyklą padaro savotiška prokrusto lova”, kurioje sužalojama vientisa asmenybė. Siekiant išugdyti vientisą asmenybę ir visuomenę, būtina švietimo integracija, apimanti visus švietimo momentus: švietimo struktūrą ir švietimo procesą. Spręsdamas švietimo integracijos problemą, J. Laužikas rėmėsi pažangiausiomis to meto teorijomis ir paradigmomis: vokiečių kultūrine pedagogika (Kerschensteineris, Petersenas ir kt.), anglosaksų integralia pedagogika (Dewey, Kilpatrickas ir kt. ), taip pat bihevioristine psichologija (Torndaikas, Watsonas ir kt.), antropologine ir egzistencine filosofija.
Akademinės grupės studentų kūrybiškumo klausimu
Authors: Poškus Kazys
Published: April 2019

Straipsnyje pabrėžiama, kad kūrybiškumas svarbus visų profesijų aukštos kvalifikacijos atstovams, o ypač – pedagogams. Sovietinėje mokykloje kūrybiškumo buvo stokojama. Todėl rengiant būsimus mokytojus būtina ugdyti jų savarankiškumą, nekonformiškumą, vaizduotę, gebėjimą kūrybiškai spręsti pedagogines problemas. Atlikus Vilniaus universiteto studentų, kurie dar sovietmečiu turėjo specialų kursą kūrybiškumui ugdyti, paaiškėjo, kad šis kursas nebuvo toks veiksmingas kaip tikėtasi. Mažo studentų aktyvumo kurso metu priežastys įvairios: nepalanki studijų atmosfera, neigiama nuostata į pedagogo profesiją, studentų kai kurių bruožų, pvz., valingumo, kryptingumo ir kt., atrofacija, kurso dėstymo kokybės trūkumai. 1991 m. tiriant Chemijos fakulteto studentų, būsimų mokytojų, kūrybiškumą nustatyta, kad tik nedaugelis jų turi ryškų kūrybiškumo bruožą, o akademinės grupės veiksnys kūrybiškumo formavimuisi nėra ženklus, tačiau kūrybiškumas koreliuoja su studento populiarumu grupėje.
Mokinių savarankiški darbai intelektinių gebėjimų ugdymo pagrindas
Authors: Bernotas Vytautas
Published: April 2019

Straipsnyje į savarankiškumo ugdymą, mokinių savarankiškus darbus, pirmiausiai siekiama pažvelgti istoriniu aspektu. Aptariamos J.A. Komenskio, J. J. Rousseau, J. Dewey, akcentavusių aktyvių mokymo metodų taikymą, mokinių tyrinėjimo gebėjimų formavimą, savarankišką problemų sprendimo skatinimą, idėjos. Taip pat straipsnyje apibrėžiamos pagrindinės savarankiškų darbų charakteristikos, pateikiamas tiriamojo darbo pavyzdys. Savarankiškus darbus galima skirstyti pagal daugelį požymių: pagal didaktinį tikslą, pagal mokinių pažintinės veiklos pobūdį, pagal pažinimo ir mąstymo operacijas. Mokinių savarankiškų darbų formos: mokomieji bandymai, stebėjimai, darbas su įvairiais žinių šaltiniais - knyga, žemėlapiais, dokumentais ir t.t. Pažymėtina, kad mokinių savarankiški darbai turi būti įvairūs, organizuojami sistemingai, atsižvelgiant į mokinių turimą patirtį, savarankiško darbo įgūdžius. Mokiniams atliekant savarankiškus darbus, mokytojo vaidmuo dar labiau padidėja - jam iškyla naujų uždavinių. Vietoj žinių tiekėjo jis tampa mokymosi proceso organizatoriumi.
Vyresniųjų moksleivių darbinio apsisprendimo sunkumai ir trūkumai
Authors: Jatautaitė Birutė
Published: April 2019

Profesinio apsisprendimo stabilumui, dinamikai ir sėkmei, asmenybės profesiniam tapsmui įtakos turi daugelis veiksnių: socialiniai, ekonominiai, psichologiniai, sveikatos, ugdymo ir t.t. Remiantis šiais profesinio apsisprendimo veiksniais, profesinio orientavimo sistema turi rengti jaunimą optimaliam ir sąmoningam rinkimuisi, kad individo poreikiai, polinkiai, interesai, vertybės, gyvenimo planai atitiktų pasirinktos profesijos reikalavimus. Tačiau atlikus IX ir XII klasių moksleivių tyrimus išryškėjo kad šių klasių moksleiviai dar tik formuoja savo gyvenimiškus planus, kurie dažnai yra prieštaringi. Labai ryški profesinių ketinimų nepastovumo problema. Renkantis profesiją nemažai devintokų orientuojasi ne į savo individualias psichikos ypatybes, bet labiau į konkrečiai neapibrėžtas socialines vertybes, kaip, pvz., „daryti gera žmonėms”, „atnešti žmonėms naudą” ir pan. Savianalize ir savęs pažinimu nepasižymi ir dvyliktokai. Taip pat išryškėjo tokios tendencijos: didelis mokymosi krūvis neskatina moksleivių siekti aukštesnio pažangumo, reikalingo stojant į pageidaujamą specialybę; nemažai mokinių neturi susiformavusių planingo, kūrybingo darbo įgūdžių; geras mokymasis, gabumų turėjimas daugelyje sričių taip pat trukdo apsispręsti, ypač stokojant savižinos.
Duomenys apie specializuotos tarybos darbą
Authors: Bernotas Vytautas
Published: April 2019

Vilniaus universiteto specializuotoje mokslinėje taryboje pedagogikos mokslų kandidato laipsniui teikti nuo 1991 m. sausio l d. iki 1992 m. birželio 30 d. apginta 18 disertacijų: 16 iš mūsų respublikos ir 2 iš užsienio (Latvijos ir Rusijos). Pagal profesiją disertacijas gynė: 9 aukštųjų mokyklų dėstytojai, 4 mokso darbuotojai, 2 mokytojai ir 3 kitų sričių specialistai.
Suaugusiųjų mokyklos moksleivių asmenybės ypatumai
Authors: Beresnevičienė Danguolė
Published: April 2019

Per pastaruosbs 4 metus pastebimas nuolatinis besimokančių suaugusiųjų mokyklose skaičiaus mažėjimas. Nuo 1989/90 m.m. iki 1992/93 m.m. besimokančiųjų vidurinėse bendrojo lavinimo suaugusiųjų mokyklose sumažėjo daugiau nei du kartus (nuo 12602 iki 5873 moksleivių). Vakarinių (pamaininių) mokyklų skaičius per tą patį laiką taip pat sumažėjo daugiau nei du kartus (nuo 61 iki 30 mokyklų). Bandydami išsiaiškinti tokio formalaus suaugusiųjų švietimo sistemoje besimokančiųjų mažėjimo priežastis, atlikome tyrimus šiose mokyklose. Tyrime dalyvavo 250 10-12-ų klasių suaugusiųjų mokyklos moksleivių. Rezultatai parodė, jog suagusiųjų mokyklos moksleiviai turi adaptacijos grupėje sunkumų. Moksleivių savęs vertinimas priklauso nuo jų populiarimo tarp klasiokų. Populiariausios merginos pasižymi aukštensiu saves vertinimo lygiu, populiariausi vaikinai – žemesniu. Dešimtosios klasės moksleivių aspiracijos gana aukštos, vienuoliktokų pačios aukščiausios, o dvyliktokų - kiek realesnės, tačiau skiriasi, priklausomai nuo lyties.
Europos Sąjungos švietimo politika
Authors: Želvys Rimantas
Published: April 2019

Pradinėje Europos integracijos stadijoje apie bendrą švietimo politiką nebuvo kalbama. Pirmosios iniciatyvos švietimo politikai koordinuoti atsirado 1976 metais. 1991 metais Mastrichto sutartis galutinai suformulavo Europos Sąjungos švietimo politikos principus. Europos Sąjunga nereglamentuoja i ją įeinančių šalių ugdymo turinio ir švietimo organizavimo principų. Bendra politika įgyvendinama tik per įvairias švietimui skirtas tarptautines programas. Pastaruoju metu i šias programas įsitraukia ir Rytų bei Vidurio Europos šalys. Šioms šalims keliami tam tikri reikalavimai, rekomenduojantys pertvarkyti savo ugdymo programas, mokytojų rengimą bei švietimo juridinę bazę. Toks „dvejopų standartų” taikymas kelia tam tikrų abejonių. Juk Rytų bei Vidurio Europos šalys turi tokias pat gilias, šimtmečius besitęsiančias švietimo tradicijas, kaip ir dabartinės Europos Sąjungos narės. Antra vertus, bendros programos gali padėti paspartinti švietimo reformas Rytų bei Vidurio Europoje.
Stasys Šalkauskis - mokslinio darbo metodikos pradininkas
Authors: Sirtautas Vytautas
Published: April 2019

Stasys Šalkauskis – įžymi asmenybė, daug nusipelniusi Lietuvos mokslui ir kultūrai. Jo veikalai daugiausia yra iš filosofijos ir pedagogikos srities.' Jam rūpėjo tautinės kultūros reikalai, jis kūrė filosofijos bei pedagogikos terminiją ir jų teorinius pagrindus. Spaudoje paskelbęs 37 straipsnius žurnaluose ir 21 knygą - iš viso 58 studijinius darbus. Pats redagavo „Romuvos" ir „Židinio" žurnalus, kur irgi skelbdavo savo straipsnių. Filosofija ar pedagogika, taip pat biografiniai duomenys yra aptarti ir žinomi Lietuvos skaitytojui (ankstesni minėti darbai tėvynėje ir vėlesnieji išeivijoje, deja, sunkiau prieinami). Norėtųsi kiek plačiau pagvildenti dar vieną profesoriaus St. Šalkauskio veiklos sritį -bendrąją mokslinio darbo metodiką, kuri iki šiol nesusilaukė reikiamo dėmesio. Šis straipsnis, kiek papildytas, parašytas skaitytų pranešimų Šiauliuose 1989 ir 1991 metais pagrindu.
Ugdymo patrauklumas
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Mokslas mokykloje turėtų būti viliojantis, žavus, karštai siekiamas, nes tik šitaip sukuriamos sąlygos sveikai asmenybės brandai. Vis dėlto mokyklose daugiausia patiriama žalingos įtampos, psichologinių traumų. siekiant didesnio švietimo sistemos ir ugdymo patrauklumo, skatinančio vaikus ir suaugusiuosius įgyti aukštą išsilavinimo ir išsiauklėjimo kultūrą, būtinos pataisos ir inovacijos bent srityse, kurios aptartos šiame straipsnyje. Šiuo metu yra reikalingos prielaidos joms įgyvendinti.
Vadybos pradmenų dėstymas pradedančiajam ugdymo institucijos vadovui
Authors: Mikoliūnienė Vanda
Published: April 2019

Straipsnis skiriamas ugdymo institucijų pradedančiųjų vadovų kvalifikacijos kėlimo tematikos sudarymo problemai. Plačiau aptariama Lietuvai adaptuota Lietuvos-Suomijos pradedančiųjų vadovų mokymo programa, kur vadovai mokosi naujų ugdymo institucijos valdymo formų ir jos adaptavimo Lietuvai rezultatai. Eksperimento rezultatai yra teigiami, jo privalumai atskleidžiami straipsnio išvadose. Ši medžiaga gali būti svarbi modernizuojant pedagoginio ir vadybos profilio studentų paskaitas ir pratybas ir taikytina pradedančiųjų ugdymo institucijų vadovų, mokymui.
Universalaus ugdymo problema
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

XX amžiuje pasikliauta vienašališkomis filosofinėmis ugdymo kryptimis (pozityvizmu, pragmatizmu, egzistencializmu, marksizmu, ir kt.). Jos neigiamai veikė ir veikia ugdymo mokslo vientisumą ir švietimo sistemos būklę, ypač dorovinį mokytojų ir mokinių stabilumą. Kyla uždavinys kurti universalią edukologiją ir praktinę ugdymo sistemą. Universalaus ugdymo problema turi keletą sudėtingų aspektų: visuotinumo, visapusiškumo, bendrumo, universalaus tinkamumo. Lietuvoje šią problemą pradėjo nagrinėti VDU profesorius Stasys Šalkauskis dar šio šimtmečio pirmojoje pusėje. Jis mažai tikėjo universalios pedagogikos galimybėmis dėl žmonių pasaulėžiūrų susiskaldymo, bet pasiūlė metodą, kaip ją sukurti. Kuriantis demokratinei Europos tautų sąjungai, susidaro geresnės sąlygos filosofiniam, edukologiniam nacijų bendradarbiavimui, universalios edukologijos plėtotei.
Mokytojų rengimo problemos ir perspektyvos užsienyje ir Lietuvoje
Authors: Petrauskaitė Ramutė , Kučinskas Vytolis
Published: April 2019

Straipsnio tikslas – išanalizuoti ir palyginti dabartines Vakarų Europos, JAV ir Lietuvos mokytojų rengimo ypatybes, problemas ir ateities perspektyvas. Šiuolaikinis pedagogų rengimas vakarų šalyse vis daugiau kritikuojamas dėl jam būdingos inercijos ir konservatyvumo, pedagogikos teorijos ir praktikos integracijos trūkumo. Lietuvos pedagogų rengimo problemos artimos Vokietijos, Prancūzijos, JAV ir kt. šalių pedagogų analizuojamoms kandidatų tapti pedagogikos studentais atrankos, studijų programų sudarymo ir finansavimo, absolventų bedarbystės problemos. Daugiaplanei ir sudėtingai šiuolaikinio mokytojo rengimo problemai spręsti reikalingas sisteminis požiūris ir veiksmai. Tuo tikslu VPU galėtų imtis iniciatyvos ir kartu su Švietimo ir mokslo ministerija koordinuoti visų lygių mokytojų rengimą ir su tuo susijusius mokslinius ir metodinius klausimus. Aukštosios mokyklos nesirūpina savo diplomantų rengimu tolesnei veiklai, t. y. dirbti ne pagal profesiją, papildomai mokytis, persikvalifikuoti (bedarbystės atveju). Mokytojų rengimas, nežinant, ar yra jų paklausa, nuostolingas valstybei, šeimai ir kiekvienam absolventui. Kadangi nemaža dalis jaunųjų mokytojų dirba ne pagal profesiją, būtų tikslinga įvertinti tai ir studijuojant suteikti papildomai specializacijas dirbti kitose veiklos srityse, t. y. turėti ryšių su keliais galimais darbdaviais. Pasigendama mokytojų rengimo ideologijos ir politikos.
Vyresniųjų paauglių dvasinio tapsmo ypatumai
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Šio straipsnio tikslas – aptarti dvasinės sklaidos sampratą ir jos ypatumus paauglystėje, sutelkiant dėmesį į vyresniųjų pauglių požiūrių, išgyvenimų bei elgesio vertybinius pamatus, visų asmens santykių pagrindą. Vyresniųjų paauglių požiūris grindžiamas tiesa, laime, meile ir mandagumu, atmetamas hedonizmas, antihumaniškumo apraiškos, prasmė ir kūryba. Išgyvenimų lygmeniu tik iš dalies tvirtinamos laimės ir meilės vertybės, atvirai apeliuojama į hedonizmą. Prasmė ir kūryba daugeliui vyresniųjų paauglių nežadina pozityvių jausmų. Vertindami savo poelgius, jei iškelia kai kurias meilės apraiškas. Daugumai paauglių svarbu įžvelgti prasmę, bet kartu mažai reikšmės jie teikia intelektui, grožio pajautimui, tiesos sakymui, aukojimuisi. Akivaizdu, kad prasmė, meilė ir kūryba - svarbiausi dvasinės sklaidos rodikliai – nėra giliai įsitvirtinę jų sąmonėje.
Fizikos egzamino metodikos klausimu
Authors: Rupšlaukis Edmundas , Bitinas Bronislovas
Published: April 2019

Pateikiama kiekybinė ir kokybinė 1995-96 m.m. baigiamojo fizikos egzamino rezultatų analizė. Duomenys analizuoti kompiuterine programa PAULA. Skaičiuoti ne tik vienmačiai bei dvimačiai abiturientų aibės skirstiniai, bet ir atlikta testo užduočių faktorinė analizė (taikytas alfa faktorių metodas, kurį pasitelkus patikrinama užduočių sistemos vidinė struktūra), taip pat apskaičiuotos A ir B lygio žinių vienmatės intervalinės skalės; pirminių įverčių svoriai normuoti taip, kad skalė būtų graduojama nuo 0 (mokinys neatliko nė vienos užduoties) iki 1000 (mokinys gerai atliko visas užduotis). Svarbiausias pateiktos analizės rezultatas tai, kad parengtas pagrindas fizikos egzaminui standartizuoti. Turint galvoje, kad mokyklos fizikos kursas yra bemaž nusistovėjęs, pakankamai aiškūs bendrieji reikalavimai abiturientui, kuriam fizikos žinių prireiks toliau studijuojant, toks standartizavimas būtų pravartus. Kita vertus, ši analizė turi ir praktinės reikšmės, nes padeda tobulinti fizikos egzamino turinį, skatina geriau organizuoti patį egzaminą.
Komunikacinė pedagogų kompetencija kaip pedagoginio bendravimo prielaida
Authors: Aukštkalnytė Dėja
Published: April 2019

Straipnyje, analizuojant šiuolaikinių mokslininkų darbus, mėginama paaiškinti pedagoginės komunikacijos esmę. Pedagoginis bendravimas mokslinėje literatūroje atsiskleidžia kaip sudėtingas ir daugiaprasmis reiškinys. Sutariama, jog bendravimas yra ne statiškas bet kintantis, todel vadinamas procesu. Kadangi pedagoginio bendravimo sėkmę lemia mokytojo pasirengimas ir bendravimo teorijos bei praktikos išmanymas, svarbu susiformuoti kuo aukštesnę komunikacinę (bendravimo) kompetenciją, kaip vieną iš pedagoginio meistriškumo išraiškos formų. Pateikiamas komunikacinės kompetencijos modelis, kuris paaiškina komunikacinių gebėjimų ryšius. Įvertinus komunikacinių gebėjimų svarbą komunikacinės kompetencijos formavimuisi bei jos įtaką pedagoginio bendravimo tobulinimui, galima daryti išvadą, jog bendravimo technikos įvaldymas, mokėjimas suvokti ir suprasti bendravimo partnerius, kryptingas naudojimasis verbalinėmis ir neverbalinėmis komunikacijos priemonėmis įgalintų mokytojus ne tik tobuliau perteikti dalykines žinias, bet ir gerinti santykius su mokiniais, padėtų kelti jų savivoką bei savivertę.
Vaiko gyvenimas globos namuose kaip visuomenės problema
Authors: Braslauskienė Rasa
Published: April 2019

Siekdami išsiaiškinti, koks globos namų pedagogo požiūris į bešeimio vaiko auklėjimą, pateikėme anketą: „Auklėjant bešeimius vaikus svarbiausia„." Buvo apklausta per 60 globos namų pedagogų bei medicinos seserų. Atsakymai tokie: artimas bendravimas; nedidelės grupės, kad auklėtojos turėtų galimybę su visais artimai bendrauti; suteikti vaikui nors dalelytę motiniškos šilumos; būti reikliai ir pastoviai; kad vaikas jaustųsi kaip namuose ir jaustų atsakomybę už tuos namus; supažindinti su vaistiniais augalais, jų vartojimu, ligų profilaktika; atsakyti į visus vaikams gyvenime iškilusius klausimus, mokyti savarankiškumo ir kt. Tačiau stebėjimais, įvairiomis apklausomis nustatyta, kad vaikų globos institucijoms vis dar būdingi „paviršutiniški" kontaktai. Vaikai nepatiria meilės, šilumos ir individualaus dėmesio. O žmogus yra gyva ir dinamiška būtybė, kuri savo gyvenime turi daug vaidmenų ir susiduria su įvairiomis problemomis, reikalavimais, turi įvairiausių poreikių. Ypač svarbu, kad pagrindinės reikmės būtų patenkintos jau pačioje žmogaus formavimosi pradžioje, taip pat ir vėliau.
Visuomenės institucijų reitingas: mokinių nuomonė
Authors: Stulpinas Tomas
Published: April 2019

Pristatomas mokinių nuomonės apie visuomenės institucijas tyrimas. Tyrimas atskleidė visuminį pagrindinių visuomenės institucijų vaidmenį pasaulietinės bendrojo lavinimo mokyklos mokiniams. Tyrimu nustatyta: paskirų institucijų poveikio ypatumai, dinamika priklausomai nuo mokinių amžiaus, jų įtaka skirtingos lyties ir gyvenamosios vietos respondentams. Išskirtos visuomenės institucijos pagal svarbą mokinių vertinamos tokia tvarka: šeima, draugai, pedagogai, klasės bendruomenė, bažnyčia, žiniasklaida. Statistinis tyrimas parodė, jog respondentų nuomonės, nors ir šiek bei tiek panašios, yra labai išsisklaidžiusios. Atsakymų įvairovė rodo mokinių nuostatų diferencijavimąsi.
VU Edukologijos katedros archyvas
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Spausdinama Vilniaus universiteto Edukologijos katedros archyvo medžiaga, iš kurios matyti katedros istorija, jos gyvenimo reikšmingesni įvykiai. Tuo norima pradėti spausdinti visų aukštųjų mokyklų pedagogikos katedrų svarbesnes kronikas, ryškesnius laimėjimus, netektis. Neturi likti užmarštyje žmonės, kurie tarnavo Lietuvos švietimo tobulinimui, ugdymo mokslo kūrybai.
Sąveika ugdymo moksle
Authors: Montvilaitė Sigita
Published: April 2019

Pedagoginis procesas, kaip ir visas socialinis bei dvasinis visuomenės gyvenimas, vyksta pagal bendrus dėsningumus, kurių vienas svarbiausių yra sąveika. Pedagogo ir ugdytinio bendravimas, kaip subrendusios ir bręstančios asmenybių sąveika, keitimasis informacija bei tarpusavio supratimas, sąlygoja ugdymo proceso vyksmą ir jo efektyvumą. Konstrukcinė sąveika, grindžiama santykių abipusiškumu, lygybe, lygiavertiškumu, aktyvumu, veiklumu ir kt. principais, garantuoja ne tik ugdymo proceso kokybę, bet ir sėkmingą asmenybės brendimą. Šią problemą tyrinėjo žymus tarpukario Lietuvos pedagogas Jonas Vabalas-Gudaitis. Savo pedagoginiuose ir psichologiniuose straipsniuose Vabalas-Gudaitis pabrėžė, jog demokratiškas ugdytinio ir ugdytojo bendravimas, paremtas asmens laisve ir kartu atsakomybe, turi įtakos ne tik mokymosi sėkmingumui, bet ir padeda ugdyti įvairias besimokančiojo asmenybės savybes: savarankiškumą, iniciatyvumą, veiklumą, atsakomybę, savigarbą ir kitas.
Atmintis ir mokymas
Authors: Jatautaitė Dileta
Published: April 2019

Straipsnio tikslas – apžvelgti įvairius atminties ypatumus, svarbius, mokant užsienio kalbų. Siekdama anglų kalbos metodikos pritaikymo geresnei atminčiai ugdyti, kėliau tikslą išnagrinėti atmintį, struktūrą, funkcijas, veiksnius, rūšis. Pateikta detali atminties psichologinių tyrimų analizė ir kalbinės informacijos vaidmuo atminties vyksmuose atskleidė galimybes ją panaudoti mokant įvairių programinių dalykų vidurinėje mokykloje, ypač tų, kuriems reikalinga atmintis, pavyzdžiui, užsienio kalbai. Antra vertus, atminties psichologijos žinios padeda tobulinti mokymo metodus, kuriais ji pati lavinama.
Apie psichopedijos dalyką ir žmogaus ugdymą
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Pedagogų rengimo mokslinis pamatas yra įvairūs edukologijos dalykai. Jais remiantis, mokoma ugdyti jaunąją kartą socialiai vertingam gyvenimui, bet mažiau akcentuojamas žmogaus psichiniL) ir dvasinių galių ugdymas. Štai naujausias N. L. Gage ir D. C. Berliner pedagoginės psichologijos vadovėlis teikia informacijos labiau apie psichinį vyksmą ir savybes, bet beveik visiškai netyrinėjo technologijos, ką ir kaip ugdyti žmogaus fizinėje, psichinėje ir dvasinėje struktūroje. Tai turėtų atlikti ne pedagoginė psichologija, bet psichologinė pedagogika (psichopedija). Problemai tirti pasirinktas sisteminės analizės metodas, leidžiantis psichopediją nagrinėti kaip visumą, o žmogaus ugdymo sistemoje išskirti svarbiausią jos elementą - asmenybę. Šio straipsnio tikslas ir yra bandymas ištirti psichopedijos dalyką kaip mokslą ir visybinę žmogaus struktūrą, kurios esminiais elementais ji turėtų domėtis.
Šiuolaikinės švietimo raidos ypatumai Europos Sąjungos šalyse
Authors: Kučinskienė Ramute
Published: April 2019

Europos Sąjungai (ES) priklauso gana skirtingos savo istorija, socialiniu ir ekonominiu lygiu bei švietimo tradicijomis ir laimėjimais. Pastaruoju metu jos vis labiau telkia pastangas ieškodamos bendrų sprendimų aktualiosioms vaikų ir jaunimo ugdymo problemoms spręsti. Straipsnyje apžvelgiamos bendriausios pastarųjų poros dešimtmečių švietimo kaitos ypatybės ir tendencijos ES šalyse. Ypač daug dėmesio skiriama švietimo tikslų, mokymo turinio, mokytojų veiklos ir rengimo, bei pagalbos moksleiviams klausimams.
Lietuvos pedagoginės bendruomenės narių požiūrio į švietimo reformą raida
Authors: Želvys Rimantas
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjamas švietimo vadybos dalykas ir raida, pateikiamas vadybos apibrėžimas, apibūdinamas ryšys su giminingomis sąvokomis, švietimo vadybos santykis su bendrąja vadyba. Išsamiau aptariamos keturios pagrindinės vadybos funkcijos: p/anavimas, organizavimas, vadovavimas ir kontrolė.
Mokyklos nelankymas: pedagogų nuomonių interpretacija
Authors: Dereškevičius Pranas
Published: April 2019

Straipsnyje mėginama atskleisti mokyklos nelankymo priežastis. Remiantis autoriaus ir kitų Lietuvos bei užsienio tyrinėtojų duomenimis, analizuojamos ne tik socialinės ir ekonominės priežastys, bet ir vidinės, apibūdinančios pačių mokinių nenorą mokytis. Taip pat palyginami rajonų ir miestų mokyklų nelankantys moksleiviai ir jų šeimų bruožai.
Vyresniųjų paauglių požiūrio į dorines vertybes dinamika
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiama vyresniųjų paauglių santykių su dorinėmis vertybėmis pokyčiai per 15 metų. Gretinamas tos pačios mokyklos moksleivių požiūris į jautrumą, pareigingumą, atsakingumą bei teisingumą ir savo elgesio vertinimai pagal minėtas dorines vertybes.
Mokytojų ir mokinių bendravimas tikybos pamokoje
Authors: Dzenuškaitė Stasė
Published: April 2019

Straipsnyje, remiantis žymių filosofų ir pedagogų darbais, aptariama bendravimo reikšmė religijos pedagogikoje. Ypač pabrėžiama krikščioniškomis vertybėmis grindžiamo mokytojo ir mokinių bendravimo svarba per tikybos pamokas.
Šiuolaikiniai mąstymo ir jo ugdymo tyrimų projektai
Authors: Duoblienė Lilija
Published: April 2019

Straipsnyje analizuojama įvairaus amžiaus ugdytinių gero mąstymo samprata šiuolaikinėse ugdymo teorijose. Atskleidžiama mąstymo ugdymo kilmė, klasikinės pedagogikos požiūris į mąstymą, įvairios šiuolaikinės mąstymo ugdymo strategijos ir pagrindinės tendencijos.
Ikimokyklinio ugdymo sisteminė kaita Europos Bendrijos ir pokomunistinėse šalyse
Authors: Juodaitytė Audronė
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiami tie universalūs socialiniai-edukaciniai pokyčiai, kurie lėmė ikimokyklinio ugdymo sisteminę kaitą Europos Bendrijos šalyse ir suponavo naujo tipo ikimokyklinio ugdymo įstaigos modelį bei turėjo įtakos humanistinėms vaikų ugdymo sistemoms funkcionuoti ir joms palaikyti per tėvų švietimą. Nušviečiamos ikimokyklinio ugdymo sisteminių pokyčių, vykstančių pokomunistinėse Europos šalyse, kryptys. Apibūdinamos pagrindinės kaitos tendencijos ir tolesnės šios kaitos projekcijos.
Dvasinio krikščioniškojo ugdymo( si) prielaidos Lietuvos aukštojoje mokykloje
Authors: Karaliūtė Aušra
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama krikščioniškojo dvasingumo samprata, pateikiami duomenys apie krikščioniško dvasinio ugdymo būklę kai kuriose Lietuvos aukštosiose mokyklose, atskleidžiantys studentų tikėjimo, dalyvavimo religinėse apeigose bei krikščioniškajame gyvenime ypatybes. Atsižvelgus į teigiamą studentų požiūrį į dvasinį ugdymą(si), apibrėžiamos konkrečios jo prielaidos aukštosiose mokyklose.
Lietuvos profesinio rengimo modeliavimo galimybės
Authors: Masaitytė Ramunė , Brunevičiūtė Raimonda
Published: April 2019

Straipsnyje analizuojamos Europoje vykstančių švietimo reformų tendencijos; pagrindinis dėmesys skiriamas profesinio rengimo posistemei, sprendžiančiai sekundariniu lygmeniu siekiančių įgyti profesiją, tarp jų ir nemotyvuotų mokymuisi jaunuolių socializacijos problemas: aptariamos profesinio rengimo kaitos tendencijos, strategijos ir pristatomi bei palyginami profesinio rengimo modeliai, akcentuojant bendrojo modelio, taikomo Lietuvoje, pranašumus.
Informacijos vaidmuo formuojant moksleivių profesinį apsisprendimą
Authors: Jankevičius Stasys
Published: April 2019

Straipsnyje, remiantis įvairių veiklos motyvacijos koncepcijų analize ir apibendrinimu, pateikiamas profesijos rinkimosi motyvacijai tinkamas sprendimo priėmimo modelis, pagrindžiama jo struktūra ir galimybė formuoti sprendimą remiantis informacija.
Pedagoginių apmąstymų šventė
Authors: Nazelskis Eugenijus
Published: April 2019

Apie mokslinę konferenciją “Švietimo reforma Lietuvoje”, skirtą profesoriaus habilituoto daktaro Leono Jovaišos 80-mečiui.
Pratarmė
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Devintame šio leidinio tome aptariamos aktualios ugdymo ir švietimo problemos, iškylančios XXI amžiaus pradžioje įvairių tipų mokykloms.
Vertybių intemalizacijos pokyčiai vyresniame mokykliniame amžiuje
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiami aukštesniųjų klasių mokinių vertybių internalizacijos pokyčiai, įvykę per pastaruosius trejus ketverius metus. Gretinama 1998 metų ir 2001 metų X-XI klasių moksleivių žinomų dvasinių vertybių diapazonas, jų esmės bei prasmės įžvalgos, požiūrių į vertybes palankumas, taip pat emocinių išgyvenimų kryptingumas, parodantis moksleivių sąlytį su tam tikrų rūšių vertybėmis.
Šeimos poveikis paauglių lytiniam elgesiui
Authors: Ustilaitė Stasė
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiamas šeimos poveikis paauglių lytiškumo raiškai. Remiantis empirinio tyrimo duomenimis, išryškinami šeimos socialinės aplinkos veiksniai, tėvų-paauglių ir tėvų tarpusavio santykių būdingiausi bruožai, lemiantys ankstyvą paauglių seksualinę patirtį.
Moksleivių požiūris į mokyklos modernizavimą ir savo vaidmens suvokimas
Authors: Gumuliauskienė Aušrinė
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiama moksleivių modernios mokyklos vizijos ir misijos samprata, požiūris į savo vaidmenį, modernizuojant mokyklą, lyginami moksleivių ir pedagogų požiūrio tyrimo rezultatai. Svarbiausias demėsys sutelkiamas į problemas, kurias, moksleivių požiūriu, turi spręsti mokykla, modernizuodama savo veiklą bei mokytojų ir moksleivių tarpusavio santykius. Taip pat apibūdinami moksleivių įsivaizduojami modernios mokyklos tikslai, veiklos kryptys, mokyklos ir visuomenės santykiai.
Mokinių mokymosi rezultatų vertinimo psichopedagoginiai pamatai
Authors: Šventickas Algimantas
Published: April 2019

Šiame straipsnyje analizuojama įvairus požiūris į mokymosi rezultatų vertinimą. Pateikiamos skirtingos užsienio šalių ir Lietuvos autorių nuomonės, jų išvados ir rekomendacijos šiuo klausimu. Detaliai aprašomas empirinis tyrimas, kur greta pateikiami mokinių ir mokytojų samprotavimai apie mokymosi rezultatų vertinimą bei ugdymo proceso organizavimą.
Apie Lietuvos Respublikos švietimo įstatymo projekto pirmąją 2001 10 12 redakciją
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiama keletas dabarties Švietimo įstatymo projekto analizės faktų, interpretuojamų pagal Lietuvoje vyraujančias edukologijos ir psichologijos mokslų nuostatas. Administraciniai ir teisiniai šio įstatymo projekto aspektai neanalizuojami.
Pagrindinės mokyklos auklėtinių profesiniai idealai
Authors: Stulpinas Tomas
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiami dviejų bendrojo lavinimo mokyklos pakopų – ketvirtų ir baigiamųjų klasių – mokinių apklausos apie būsimos pageidaujamos darbo veiklos sritis tapus suaugusiais duomenys. Ugdytiniai nusako savo profesinius idealus ir jų pasirinkimo motyvus.
Mokslas, menas ir krikščioniškasis identitetas
Authors: Lombaerts Herman
Published: April 2019

Krikščionybė reikšmingai prisidėjo ir prie mokslo, ir prie meno raidos. Vis dėlto religijos, mokslo ir meno pokalbis judrus, kai visos trys sritys išsivystė savitą apimtį. Naujos įžvalgos, savisąmonė ir visuomeninė kaita visose religijose bei kultūrose atitolino nuo tradicinio žvilgsnio į mokslą, meną ir religinį gyvenimą. Moderniais laikais pasikeitė ir juslinis pasaulis, vis labiau traktuojamas kaip komunikacija informacijos gausoje. Tiek reformacija, tiek kontrreformacija naudojo tradicinius būdus skleisti savo nuostatas ir dabar drauge susitinka šių dienų pakitusia savisąmone ir bendravimo būdais. Keitėsi ir meno sąvoka – nuo reprezentacinės j simboline, todėl nebėra visuotinių meno supratimo dėsnių, o menas skatina naujas įžvalgas, kurios sukrečia ir išjudina, ugdo vaizduotę ir mąstymą. Tai yra meno šviečiamasis vaidmuo. Labiau imanentinis gyvybės versmės supratimas reiškiamas religine simbolika, kuri nebėra reprezentacinė, tačiau susijusi su žmogaus asmeniniu ieškojimu, klausimais ir atradimais.
Įgimtosios sambūvio galios ir jų plėtra
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjama nauja santaros ugdymo problema remiantis prigimtiniu bendravimo vyksmu.
Glotoedukologinės paradigmos pagrindinės dimensijos
Authors: Šernas Vytautas
Published: April 2019

Pažymint, kad koordinuotoji daugiakalbystė, kai besimokantieji taisyklingai reiškia mintis gimtąja ir svetimomis kalbomis, yra pagrindinis formaliojo kalbų mokymo(-si) uždavinys, straipsnyje pristatomas glotoedukologinis modelis. Šio modelio pagrindas yra daugiakalbystės psichologija, orientuojanti pedagogą siekti formuoti grynąją, koordinuotąją, tvarkingąją, organinę, daugiakalbystę. Straipsnyje taip pat aptariamos glotoedukologinės paradigmos dimensijos, svarbiausioji kurių - kalbų, kultūrų ir individo patirties saveika. Įvardyti išoriniai ir vidiniai veiksniai formuojant grynąją daugiakalbystę, susiję su pedagogo nuostatomis, jo vadybiniais, strateginiais gebėjimais reguliuoti jų sąveiką, taip pat su besimokančiųjų nuostatomis, interesais, poreikiais, motyvais ir nuostatomis siekti savarankiškai mokytis vienos ar kitos kalbos.
Matematikos gebėjimų testo diagnostinės kokybės charakteristikos
Authors: Kiseliovas Arkadijus , Kiseliova Danutė
Published: April 2019

Straipsnyje analizuojamos ketvirtų klasių moksleivių baigiamojo matematikos gebėjimų testo skaičiavimo užduočių diagnostinės kokybės skaitinės charakteristikos: sunkumo indeksas, standartinis nuokrypis ir t. t. Testo užduočių vidaus struktūra papildomai nagrinėta alfa faktorinės analizės metodu. Pateikiami skaičiavimo užduočių interkoreliacijos ir faktorinės koreliacijos koeficientai bei matematinio faktorinės analizės modelio parametrai. Tyrimo imtis 1141 ketvirtokas iš įvairių Lietuvos miestų ir rajonų mokyklų.