bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
ОСОБЛИВОСТІ СТИЛЮ «РУНА ОРОШЕННОГО» ДИМИТРІЯ ТУПТАЛА
Authors: Іртуганова Тетяна , Літвінова Марина
Published: April 2023

У статті аналізуються особливості стилю збірки оповідань-­міраклів «Руно орошенноє» Димитрія Туптала. Вплив барокової практики та європейської католицької культури помітний не тільки в структурі, а й у поетиці збірки.Загалом у тогочасних риториках термінологія стилів відзначалася значним ступенем синонімії, нерідко тавтоло­гією. Тому З. Риндух обрав 25 суттєвих термінів, які описували різновиди й відмінності стилів. Усі вони виводилися  з головного дерева трьох родів мовлення (tria genera dicendi). На основі цієї класифікації спостерігаємо змішаність декількох стилів, проте головним серед них виступає поважний. Елементи ерудиційного стилю фіксуємо в цьому творі, коли автор цитує богословів, деякі наукові відомості, характерні для тогочасного автора, або теоретичні догми православ’я.
ВИЗНАЧНОМУ УКРАЇНСЬКОМУ СЛАВІСТУ СВІТЛАНІ МИКОЛАЇВНІ ПАХОМОВІЙ – ІЗ ПОШАНОЮ ТА ВДЯЧНІСТЮ!
Authors: Петріца Наталія
Published: April 2023

Ювілеї
ЛІНГВОСТИЛІСТИЧНІ ОСОБЛИВОСТІ МЕДИЧНОЇ ТЕРМІНОЛОГІЇ УКРАЇНСЬКОЇ ТА АНГЛІЙСЬКОЇ МОВ
Authors: Ісаєва Оксана , Назаренко-Крейн Тетяна
Published: April 2023

Лінгвісти нині приділяють багато уваги вивченню закономірностей творення термінів, їх структури та семантики, оскільки термінологічна система сфери медицини стрімко зростає. Медична термінологія вважається однією з найдавніших фахових термінологій і характеризується складною історією розвитку, тому для коректної стандартизації медичних термінів першочерговою передумовою є вивчення її історичних аспектів, поетапної асиміляції та функціонування у мові­-рецепієнті. Українська мова лише виступає мовою­рецепієнтом для медичних термінів, тобто послуговується лексемами англійської, латинської, грецької і французької мов, водночас англійська мова має статус мови-­продуцента. Англійськомовні терміни швидко інтегруються не лише в медичну термінологію, але й у терміно­системи суміжних галузей
WEBSІTE LОCАLІZАTІОN АND TRАNSLАTІОN
Authors: Tomenchuk Maryana , Chechur Tetiana
Published: April 2023

У статті описано компоненти та складники вебсайтів, що є важливим для адекватного перекладу з англійської українською мовою в процесі їх локалізації, та досліджено особливості й можливості Інтернет-перекладу.Досягнення поставленої мети зумовило необхідність розв’язання таких конкретних завдань, що з неї випливають:розглянути вебсайт як лінгвістичне явище, а також визначити специфіку тексту вебсайтів;дослідити проблеми перекладу в процесі локалізації вебсторінок;викласти лінгвістичні аспекти перекладу.Об’єктом дослідження є опосередкована Інтернетом комунікація в мультикультурних та мультилінгвальних контекстах, предметом – локалізація вебресурсів як ключовий чинник адаптування сайтів у мультикультурному та мультилінгвальному середовищах, а також збереження національної самобутності, які характерні для сучасного суспільства.Міждисциплінарний характер дослідження зумовив необхідність застосування різних методів роботи з фактологічним матеріалом: методу аналізу українських відповідників, узагальнення  й систематизації, а також концептуального, контекстуального, порівняльно-зіставного, методів лінгвокультурологічного коментарю та інтерпретації результатів дослідження.Новизна дослідження полягає в аналізі елементів вебсайтів та описі їх особливостей, які не відповідають загальним правилам використання.Отримані результати. Контекстуальний та функціональний аналіз дає змогу визначати номінативну, експресивну, оцінну, функції складників вебсайту. Метод застосування словникових дефініцій та порівняльний аналіз українських відповідників слугують для визначення способів формування та перекладу їх складників.Практична цінність отриманих результатів та висновків зумовлена тим, що вони можуть бути використані в курсах теорії та практики перекладу, когнітивної лінгвістики та стилістики сучасної англійської мови.
МОВНЕ ЗАКОНОДАВСТВО УКРАЇНИ В ПРОЄКЦІЯХ ОНЛАЙНОВОГО МЕДІАПРОСТОРУ ЗАКАРПАТТЯ
Authors: Шумицька Галина , Путрашик Василь
Published: April 2023

Стаття присвячена огляду важливих мовнополітичних подій в Україні за період «весна-літо 2019 року», серед яких й ухвалення довгоочікуваного закону «Про забезпечення функціонування української мови як дер- жавної». Йдеться також про реакцію на ці події всередині країни та за її межами, зокрема в Росії й Угорщині. Предметом аналізу став контент найбільш відвідуваних новинних сайтів Закарпаття («Uzhgorod.net.ua», «Закарпаття онлайн», «Mukachevo.net», «Перший кабельний», «PMG.ua», «Голос Карпат» та ін.) за цей період з метою виявлення публікацій вказаної тематики та дослідження їх змісту. Так, пильну увагу до мовнополітичної проблематики виявляє сайт Медіацентру УжНУ, що є складником вебпорталу Ужгородського національного університету: у його структурі є окремий розділ під назвою «Мовні справи» з публікаціями широкого тематичного і проблемного спектру. Матеріали цього ресурсу, а також сайту МОНУ активно републікує «Освітній портал Закарпаття», значно розширюючи авдиторію чи- тачів, у тому чисті й за межі області, адже вебресурс входить до джерел наповнення новинної стрічки «UKR.NETу». Найвідвідуваніші новинні ресурси області «Закарпаття онлайн», «Mukachevo.net», «Uzhgorod.net.ua» також демонструють проукраїнський вектор у висвітленні мовної проблематики, переважно перепубліковуючи короткі замітки про найголовніші навколомовні події з інших інформаційних ресурсів зі внутрішніми перехресними гіперпосиланнями на матеріали подібної тематики. І хоч на інших аналізованих сайтах виявлена низка публікацій відчутно проросійського чи проугорського спрямування в аналізованому аспекті, втішає те, що авдиторія вебресурсів, які стоять на твердих державницьких позиціях у мовному питанні, набагато численніша, а це дає підстави сподіватися на зміцнення націєцентричної свідомості більшої частини українського соціуму на Закарпатті.
ОСОБЛИВОСТІ СЮЖЕТОТВОРЕННЯ ПОВІСТІ «ПЛОЩА» СЕРГІЯ СТЕПИ
Authors: Ігнатович Олександра
Published: April 2023

У статті досліджуються особливості сюжетотворення повісті Сергія Степи «Площа». Вказується, що твір побудований на сюжеті-загадці при застосуванні концентричного типу сюжету, в якому чітко з’ясовуються причиново-наслідкові зв’язки (зумовлені також і сюжетними функціями героїв), які стягують епізоди твору в смисловий вузол. Простежується, що твір має мозаїчну будову, яка підсилюється часопросторовими перенесеннями. Сюжет оприявлює філософську проблематику, причому питання життя, любові, смерті, щастя проступають у повісті через образ площі, яка не є живим предметом, але набуває символу вічної Ітаки, ставши поруч із персонажами твору.
ПСИХОАНАЛІТИЧНЕ ПІДҐРУНТЯ ОБРАЗІВ ЯЗИЧНИЦЬКИХ БОГІВ В УКРАЇНСЬКІЙ МІФОЛОГІЇ ЗАКАРПАТТЯ
Authors: Тиховська Оксана
Published: April 2023

У статті осмислюється психологічне підґрунтя образів язичницьких богів в українській міфології. Джерельною базою дослідження стали статті Ф. Потушняка «Залишки ідолопоклонства» (1942), «День святого Георгія в народних віруваннях» (1942), для типологічного зіставлення використані розвідки В. Войтовича, Я. Головацького, Г. Лозко. Методологія статті базується на працях Дж. Кемпбелла, Е. Нойманна, К.-Г. Юнга. Космогонічні та теогонічні міфи різних народів світу відображають прагнення людини впорядкувати уявлення про структуру Всесвіту, усвідомити зв’язок між проявленим і непроявленим буттям. Крізь призму психоаналізу ми розглядаємо українських язичницьких богів як різноманітні персоніфікації архетипу Самості. Архетип Самості, що є уособленням божественної мудрості в міфах, легендах та народних повір’ях, зазнав розщеплення й спроектувався на групу богів, кожен з яких має свою «сферу впливу» й відповідно стає більш зрозумілим та досяжним для людини. Постать добро- го Бога в українській міфології (центральний архетип) розщеплюється на образи сонячних богів (Перуна, Дажбога, Коляду, Ярила, Купайла), богів-покровителів стихій та ремесел (Велеса, Стрибога, Хорса, Дану), богинь кохання та сім’ї (Берегиню, Ладу, Лелю, Рожаниць), які згодом переплелися з образами християнських святих. Існування вірувань язичників у розмаїтий пантеон богів зумовлене їх прагненням здобути підтримку в тій чи іншій сфері життя, де власних сил та знань замало. Божества, що асоціювалися зі світлом та сонцем, є подібними за своїми функціями в різних світових міфологіях. Віра у сонячних богів також відображала прагнення наших предків до духовного просвітлення й пізнання істини. Сварог, Дажбог, Перун сприймалися як уособлення вищої мудрості та добра, їм приписувалися функції батька, здатного піклуватися про дітей. А це зумовлює їх семантичну близькість з архетипом Самості. Перун, Даж-бог, Стрибог, Велес, Хорс, Лада, Дана та інші світлі, добрі боги в українській міфології мали свої атрибути, специфічні сили, наділялися спектром властивостей, які відрізняли їх одне від одного. Прикметно, що божества-чоловіки тісніше були пов’язані з вогнем і світлом, а жіночі – зі стихією води. Існували ритуали, через посередництво яких наші предки намагалися їх задобрити. Люди прагнули подолати свій страх перед смертю й природними стихіями внаслідок чого їх уява породила образи богів, які цими стихіями могли б керувати. Психіка людини сформувала системи політеїзму та генотеїзму, оскільки здатна породжувати символічні образи, які, у свою чергу, увиразнюють значення первісних архетипів.
ВПЛИВ ТЕЛЕБАЧЕННЯ НА ФОРМУВАННЯ ЗДОРОВ’Я ЯК ОСНОВНОЇ ВІТАЛЬНОЇ ЦІННОСТІ ЛЮДИНИ
Authors: Лівіцька Оксана
Published: April 2023

У статті проаналізовано вплив та роль телебачення на формування здоров’я як важливої життєвої цінності сучасної людини. З’ясовано, що в українському телеефірі транслюється ряд програм, які присвячені здоровому способу життя, харчуванню, безпеці тощо. Однак функціонують телевізійні матеріали, у яких зображується агресія, насильство, зловживання людьми шкідливими звичками, що негативно впливають на суспільство.
ПРОБЛЕМА ПРОФЕСІЙНОЇ ДИСКРИМІНАЦІЇ ЖІНОК В УКРАЇНСЬКІЙ ПРЕСІ 1920‒1930-х РОКІВ
Authors: Хамедова Ольга
Published: April 2023

У статті досліджується репрезентація проблеми дискримінації жінок за гендерною ознакою у професійній сфері в українській пресі 1920‒1930-х років, визначаються технології і способи її медіаконструювання, простежується, яким чином ідеологічні дискурси впливали на громадську думку про професійну зайнятість жіноцтва.
«ГОЛОСИ МИНУЛОГО» В СУЧАСНІЙ УКРАЇНСЬКІЙ ФРАЗЕОЛОГІЇ
Authors: КАРПІЛОВСЬКА Євгенія
Published: April 2023

У статті обговорено цінність фразеологізмів для вивчення не лише історії матеріальної і духовної культури народу, особливостей його мовної свідомості, а й для аналізу специфіки національномовної концептуалізації, категоризації та аспектуалізації світу, оцінки діяльності людини, засобів, залучених до створення мовної картини світу певної національної спільноти, її мовомислення. зокрема, вивчення історичної перспективи словотворення. Для ана- лізу обрано фразеологізми сучасної української мови, які містять похідні слова, не вживані нині самостійно у мовній практиціі.Такі деривати становлять результат різних словотворчих процесів: універбізації (содухи, безрік, отченаш), безафіксного (угав, упин, спин) та афіксального (драла, останок, перестанок) словотворення, є серед них історизми (віть) та архаїзми (дмухач).Аналізовані деривати в складі фразеологізмів виявляють різний ступінь затемнення семантики. Мінімальний ступінь виявляють універби, у яких не змінилася або змінилася мінімально форма компонентів твірної словосполуки (отченаш, безвік), максимальний – деривати, у яких форма одного з компонентів твірної словосполуки зазнала редукції (спасибі, безцінь). Втрату первісної семантики слова зумовлює його вихід з активного вжитку (драла, дмухач, віть), а також заміна іншим у словозмінній парадигмі слова (содухи).Завдяки стабільності та відтворюваності фразеологія зберегла донині такі деривати, що втратили власне значення і потребують етимологічного аналізу. Їхній зв’язок зі спільноструктурними дериватами в сучасній українській мові уможливлює виявлення ширшого потенціалу певних моделей словотворення в історичній перспективі розвитку української мови. Проаналізована похідна лексика становить «голоси минулого», що вказують на стан українського словотворення в давнину, збережені сучасною українською фразеологією, які потребують всеохопного вивчення дери- ватологами як у синхронії, так і в діахронії.
KONCEPT SVOJ V SLOVENSKÝCH FRAZÉMACH
Authors: KESSELOVA Jana
Published: April 2023

Koncept svoj je jednou časťou protikladu svoj verzus cudzí, ktorý patrí medzi základné antropologické pro- tiklady. Ide o opozíciu, ktorá zasahuje naše prežívanie sveta a je výsledkom pohľadu na svet cez viaceré kritériá hodnotenia. Cieľom tejto štúdie je objasniť, akým spôsobom koncept svoj interpretujú používatelia slovenčiny a aké hodnoty sa im s kon- ceptom svoj asociujú. Objektom výskumu sú lexikálne jednotky s výraznou hodnotiacou funkciou – frazémy, ktoré sme čerpali z lexikografických príručiek, zo Slovenského národného korpusu a zo zbierky A. P. Zátureckého (1897). Rozsah vzorky je 112 frazém možno kategorizovať takto: a) Frazémy s funkciou hodnotiacich postojov. Koncept svoj je spätý najmä s pozitívnym hodnotením. Vo frazémach sa koncentrujú uzlové body hodnotenia, a to od „stavu sveta“, cez správanie človeka, kognitívne schopnosti, výkon človeka až po prežívanie. Hodnotiace postoje majú graduálny charakter. Posesívum svoj konštruuje i eufe- mistické pomenovania negatívne prežívaných javov (vek, starosti, smrť), ambivalentné kontextovo závislé postoje a negatívne hodnotiace postoje. b) Frazémy s funkciou zvýrazniť orientáciu na seba, na subjektivitu a svojskosť človeka v kľúčových stránkach života (v myslení, prežívaní, konaní, reagovaní na stimuly, zábave, sebahodnotení, sebaidentifikácii aj celkovom po- nímaní života. c) Frazémy s funkciou zvýrazniť orientáciu na iného človeka. Preferenčný princíp výberu v sociálnych vzťa- hoch, ako vyplýva z frazém, je blízkosť a známosť. Kým v starších frazémach svoj reprezentuje rodinnú blízkosť, v novších frazémach svoj predstavuje blízkosť v názoroch, osobnú známosť, ale aj oddanosť, spoľahlivosť, zaviazanosť a spriaznenosť.
VOCABULARY FLEXIBILITY AND DEVELOPMENT PROMOTED BY COVID-19 PANDEMIC
Authors: KRAPIVNYK Hanna
Published: April 2023

The ongoing coronavirus outbreak and pandemic have dramatically changed the worldwide life landscape in many respects, and, in particular, the language situation, which has revealed that at their present stage of development, language systems and their vocabularies are much more dynamic than they used to be. It is especially evident in English since it is used around the globe for international communication. The virtual global hypertext, as the totality of the existing texts, is currently overloaded with the virus-related existing and new vocabulary. The thing is that even the existing lexis is being frequently used in a misleading way to confuse or scare the audience. Therefore, it is relevant and worth studying those rapid lexical and semantic changes that have been occurring over the past several months in relation to the description of the novel coronavirus phenomenon in question. The study aimed at analysing the rapid processes developing in the English vocabulary due to the coronavirus pandemic as an extralinguistic factor. The empirical material included English-language media texts of the early 2020. It appears that the new virus naming was an evolutionary process that included a number of versions that finally resulted in the generally accepted formal name of Corona Virus Disease 2019, or its generally accepted shortened and thus economical form Covid-19/COVID-19. In total, 21 options of nomination in question were found. The virus spread effect naming has also developed diachronically, from a local outbreak to pandemic and infodemic. During the short period of functioning in the language, the coronavirus and its consequential disease names have already built their word families, including numerous short-lived occasionalisms. Moreover, there have emerged various collocations that include the coronavirus name as their structural element, as well as other lexical units related to the new life situation globally. It is to be noted that the present research cannot be considered holistic since the novel coronavirus pandemic is still ongoing and, accordingly, vocabulary changes continue, which will require further analytical consideration and conclusions.
СЕМАНТИЧНІ ТА ЛЕКСИКО-ГРАМАТИЧНІ ГРУПИ ФРАЗЕМ ЕПІСТОЛЯРІЮ ЛЕСІ УКРАЇНКИ
Authors: КРАСОВСЬКА Олена , БОТЬ Людмила
Published: April 2023

У статті з’ясовано роль фразеологічних одиниць у текстах різних стилів, зокрема в епістолярному, що представлений листами Лесі Українки. Подано актуальні думки українських мовознавців щодо функціонального при- значення фразем різного типу та визначено, що вивчення фразеологічних явищ дає можливість тлумачити різноманітні мовні процеси. Акцентовано увагу на тому, що такі дослідження є актуальними для різноманітних ярусів і ділянок лінгвістичних знань.Важливою деталлю дослідження, що представлене в статті, є з’ясування поняття «фразеологізм», яке подане лексикографами Інституту мовознавства ім. О. Потебні АН України. Апелюючи до думок відомих мовознавців, таких, як: Л. Авксентьєв, М. Алефіренко, Н. Бабич, С. Ганжа – виокремлено основні ознаки фразеологічних одиниць, подано детальну їх характеристику. Підкреслено особливу рису, що дає зрозуміти: фразеологізми не є еквівалентами частин мови, але вони можуть бути співвіднесеними з ними.У статті досліджено різні розряди фразеологічних одиниць, що представлені в епістолярію Лесі Українки та які розподілені за семантичними й лексико-граматичними ознаками. Подано стилістичну роль цих одиниць і з’ясовано, що вона досить вагома, оскільки фраземи експресивно насичені та мають оцінний компонент.Дослідження містить критерії, за якими визначено, що в основі розподілу фразеологічних одиниць на лексико-граматичні класи, як і в лексиці, лежить морфологічний принцип, який доповнюється синтаксичним і лексико-семан- тичним.Проаналізовано такі лексико-граматичні розряди фразем: субстантивні, ад’єктивні, вербальні, адвербіальні та інтер’єктивні, що представлені в епістолярію Лесі Українки.З’ясовано, що деякі з вербальних фразем не зафіксовані у «Фразеологічному словнику» та об’єднані загальним значенням дії, тому й мають окремі граматичні категорії дієслова (вид, число, стан тощо).Стаття містить детальний аналіз фразеологічних одиниць субстантивного типу, які представлені значною кількістю стилістично вагомих іншомовних одиниць.У дослідженні підкреслено, що, на відміну від вербальних та субстантивних фразем, адвербіальні фразеологічні одиниці мають не досить чіткі межі та у листах письменниці подібні фразеологізми з різних боків характеризують дію, процес, стан, виражені дієсловом. З’ясовано, що вони різні за семантикою, емоційно-експресивним забарвленням, структурними особливостями, стилістичною приналежністю.
О ХОРВАТСКИХ ФРАЗЕОЛОГИЗМАХ, СОДЕРЖАЩИХ КОМПОНЕНТЫ ИЗ ХРИСТИАНСТВА
Authors: ФИНК Желька
Published: April 2023

Помимо фразеологических библеизмов, в современном хорватском языке употребляется и определенное количество фразеологизмов, глубинная структура и/или определенные компоненты которых относятся к христианству. В настоящей работе проводится анализ девяти таких оборотов. Они делятся на три группы в зависимости от компонента, содержащего в них. В первой группе приводятся три фразеологизма с компонентом amen: глагольный stići / stizati (doći / dolaziti i sl.) na amen, междометный i amen  и сравнительный kao amen  je što. Вторая группа относится к оборотам с названием молитвы. В двух в качестве компонента употреблена молитва Vjerovanje (dospjeti (upasti) u što kao Pilat u Vjerovanje (Kredo, kredo) и naći se kao Pilat u Vjerovanju (Kredu, kredu)), а в одном – očenaš (znati (poznavati i sl.) što kao očenaš). В третью группу включены фразеологизмы с компонентом misa, являющимся частью двух терминов, в которых произошла детерминологизация – velika misa и tiha misa: napraviti / praviti (raditi) veliku misu od čega, tiha misa, imati tihu misu . Во всех приведенных оборотах произошла полная десемантизация, следовательно, их фразеологическое значение больше не связывается с религией, и они не употребляются в контексте, относящемся к религии. С другой стороны, семантика всех компонентов, исходящих из христианства, до определенной степени оказала влияние на формирование значения фразеологизмов. По отношению к хорватским единицам даются русские фразеологические эквиваленты, причем найден только один полный эквивалент, а в других случаях приводятся семантические эквиваленты.
ПРО ВАРІАНТНІСТЬ ФРАЗЕОЛОГІЗМІВ ІЗ НАЙМЕНУВАННЯМИ ГРОШОВИХ ОДИНИЦЬ*
Authors: ШЕСТАКОВА-СТУКУН Альона
Published: April 2023

Фразеологія завжди надає великі можливості для дослідження мовної картини світу. Мета цієї статті– аналіз аксіологічної картини світу мови на прикладі варіативності фразеологізму я не червонец, чтобы всем нра­ виться / я не червінець, щоб усім подобатися. У цій статті визначаються принципи варіативності у фразеології, а також аналізується вибрана фразеологічна одиниця. Розглядається її наявність в словниках, значення й походження. Фразеологічна одиниця активно вживається в обох мовах, але в кожній із них існує безліч варіантів цієї одиниці, як із грошовим компонентом, так і зі словами, що не мають стосунку до грошей – живими й неживими предметами. У мов- ленні трапляються як поширені заміни грошового компонента, так і індивідуально-авторські вживання, що представ- ляють дослідницький інтерес. Приклади вживання, у яких піддається варіативності грошовий компонент, були обрані з інтернету: Національного корпусу російської мови, а також з різних інтернет-сайтів, блогів, форумів, інтерв’ю. Ми зафіксували актуальні в цей час вислови з живої мови, преси. Завдяки аналізу було встановлено, які грошові одиниці трапляються в обох мовах: це червонец / червінець, рубль, гривня, доллар / долар тощо. В обох мовах були визначені збіги і відмінності у вживанні слів, що позначають грошові одиниці, виділені найбільш використовувані в мові слова. Роз- глядаючи причину цього явища, визначаємо ціннісні орієнтири двох культур. На основі виділених найбільш активних у мові слів був визначений фрагмент аксіологічної картини світу в російській та українській мовах. Основні положення цієї статті можуть бути корисні філологам, славістам, а також студентам, магістрантам, аспірантам, які звертаються до такої проблеми в своїх науково-дослідних роботах.
УСНА СЛОВЕСНІСТЬ ГОРЯН У ХУДОЖНЬОМУ СВІТІ РОМАНУ «СУСІДИ» ЮРІЯ СТАНИНЦЯ
Authors: БАРЧАН Валентина
Published: April 2023

Роман «Сусіди» закарпатоукраїнського письменника Юрія Станинця написаний 1935 року й опублікований 2006 року. У ньому реалістично відтворено життя, побут, національний космос верховинців, представником яких був автор. Соціальні, сімейно-побутові, особисті проблеми в повсякденні людей вияскравлюють живі, правдиві картини матеріального й духовного континууму горян, колоритні образи їхніх представників, які з більшим життєвим досвідом та значно вищою, порівняно з масами, національною та суспільною свідомістю, торують шлях до вільного, самодостатнього життя. У творі актуалізовано екзистенційну проблему національного буття.Важливим елементом в арсеналі художніх засобів творення світу верховинців виступає усна словесність. Специфіка рецепції, художнього опрацювання автором народної творчості, її роль у художній тканині твору не вивчена, що зумовлює актуальність теми статті. Метою праці є дослідження впливу усної словесності на світогляд і літературну творчість митця, функціональність її елементів у арсеналі поетики роману «Сусіди». У процесі аналізу з’ясовано, що автор добре знав багатство народної творчості, збирав, записував та публікував її зразки. Він був переконаний, що в мові, у різних жанрах фольклору зафіксовані характеристики ментальності, матеріальної, духовної культури народу. Елементи поетики усної оповіді, казки, легенди простежуються в архітектоніці, у виборі наративу, ідейному пафосі, групуванні персонажів роману. Простежено, що крізь призму звичаїв, обрядів увиразнено специфіку матеріальної й духовної культури мешканців гірського краю. Уведення в текст пісень, прислів’їв, приповідок, фразеологізмів, різних пластів лексики є поширеним засобом творення виразних ситуацій, колоритних характерів персонажів. Отже, в усній народній словесності можна вбачати потужні витоки літературної творчості митця, а фольклоризм є посутньою ознакою авторського стилю. Інгрідієнти усної творчості виступають домінантою національної самоідентифікації, увираз- нюють ключові концепти екзистенційного буття нації, забезпечують емоційно-виражальний ефект роману, органічно функціонують у його художній системі.
«ЛЮБОВ І РОБОТА ‒ ОСЬ НАРІЖНІ КАМЕНІ НАШОЇ ЛЮДЯНОСТИ»1 (до ювілею професора Наталії Венжинович)
Authors: БАНЬОІ Вероніка
Published: April 2023

Ювілеї
ПРО НАУКОВУ СПАДЩИНУ ПРОФЕСОРА ВІКТОРА УЖЧЕНКА (до 85-річчя від дня народження)
Authors: ВЕНЖИНОВИЧ Наталія
Published: April 2023

Стаття присвячена опису наукового доробку знаного українського вченого Віктора Ужченка. Його великий життєвий досвід, вимогливість до себе й до інших, працездатність, відданість справі, скромність, дбайливе ставлення до колег та студентів здобули велику повагу колег не тільки в Луганському національному університеті імені Тараса Шевченка, але й в усій Україні.Завдяки його працям були вдоступнені всім зацікавленим такі найвагоміші поняття нової когнітивної парадигми, як: концепт, культурна конотація, культурні концепти, культурна інформація, культурологічний аспект у семантиці мовних одиниць, діалектна фразеологія і діалектна фразеографія.Неоціненним є внесок цього вченого в розвиток лінгвістичної науки, особливо фразеології, у східноукраїнському регіоні. Багато років під науковим керівництвом професора В. Ужченка в Луганському університеті працював фразео- логічний семінар, що перетворився в регулярно діючий науковий центр дослідження слов’янських мов.Науковий доробок Віктора Ужченка докорінно змінив уявлення про українську фразеологію, він підняв її на якісно вищий щабель та надав значущості.Його ідеї та погляди стали провідними в цій галузі, стали основою, базою для власних наукових пошуків та досліджень наступних поколінь науковців.Сучасна українська фразеологічна наука завдяки, зокрема, і його зусиллям та повсякчасній невтомній праці стала однією з найвагоміших у мовознавстві, саме тому його по праву називають світочем сучасної української фразеологіч- ної науки.Віктор Дмитрович Ужченко належить до видатних діячів вітчизняної освіти. Він викладав у багатьох навчальних закладах, виховав декілька поколінь українських лінгвістів, яким передав любов до фразеології й відданість науці.У рік 85-річчя від дня народження відомого вченого зазначимо, що для всіх тих, хто працював із професором Віктором Дмитровичем Ужченком, хто знав його особисто чи за численними вагомими працями, він був і залишається символом відданості своїй справі, видатним науковцем, для якого головним у житті була любов до Слова.
МОРФОЛОГО-СЛОВОТВІРНЕ ПЕРЕВНОРМУВАННЯ ЗАПОЗИЧЕНИХ ПРИКМЕТНИКІВ В УСТАЛЕНИХ СЛОВОСПОЛУЧЕННЯХ
Authors: ГОРОДЕНСЬКА Катерина
Published: April 2023

Актуальність статті зумовлена потребою перегляду узвичаєного трактування словотвірної структури давно запозичених прикметників, установлення відповідності між чужомовними засобами й словотворчими засобами української мови задля досягнення оптимального співвідношення між національними і чужомовними словотворчими складниками.Мета дослідження – простежити основні закономірності в синхронному морфолого-словотвірному перевнормуванні запозичених прикметників із гібридними суфіксами, що постали внаслідок поєднання чужомовних суфіксів і типового українського прикметникового суфікса -н-, оцінити нормативність і доцільність цих новітніх процесів.Дослідження виконано за допомогою методу спостереження та описового методу. Принагідно застосовано структурний метод (для аналізу морфемної структури прикметників) та метод функційного аналізу (для визначення функційних переваг різноструктурних прикметників).Новітні тенденції до переважного використання національних зразків у прикметниковому словотворенні, а осо- бливо в термінотворенні, витлумачено як синхронне морфолого-словотвірне перевнормування раніше запозичених прикметників латинського походження. Досліджено умови та закономірності синхронного морфолого-словотвірного перевнормування запозичених прикметників у контексті новітньої тенденції до переважного використання національних зразків прикметникового словотворення, що набуває поширення в сучасній українській мовній практиці, зокрема в науковому та публіцистичному дискурсах.Відзначено вибірковість заміни гібридних суфіксів питомими прикметниковими суфіксами, з’ясовано проблеми лексикографічного кодифікування перевнормованих прикметників передусім у новітніх тлумачних та орфографічних словниках української мови, наголошено на потребі послідовного перевнормування словотвірної структури однотипних відносних прикметників.
НАЗВИ ТРАДИЦІЙНОГО ТРАНСПОРТУ ТА КОМУНІКАЦІЙ У СКЛАДІ КОМПАРАТИВНИХ ФРАЗЕМ В УКРАЇНСЬКИХ ГОВОРАХ ЗАКАРПАТТЯ
Authors: ШКУРКО Галина
Published: April 2023

Фразеологічні порівняльні одиниці становлять важливий елемент лексичної діалектосистеми, у них містяться сталі конструкції, упізнавані для мовців або ж зі стертою мотивацією. Процес номінації через використання загальновживаних слів у вторинному значенні показує семантичне ядро номена. У статті проаналізовано компара- тивні фраземи за семантикою порівняльного компонента, зокрема взято до уваги назви традиційного транспорту та комунікацій в українських говорах Закарпаття. Здійснено спробу аналізу діалектних фразем у структурному, семантико- стилістичному та лінгвогеографічному аспектах. Завданням дослідження є простежити особливості використання тран- спортних апелятивів та назв комунікацій у трансформованому значенні, визначити семантичне наповнення компонентів, проаналізувати компонентну структуру та простежити вживання компаративних фразем у говорах Закарпатської області. Актуальність дослідження зумовлена потребою багатоаспектного вивчення стійких порівнянь в українських говорах Закарпаття, оскільки ці одиниці представлені в науковій літературі лише фрагментарно. Дослідження здійснено на власних матеріалах та записах діалектного мовлення говорів Закарпаття. Автор визначає діалектизми, що увійшли до складу компаративних фразем, аналізує ті визначальні семантичні характеристики, на основі яких відбулося перенесення значення. У складі суб’єкта порівняння автор визначає родові поняття транспорту, складові елементи воза, саней, назви транспортних комунікацій (види доріг, стежок тощо) та засоби перенесення вантажів людиною. Аналіз показує, що слова-терміни у складі компаративних фразем проходять шлях детермінологізації та сприяють пізнанню навколишньої дійсності через зіставлення зі звичними речами на основі подібності. Аналіз діалектних компаративем доповнює дослідження діалектної фраземіки у говорах Закарпаття. Практична цінність полягає у всебічному аналізі ґрунтовно не дослідженої тематичної групи назв транспорту та комунікацій в українських говорах Закарпаття, показі семантичного потенціалу вузькоспеціалізованої діалектної лексики.
КОМЕНТАР ДО СЦЕНИ У СВІТЛИЦІ КУЛІШЕВОГО РОМАНУ «ЧОРНА РАДА»
Authors: ФЕДОРУК Олесь
Published: April 2023

У статті проаналізовано фольклорні та історичні джерела, які П. Куліш використав у розділі 3 (сцена у світлиці) історичного роману «Чорна рада: Хроніка 1663 року». Зроблено джерелознавчий коментар до сцени, який є репрезентативним для майбутнього критичного видання роману в Повному зібранні творів письменника. Коментар виявляє лектуру письменника і дає змогу глибше проникнути у творчий процес. До розгляду залучено первісні (1845‒1846) та остаточні (1857) редакції української та російської версій «Чорної ради». Використано архівні мате- ріали (їх опубліковано вперше) ‒ Кулішеві нотатки, зроблені в першій половині 1840-х рр. на хуторі Мотронівці (де мешкала майбутня дружина Куліша) та в с. Мартинівці (де були маєтності М. Білозерського, її двоюрідного брата) Борзнянського повіту Чернігівської губернії ‒ «Заметки о малороссийских обычаях, верованиях, одеждах, утвари, настойках и пр.». Ці нотатки автор продуктивно використав при написанні названої сцени. Описи звичаю прийняття гос- тей і трапези козацької старшини в первісних редакціях обох різномовних версіях роману були прописані розлогіше, ніж в остаточних текстах. У цих редакціях детальніше йдеться про страви і наливки, як їх подають і як споживають, як відбувалася гостина загалом. Ранні редакції містять й авторський коментар до тексту, у якому письменник навів, місцями дослівно, матеріал із «Заметок…». Цей текст частково перейшов і до остаточної редакції твору. Прописуючи сцену у світлиці, автор звернув увагу на символічну деталь Череваневого помешкання ‒ сволок, і цей текст змодифікував у різних версіях і редакціях. Авторський коментар до символіки сволока міститься в романі «Михайло Чарнышенко, или Малороссия восемдесят лет назад». У статті також розкрито джерела окремих народнопісенних висловів, наявних у цьому розділі (відомі в записах Куліша та його сучасників ‒ М. Максимовича, З. Доленги-Ходаковського, А. Метлин- ського). Виявлено джерела низки історичних приміткок автора, якими він спорядив первісну редакцію «Чорної ради» (фамільний архів Кулішевого знайомого М. Ханенка, праця історика М. Маркевича).
ФУНКЦІОНАЛЬНО-СТИЛІСТИЧНІ ПАРАМЕТРИ ФРАЗЕОЛОГІЧНИХ ОДИНИЦЬ У ЗБІРЦІ РЕПОРТАЖІВ ЛЕСІ БОГУСЛАВЕЦЬ «НА ПРОЩУ ДО РІДНОЇ ЗЕМЛІ»
Authors: БИКОВА Ольга
Published: April 2023

Мета дослідження – з’ясувати наявність та функціонально-стилістичні параметри фразеологічних одиниць у збірці репортажів Лесі Богуславець «На прощу до рідної землі». Реалізація поставленої мети передбачає розв’язання таких конкретних завдань: розглянути фразеологічні одиниці та їхні основні диференційні ознаки, класи- фікаційні параметри; визначити ті типи фразеологізмів, які найчастіше вживаються у текстах репортажів збірки Лесі Богуславець «На прощу до рідної землі», розкрити основні функції фразеологізмів; виявити прийоми трансформування фразеологічних одиниць відповідно до їхніх функціональних можливостей у репортажних текстах збірки «На прощу до рідної землі». Основними методами, які використано для проведення теоретичного дослідження, стали: загальнонаукові методи добору і систематизації матеріалу, методи теоретичного узагальнення результатів. Для науко- вого осмислення історіографії та джерельної бази дослідження використано порівняльний аналіз та бібліографічно-описовий метод. Для збирання первинних емпіричних даних використано метод спостереження.У статті проаналізовано фразеологічні одиниці в збірці репортажів «На прощу до рідної землі» Лесі Богусла- вець. Розглянуто способи введення у текст репортажів фразеологічних одиниць у традиційному та зміненому вигляді. Авторка наголошує на семантичних змінах фразеологічних одиниць, які, трансформуючись, набувають нових експресивно-емоційних відтінків, що впливають на масову свідомість реципієнтів.У дослідженні визначено типи, роль та стилістичні функції фразеологічних одиниць у репортажних текстах збірки «На прощу до рідної землі». Виявлено, що у збірці «На прощу до рідної землі» фразеологічні одиниці реалізо- вують кілька ключових стилістичних функцій, зокрема оцінну, емоційно-експресивну, а також виражають імпліцитні зв’язки тексту. З’ясовано, що у репортажних текстах Лесі Богуславець функціонують фразеологізми найрізноманітні- шої семантики, синтаксичної будови, образно-експресивного потенціалу. Вивчення фразеологізмів переконує в тому, що вони виступають засобом найяскравішої виразності, емоційної забарвленості, стилістичної експресивності, а від- так часто вживаються в репортажних текстах.
ЛІТОПИСЕЦЬ УКРАЇНСЬКОЇ КУЛЬТУРИ СЛОВАЧЧИНИ (до 90-річчя від дня народження М.П. Романа)
Authors: Ференц Надія
Published: April 2023

Ювілеї
EFFICIENCY OF NATIVE LANGUAGE EDUCATION IN THE TRANSCARPATHIA BASED ON A REPEATED QUESTIONNAIRE SURVEY (2008–2018)
Authors: DUDYCH-LAKATOSH Kateryna
Published: April 2023

During our research, we wish to find out whether the native language education reform of 2005 brought any positive changes in teaching the common language norm in the Hungarian schools in Transcarpathia. The research conducted last year (20 schools, 280 students) proved that additional native language education has a spectacular result: young people have a far more positive, objective attitude towards non-common language versions. By all means it is also worth to know whether any such changes can be discovered concerning the use of language phenomena observed with the help of the three task types. Based on an earlier survey it was proven that changes can actually be observed concerning the opinion about lan- guage dialects since the Hungarian language curriculum of 2005 became effective. This change is clearly positive. Students showed benevolence concerning language dialects, dialect speakers in far larger proportion than earlier. And it is not only present in the field of numbers. Their explained opinion also shows a more objective, rational view. Whether we look at the approach to, perspectives of the concept of language dialects, or the reasoning of their answers based on emotional attitude (e.g. Would you feel sorry if dialects died out?). It is clearly an efficient change compared to the earlier data that while in the course of the previous survey the situation of the minorities, borrowed elements were not mentioned concerning the local language variants (or if they were, then in a negative context). These changes are clearly due to the additive attitude and the secondary school textbooks prepared in this view.Such clear changes cannot be observed concerning tasks about common language norm awareness. Small differences can be seen concerning a few phenomena in the percentage of standard answers: in the case of using -nák, the future tense of the predicate kell. Studying the adverb of place suffix -nál/-nél used instead of -hoz/-hez/-höz and -tól/-től in a comparative function only shows an increase in percentage in the case of sentence correction tasks. This indicates that in the past 10 years representatives of the studies age group became somewhat more aware.The changed attitude that can be found in the Hungarian language curriculum in Transcarpathia and in the Hungarian language textbooks is by no means favorable for this positive change.
ФРАЗЕМІКА У ТВОРЧОСТІ ГАВРИЇЛА КОСТЕЛЬНИКА
Authors: НЕГЕР Оксана , ЮРСА Людмила
Published: April 2023

У статті вперше досліджено фразеологічну спадщину оповідань знаного українця, кодифікатора бачвансько-сримського варіанта української літературної мови – Гавриїла Костельника. Проаналізовано мовосвіт автора, його вподобання, спричинені середовищем, у якому формувався бачвансько-сримський варіант української мови.Глибинне знання традицій рідного народу було для Гавриїла Костельника одним із головних та визначальних чинників у формуванні власного стилю. Зокрема, це простежено в неповторній індивідуальній манері прозової спад- щини письменника. Використовуючи надзвичайно багатий фразеологічний матеріал, Гавриїл Костельник не тільки виявив новаторство, авторський талант і письменницьку винахідливість, а й продемонстрував багатовекторні та необ- межені можливості видозмін фразеологічного матеріалу, який розкриває перед автором широкі можливості для творчої діяльності.Визначальне місце у фраземіці Гавриїла Костельника посідає народна мораль, в основу якої лягли християнські заповіді, національні традиції українців, їхній колорит та культура. У своїх оповіданнях Гавриїл Костельник використовував фраземи біблійного походження, які часто вживають і тепер: на святому престолі, душа в тобі побожно росте, ми чудесний твір Божий, Слава во вишних Богу і на землі мир, душа дозріє до любові Бога, Бога годі перевищити, кінець кінцем усе від Бога, у всьому тайна і воля Божа та інші.У висловах досить виразно виявляються риси національного менталітету, психічний стан письменника. Багатими емоційно й цікавими асоціативно є фраземи, які відображають психо-фізичні процеси та морально-етичні катего- рії в житті Гавриїла Костельника, його оточення, уподобання, інтимно-особистісні стосунки. Так, до прикладу: став щебетати свою пісню, ви – початок, що не має кінця, ви – перша школа любові. У цих фраземах ми можемо чітко виявити ту рису українського менталітету, яка яскраво демонструє особливості міжособистісних стосунків, соціальну належність людини, ставлення до духовних цінностей.
К ВОПРОСУ ОБ ИННОВАЦИЯХ В ПАРЕМИОЛОГИЧЕСКИХ ИССЛЕДОВАНИЯХ
Authors: НИЧИПОРЧИК Eлена
Published: April 2023

Автор статьи представляет результаты своего диссертационного исследования, заостряя внимание на инновационных решениях научной проблемы. Проблема связана с дискуссионностью вопроса о существовании общечеловеческих ценностей. Решение этой проблемы видится в использовании национальных паремиофондов в качестве фактической базы для сопоставления ценностно-нормативных систем этносов. Содержательное сходство разноязычных паремий, на которое указывают многие паремиологи, стало основанием для выдвижения гипотезы о совпадении в разных этнических культурах наиболее важных для носителей обыденного сознания ценностей. Цель исследования заключалась в верификации проявления в паремиологической концептуализации мира ценностно-ори- ентационного единства продуцентов русских, белорусских, итальянских и немецких паремий.В качестве метода для выявления доминантных ценностей в русском, белорусском, итальянском и немецком паремио-пространствах использовался статистический анализ паремий в тематически организованных паремиологических словарях. Данный метод был подкреплен определением частотности употребления имен ценностных концептов в паремиологических единицах, составляющих национальные паремиофонды. Результатом анализа стало выявление общих для анализируемых паремиопространств рекуррентных ценностных концептов. Своеобразие организации паремиопространств проявилось в том, что общие ценности (пища, здоровье, труд, дом, достаток, семья, ум, язык, счастье, Бог), которым свойственна высокая степень паремиологической концептуализации, не характеризуются совпадением рангов при сопоставлении иерархий ценностных доминант, выявленных в результате анализа паремиологических картин мира. Наиболее высокие ранги в русском, белорусском, итальянском и немецком паремиопространствах получают ценности: семья, труд, ум. Выявление совпадений в совокупности ценностных доминант, отраженных в европейских паремиопростанствах, позволяет предполагать, что и для человеческого общества в целом можно установить ряд общих наиболее важных ценностей.
CONCEPT-SCHEME VERBALIZATION BY MEANS OF ENGLISH PHRASEOLOGY
Authors: PANIN Eugene
Published: April 2023

A number of issues is in focus of modern domestic and foreign cognitive research, among which special attention is drawn to the structure of knowledge representation by different types of concepts. The aim of the article is to carry out the analysis of concept-scheme verbalization by means of English phraseology. The article deals with the structures of knowledge storage in the human mind and their language projections; explores major approaches to the interpretation of the scientific notion of a concept-scheme and its place in modern cognitive studies; identifies specific features of concept-scheme verbalization as a unit of cognitive linguistics. The methods of dictionary definitions analysis, conceptual analysis, cognitive- semantic analysis have been used.Most scholars in their definitions of concept emphasize its ability to reflect the most essential features and, thus, serve as the basis for generalization and representation of a number of similar sobjects of a certain class. Schemetic models are called specific schemetic representations of images in the form of trajectories, outlines, containers, etc. Such representations allow different concepts to be brought under one category on the basis of a common feature. The identification of such a classificatory cognitive feature explains the existence of a stereotype in the perception and interpretation of the world.The study of phraseology as a means of rendering thought is a part of the general theory of linguistic conceptualization of the world, which is usually understood as the process of human cognitive activity, which results in the formation of a set of knowledge about the world. Considering the concepts-schemes expressed by fixed expressions of the English language, it was concluded that the main categories that are perceived by a person schemetically are, first of all, semes of measurement and quantity, because only in spatial terms a person can understand, for example, size, length or the width of any object. Special feature of phraseological concepts-schemes, in contrast with lexical, i.e. verbalized words with direct denotative meanings, testifies to the fact, that the rational meaning of phraseological units is encoded.
ЯДРО, ЦЕНТР ТА ПЕРИФЕРІЯ УКРАЇНСЬКИХ ЗООФРАЗЕОЛОГІЗМІВ
Authors: РОМАНЧЕНКО Алла
Published: April 2023

Світогляд людини значною мірою сформувався завдяки спостереженню за тваринами. Це вплинуло на уявлення, оцінювання та вироблення певних стереотипів, які ґрунтуються на концепті ТВАРИНА, а характеризують суперконцепт ЛЮДИНА, репрезентуючи різні етнокультурні коди українців.Мета розвідки передбачає визначення ієрархії зоофразеологізмів відповідно до їхніх основних компонентів, пов’язаних із фауною. Завданням дослідження є виокремлення ядрової, центральної й периферійної зон аналізованих одиниць, визначення семантики кожної із зон, з’ясування частотності маркерів.Ядрова зона охоплює найбільшу кількість фразеологізмів, де маркерами виступають зоосемізми. Центральна зона містить партоніми тварин. До периферійної зони уналежнено ті з них, що марковані назвами із фаунонімного світу. У межах ядрових фразеологізмів виокремлено 12 фразеосемантичних груп, половина з яких характеризує людину, інша ж частина стосується предметів, часу та місця. До складу зафіксованих фразеологічних одиниць входить 95 зоосемізмів. Найбільшою частотністю серед них відзначаються собака (55), муха (35), курка (22), птах (22). Вказані тварини «супроводжують» життя й побут українців, що й уможливило спостереження за тваринами, їхньою поведінкою та зовнішнім виглядом.Фразеологізми із партонімами тварин формують центр зоофразеології, у межах якого вирізнено шість фразеосемантичних груп. Складником цієї зони є 24 партоніми. Найчастотнішими компонентами є хвіст (21), крило (16), роги (10). Периферійну зону становлять фразеологізми, де складником є предмет або поняття, що пов’язані із фаунонімним світом. Вони формують сім фразеосемантичних груп, в основі яких перебуває 20 реалій. Фразеологічна продуктивність їхніх основних компонентів досить низька.Неоднакова активність компонентів зоофразеологізмів зумовлена різними лінґвальними та позалінґвальними чинниками. Найбільш продуктивними є зоосемізми, середню продуктивність мають пароніми, низьку – реалії з фаунонімного світу. Ядро зоофразеологізмів становлять стійкі сполуки із компонентом – зоосемізмом.