Water-based regional security complexes in the Middle East and North Africa: the Jordan River, the Tigris–Euphrates river system, the Nile – what role, if any?
Authors: N. Rózsa Erzsébet 
Published: June 2023

Abstract.

Water and rivers have played an essential role in the existence and development
of mankind ever since the most ancient times. The first great civilizations
emerged along the great rivers: along the Jordan, the Tigris–Euphrates and the
Nile in the Middle and East North Africa (and elsewhere, such as along the
Ganges-Brahmaputra system). While nowadays this very same region is exposed to
probably the most severe water shortage and even scarcity, declining water
resources are expected to cause major issues in the region due to the population
increase and the effects of climate change. This may soon result in water
related local or regional conflicts if not wars. The paper examines what role
water plays in the rationale of regional security (sub-)complexes of the Middle
East and North Africa, respectively.

Összefoglalás.

A víz és a folyók a legrégebbi idők óta alapvető szerepet játszottak az emberiség
létében és fejlődésében. Az első civilizációk a nagy folyók mentén alakultak ki,
a Közel-Keleten és Észak-Afrikában a Jordán, a Tigris-Eufrátesz, illetve a Nílus
mentén (a világ más térségeiben pl. a Gangesz vagy az Indus mentén). Míg ma
ugyanez a térség a legnagyobb vízszűkösségnek, sőt, vízhiánynak van kitéve, a
népességnövekedés és a klímaváltozás következtében fogyatkozó vizek hamarosan
konfliktusokhoz, szélső esetben vízháborúkhoz vezethetnek. A jelen tanulmány azt
vizsgálja, hogy milyen szerepet játszik a víz a Közel-Kelet és Észak-Afrika
regionális biztonsági komplexumainak létrejöttében.

Bár a Közel-Kelet és Észak-Afrika régióját számos különböző keretben lehet
kijelölni – a történelmi, vallási, kulturális és/vagy politikai jellemzőktől a
természeti kincsekig, vagy azok hiányáig –, a három nagy folyamrendszer, a víz
és a klímaváltozás következtében egyre növekvő vízszűkösség és vízhiány magukban
hordozzák mind az együttműködés, mind a konfliktusok, illetve háborúk
(vízháborúk) lehetőségét.

A saját – akár belsőnek is tekinthető – földrajzi jellemzők mellett azonban a
térségre gyakorolt külső hatások, elsősorban az európai gyarmatosítás alatt
meghúzott államhatárok, azaz a területi állam fogalmának bevezetése, a sok
helyen ma is érvényes vízmegosztási egyezmények tovább bonyolították a
helyzetet. Az immár száz éve megállapított határok között az államok saját
érdekei versengést eredményeztek, ami – az időközben zajló népességrobbanás
következtében – egyre súlyosabb érdekellentétekhez vezettek/vezethetnek. Ezek
egyik legfontosabb kérdésévé a víz és a vízhez való hozzáférés válik. Így bár a
víz nem feltétlenül az elsődleges oka a regionális biztonsági komplexumok
kialakulásának, a jövőben egyre fontosabb meghatározóvá válik.

Ugyanakkor a Közel-Kelet és Észak-Afrika három folyamrendszerének mint biztonsági
komplexumoknak a hátterében a víz különböző aspektusai állnak. A Jordán-folyó
esetében a vízmegosztás problémái és együttműködései alapvetően Izrael Állam
megalakulásához, az arab-izraeli háborúkhoz és békefolyamathoz kapcsolódnak. A
Tigris-Eufrátesz esetében az 1990-es években a víz elsősorban mint stratégiai
szállítási útvonal jelentett biztonságpolitikai kihívást, amennyiben Irak
háborúiban az olaj kijuttatása a világtengerekre volt a cél. A Nílus esetében
azonban – tulajdonképpen az ókor óta változatlanul – az egyiptomi lakosság
vízzel és élelemmel való ellátása, életének biztosítása a cél, miközben
Etiópiában – emellett – az ország áramellátása az elsődleges. Azt mondhatjuk
tehát, hogy bár a jövő konfliktusainak egyik fő oka valószínűleg a víz
lesz/lehet, a víz különböző fenyegetéseket és lehetséges konfliktusokat idézhet
elő: az élet és megélhetés veszélyeztetésétől a közlekedésen és
szállítmányozáson keresztül az áramellátásáig.