bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Offentlige anskaffelser – overregulert uten styring?
Authors: Tryti Oddgeir
Published: October 2023

Forskrift for offentlige anskaffelser inviterer til en skjønnhetskonkurranse som premierer de virksomhetene som best klarer å dokumentere etterlevelse av detaljerte prosedyreregler. Omfanget av alle detaljene gir inntrykk av lederskap og kontroll, mens det i virkeligheten tildekker manglende helhet og kommersiell kompetanse.
Medarbeidernes kompetanse og motivasjon er detaljhandelens viktigste konkurransemiddel
Authors: Fredriksen Jan Ivar
Published: October 2023

Artikkelen starter med en gjennomgang av teori tilknyttet servicemedarbeideren og hennes rolle, samt serviceledelse og servicemarkedsføring med detaljhandelen som kontekst. En modell som viser sammenhengen mellom servicelveransen og kundetilfredsheten presenteres. Kundens og medarbeiderens rolle i en vellykket serviceleveranse understerekes.
Nytten av å ta utdanning innen økonomifagene
Authors: Åmo Bjørn Willy , Kolvereid Lars
Published: October 2023

Stadig flere unge tar høyere utdanning. Denne artikkelen viser hvordan utdannede kandidater opplever nytten av å ta utdanning innen økonomifagene. Artikkelen viser at respondentene opplever at nytten av en masterutdanning er større enn av en bachelorutdanning. Det er forskjeller mellom kvinner og menn når det gjelder opplevd nytte av utdanning både på bachelor- og masternivå. Artikkelen viser noen av fordelene mange opplever ved å ta en utdanning, og den viser til en del grep utdanningsinstitusjoner og studenter kan ta for å få større utbytte av utdanningen.
Positiv organisasjonsadferd
Authors: Glasø Lars , Larsen Marthe Nedreskår
Published: October 2023

Positiv organisasjonsatferd (POA) er et relativt nytt begrep innen organisasjonsfaget. POA distanserer seg fra sykdoms- og dysfunksjonelle modeller og vektlegger heller de positive sidene i arbeidslivet. Denne artikkelen presenterer POA som et viktig bidrag i den positive psykologitradisjonen.
101 historier om innovasjon i SMB-nettverk
Authors: Olsen Nina Veflen , Elvekrok Ingunn
Published: October 2023

Hva skal til for å lykkes med innovasjon i nettverk?
En av få politisk styrte aktiviteter som har vist seg å ha en positiv effekt for innovasjon i små og mellomstore bedrifter i Norge, er de strategiske SMB-nettverkene som er gjennomført som en del av Verdiskapingsprogrammet for matproduksjon.1 Men selv om nettverkene har fått mye politisk oppmerksomhet, viser en gjennomgang av litteraturen at vi vet lite om hvilke faktorer som er viktige for å lykkes med innovasjon i slike nettverk.
I denne artikkelen blir data fra 101 nettverk etablert i Norge fra 1995 til 2009, strukturert og analysert. Innovasjon Norge, som har finansiert disse nettverkene, har stilt krav til rapportering. Det er disse rapportene som er datagrunnlaget for denne artikkelen. Dette er et unikt og omfattende datamateriale som gjør det mulig å gjennomføre en komparativ casestudie av nettverk, og derved bidra til dagens nettverkslitteratur, som er svært fragmentert og ofte basert på kun ett eller noen få nettverk.
Resultatene viser at et nettverks suksess avhenger av kontrollerbare faktorer, som sammensetningen av nettverksgruppen, innholdet på nettverkssamlingene og nettverkslederens prosjektstyring. I tillegg kommer de mer ukontrollerbare faktorene, som deltagernes forankring i egen bedrift, stemningen i nettverksgruppa og deltagernes interesse, engasjement og vilje til å dele kunnskap.
Nettverkenes betydning for den enkelte bedrift blir også belyst.
Styremedlemmene: Fra uavhengighet til mangfold og dynamisk kompetanse
Authors: Huse Morten
Published: October 2023

I debatten om kvinner i styrer er det ofte blitt trukket fram at styremedlemmene må være mer kompetente, men hva som menes med kompetente, og hvilke kvalifikasjoner som kreves for å være kompetent som styremedlem, er stort sett bare besvart overflatisk. Spørsmålet om styrets og styremedlemmenes kompetanse blir tatt opp i denne artikkelen. Artikkelen er ikke utelukkende rettet mot kompetansen som kreves av kvinner i styret, men mot den dynamiske kompetansen som er ønskelig hos både menn og kvinner. I artikkelen argumenteres det for at når et styres sammensetning skal fastsettes og vurderes, bør det bevege seg fra en ensidig uavhengighetsvurdering til en vurdering av mangfold og dynamisk kompetanse. Hvordan styremedlemmer rekrutteres, presenteres også i denne artikkelen.
Er kvinneandel viktig for kvinners medvirkning og innflytelse i styrer?
Authors: Elstad Beate , Ladegård Gro
Published: October 2023

I denne artikkelen studerer vi kvinners deltakelse og innflytelse i norske styrer. Vi undersøker hvorvidt det enkelte kvinnelige styremedlems deltakelse og innflytelse har sammenheng med kvinneandelen i styret. Vi spurte 458 kvinner i norske styrer om deres erfaringer, og fikk svar fra styrer der kvinneandeler varierer fra 11 prosent til 100 prosent. Vi har to hovedfunn. For det første opplever kvinnene i gjennomsnitt at de i stor grad deltar i informasjonsutvekslingen i styret, at de i liten grad sensurerer egne meninger, og at de har høy grad av innflytelse i styrene. Samtidig finner vi at økt kvinneandel bidrar til at kvinner erfarer høyere grad av informasjonsutveksling, mer deltakelse i uformell omgang utenom møtene samt økt innflytelse. Vi konkluderer med at økt kvinneandel i et styre styrker den enkelte kvinnes opplevelse av medvirkning i og innflytelse på beslutninger i styret.
Påvirker kvinner i styrer bedriftens innovasjonsevne?
Authors: Torchia Mariateresa , Calabrò Andrea , Huse Morten
Published: October 2023

Artikkelen tar for seg hvorvidt og i hvilken grad kvinner i styrer påvirker bedriftens innovasjonsevne. Ut fra teorier om gruppeproduktivitet antar man at kvinners faktiske bidrag i styrer avhenger av styrets beslutningskultur. I teorien vil beslutningskulturen i styrer ses på som en mellomliggende faktor mellom andelen kvinner i styret og bedriftens innovasjonsevne. Vi har testet våre hypoteser på et utvalg på 341 norske mellomstore bedrifter. Funnene indikerer at en vurdering av styrekvinner kan ha en innflytelse på bedriftens innovasjonsevne gjennom styrets beslutningskultur. Dette gir interessante innspill til praktisk handling og fremtidige forskningsprosjekter.
Ledelse, styring og verdier
Authors: Ladegård Gro , Vabo Signy Irene
Published: October 2023

Ledere som i praksis står overfor valget mellom styring og ledelse som virkemidler for koordinering i konkrete saker, vil i prinsippet først og fremst vurdere det økonomisk rasjonelle i dette valget. Men i praksis reises mange verdispørsmål. Vi diskuterer hvordan verdivurderinger blir aktuelle når ledelse og styring er i bruk som virkemidler, og om det er noen forskjell mellom de to virkemidlene når det gjelder hvordan de i praksis bidrar til bruk og videreutvikling av organisatoriske verdier. Styring defineres som formålsfokusert i utgangspunktet, som et spørsmål om å velge et standardisert system. Ledelse handler om å etablere formål og mer personorientert tilrettelegging for måloppnåelse - og åpner dermed mer for verdimessige vurderinger. Med utgangspunkt i tre empiriske eksempler illustrerer vi at innføring av et hvilket som helst styringssystem gir signaler om visse verdier - det vil si at noe er viktigere enn noe annet, og at det vil styre atferd og dermed bidra til å endre normer og kultur i en organisasjon. Eksemplene illustrerer også at det typisk er styring som etterspørres når noe skal kritiseres, selv om det ut fra våre definisjoner av ledelse og styring ville vært nærliggende å etterspørre ledelse. Når det i praksis snakkes om ledelse, snakkes det ofte om det som mangler i økonomisk rasjonell forstand. Mens det som etterlyses, kanskje er verdibaserte diskusjoner og valg, ser vi ut til å være lite villige til å sette merkelappen «ledelse» på dette.
Fører investering i kvalitetssystem til prosessledelse?
Authors: Iden Jon
Published: October 2023

Denne artikkelen undersøker hvorvidt investering i et kvalitetssystem fører til prosessledelse. Bedrifter i ulike bransjer møter i dag krav fra myndigheter og kunder om å dokumentere bedriftens arbeidsprosesser i et kvalitetssystem. Perspektivet er at velfungerende arbeidsprosesser er viktige for bedriftens ytelse og resultater, og at det er nødvendig både å dokumentere og å utøve kontroll med dem. Innføring av kvalitetssystemer innebærer altså to forhold: Først skal det investeres i å dokumentere arbeidsprosessene, deretter skal prosessene ledes for kontinuerlig utvikling og styring. I denne studien undersøker vi om bedrifter som har dokumentert sine arbeidsprosesser i et kvalitetssystem, også leder dem.
For å studere dette spørsmålet bruker vi fire grunnleggende dimensjoner ved prosessledelse: prosessbevissthet, prosesseierskap, prosessmåling og kontinuerlig prosessforbedring. Basert på en fortolkende analyse av intervjuer fra 23 bedrifter konkluderer vi med at investering i kvalitetssystem ikke synes å ha ført til utstrakt prosessledelse for disse bedriftene. Bedriftslederne er ikke spesielt opptatt av arbeidsprosessene i det daglige, prosesseierrollen er ikke etablert i praksis, arbeidsprosessenes ytelse og resultater blir ikke målt, og kontinuerlig forbedring er ikke i fokus. Vi tolker dette som at lederne i disse bedriftene anser kvalitetssystemet som en påtvunget betingelse heller enn en ressurs de benytter for styring og forbedring av virksomheten.
Med frihet til å lede? Styring og ledelse i kommunal omsorg
Authors: Rasmussen Bente
Published: October 2023

Modernisering av offentlig sektor inspirert av New Public Management (NPM) har ført til desentralisering av ansvar og innføring av målstyring i kommunale tjenester. På 2000-tallet innførte mange kommuner tonivåledelse, og lederne av tjenestene ble lovt økt frihet og makt til å lede sine resultatenheter gjennom en lederavtale med rådmannen. I denne avtalen forpliktet de seg til å sørge for god pleie og omsorg innen det gitte budsjett. Med dette ble NPMs managerialism1 med «frihet til å lede» innført (Clarke og Newman 1997). En studie av kvinnelige ledere i kommunale pleie- og omsorgstjenester i en kommune med tonivåorganisasjon viste imidlertid at makt og frihet til å lede var betinget av at lederne holdt budsjettet, som var det viktigste resultatet som kommunen målte dem etter. Bare når budsjettet ble holdt, fikk lederne makt og frihet til å lede fra rådmannen. Studien viser dermed et motsetningsfylt bilde av styring og ledelse i kommunen. På den ene siden desentraliseres ansvaret for resultatene til enhetene, og lederne får gjennom dette frihet til å lede tjenestene. På den andre siden blir enhetene i økende grad styrt av befolkningens rett til tjenester og budsjettkravene fra kommunen. Paradoksalt nok går utviklingen derfor både mot økt styring og økt vekt på ledelse. Kommuneledelsen styrer enhetene indirekte gjennom krav til budsjettdisiplin, men ansvaret for tjenesten delegeres til lederne, som må vise at de kan levere gode tjenester til brukerne innen det gitte budsjettet. Enhetslederne er på sin side avhengig av god ledelse av sine ansatte for å få dem til å gjøre sitt beste for å levere pleie- og omsorgstjenester til alle som har rett til det, på tross av knappe eller utilstrekkelige ressurser.
Forskningsbasert viten om motivasjon av kunnskapsarbeidere
Authors: Lines Rune
Published: October 2023

Kunnskapsarbeideres verdiskapning er sterkt knyttet til motivasjon. Ulike nivå på verdiskapning observeres og disse forskjellene er antakelig mer en refleksjon av ulik motivasjon enn ulik evne, målt ved intelligens og nivå eller kvalitet på utdanning. Dette betyr at ledere av slike arbeidstakere primært skaper verdi om de makter å påvirke motivasjon på en positiv måte. Tilsvarende så ødelegges verdi om ledere gjennom sin atferd bidrar til å redusere kunnskapsarbeidernes motivasjon. Når motivasjon står så sentralt i verdiskapningsprosessene til slike arbeidstakere, skulle vi vente at den forskningsbaserte kunnskapen om slike forhold var omfattende og velutviklet. I denne artikkelen vises det at så ikke er tilfelle, men at det finnes lite forskning på dette feltet. Denne mangelen på basiskunnskap om motivasjon har ikke hindret ledelsesforskere i å formulere prinsipper for organisering og ledelse av slike arbeidstakere. Disse er imidlertid svakt funderte og mer kunnskap om motivasjon er nødvendig om en skal komme videre i utviklingen av mer sofistikerte, realistiske og effektive konsepter for ledelse i denne sektoren.
Utfordringer ved motivasjon og ledelse av kunnskapsarbeidere
Authors: Christensen Peter Holdt , Foss Nicolai J.
Published: October 2023

En undersøkelse fra 2007 utført av det offentlige spillmonopolet Danske Spil blant 539 lottomillionærer viste at to av tre faktisk beholder jobben. Der er altså noe på eller ved arbeidsplassen som - tross alt - får oss til å jobbe der. Dette noe kalles også motivasjon, og det å dyrke frem motivasjon er dermed en av ledelsens viktigste oppgaver.
Lærebøker i organisasjons- og ledelsesteori hevder ofte at enhver virksomhet (ja, faktisk enhver type organisasjon) står overfor to sentrale problemer (Milgrom og Roberts 1990). For det første dreier det seg om motivasjonsproblemet, det vil si utfordringen ved å sikre at medarbeiderne har den rette motivasjonen til å arbeide i virksomhetens interesse. For det andre koordineringsproblemet, som handler om at selv om virksomhetens medarbeidere er nokså motivert, hjelper det ikke hvis virksomheten ikke også evner å koordinere innsatsen fra disse motiverte medarbeiderne (Heath og Staudenmayer 2000). I denne artikkelen retter vi søkelyset mot temaet motivasjon knyttet til en bestemt type medarbeidere.
Kompetansemobilisering og egenmotivasjon
Authors: Lai Linda
Published: October 2023

Mange organisasjoner investerer store ressurser i kompetanse, men for at disse investeringene skal bidra til verdiskapning, må kompetansen bli brukt og komme til nytte. Ny forskning fra Norge viser også at medarbeidernes oppfatning av mulighetene til å bruke egen kompetanse har stor betydning. Funn fra seks store utvalg med 4 451 respondenter viser at medarbeidere som i høy grad opplever å få brukt kompetansen sin, er mer indre motiverte, mer lojale til organisasjonen og i mindre grad har planer om å slutte. Mulighetene for å bruke kompetanse er enda viktigere for indre motivasjon enn de tre hovedfaktorene i moderne motivasjonsteori; tro på egen kompetanse, autonomi og opplevd tilhørighet, og effekten av disse variablene avhenger helt eller delvis av opplevd kompetansemobilisering. Funnene tyder derfor på at ledere av kunnskapsarbeidere møter spesielle utfordringer i form av en balansegang mellom tillit og støtte.
Den endimensjonale kritikken
Authors: Tangen Karl-Fredrik
Published: October 2023

De siste 15 årene er det skrevet en rekke bøker i Norge som ser med et kritisk blikk på forbruk og forbrukets konsekvens for samfunnet og mennesker. Bøkene kjennetegnes ved at forfatterne har et sterkt personlig engasjement, og de er selv ofte både ofre og forbilder i kampen mot det de betrakter som et onde. Et av ondene er at ting som kjøpes, fortrenger noe mer egentlig, det være seg et ordentlig forhold til naturen, til andre mennesker eller til religiøse spørsmål. Dette skjønner ikke folk, i det minste ikke «folk flest». Grunnet er at «vi» eller «de» har blitt fanget i kyniske markedsføreres nett. Situasjonen er så ille at noe er sykt, og det trengs en kur. I denne teksten kritiseres noen bøker som har elementer av dette perspektivet. Bøkene har en overfladisk forståelse av forbruk og et fordømmende blikk på arbeidsoppgaver og yrkesgrupper knyttet til markedsføring. Fordømmelsen er brutal i form men mangler solid faglig eller empirisk fundament.
Mikrofinans: Fra helt til kjeltring?
Authors: Mersland Roy , Strøm R. Øystein
Published: October 2023

Motivert av den senere tids kritikk av mikrofinans, blant annet slik den fremkom i en dokumentar kalt «Fanget i mikrogjeld» som ble sendt på NRK i november 2010, undersøker vi i denne artikkelen hvorvidt mikrofinanstilbyderne (MFIene) krever uforholdsmessig høye renter, hvorvidt profittjaget er økende, og om MFIene beveger seg bort fra de fattige kundesegmentene. Våre funn indikerer at snarere enn å være en bransje med høy fortjeneste så sliter bransjen med høye kostnader og lav inntjening. Vi finner også at fokuset på å betjene fattige kunder ikke endres over tid. Mikrofinans er en bransje i sterk vekst. Hvorvidt økt tilgang på mikrofinans fører til en fastlåst økonomi med lite innovasjon, lav produktivitet og stor uformell sektor, er problemstillinger som i svært liten grad er diskutert i litteraturen, men som bør gjøres til gjenstand for flere studier i fremtiden. For egen del føler vi oss rimelig trygge på at finansiell intermediasjon, altså at sparepenger lokalt blir gjort tilgjengelig som utlån lokalt, har noe for seg også for fattige mennesker. Men et entydig fokus på å nå de fattigste bør erstattes av et kombinert fokus hvor også små og mellomstore bedrifter bør bli betjent av MFIer. Mulighetene for innovasjon og økt produktivitet er tross alt bedre i små og mellomstore bedrifter enn i mikrobedrifter.
Borettslagsregnskap: en casestudie
Authors: Monsen Norvald
Published: October 2023

I artikkelen studeres årsregnskapet til et borettslag, både for å illustrere hvordan et borettslagsregnskap er utformet i praksis, og for å vise en alternativ og mer informativ måte å presentere et borettslagsregnskap på. Erfaringer fra denne borettslagsstudien kan også være av interesse for andre organisasjoner som ønsker å forbedre sin regnskapsrapportering. Dette gjelder spesielt organisasjoner som i likhet med borettslag ikke har en lønnsomhetsmålsetting, slik som offentlige organisasjoner (stat, kommuner og fylkeskommuner) og ikke-gevinstorienterte organisasjoner (engelsk: nonprofit organizations).
Effekter på norsk økonomi av en mer markert internasjonal lavkonjunktur
Authors: Benedictow Andreas , Prestmo Joakim
Published: October 2023

Norsk økonomi klarte seg relativt bra gjennom finanskrisen sammenliknet med andre OECD-land. Den økonomiske politikken bidro til at det ikke gikk dårligere, både i Norge og internasjonalt. Etter en periode med gjeninnhenting ser imidlertid verdensøkonomien igjen ut til å stagnere. Det skjer i en situasjon der statsgjeldskrisen tvinger gjennom kutt i offentlige budsjetter og rentene allerede er svært lave de fleste steder. I denne artikkelen ser vi på virkninger på norsk økonomi av at verdensøkonomien utvikler seg enda svakere enn det som vurderes som mest sannsynlig. Analysen viser at den norske husholdningssektoren klarer seg godt, mens svakere kostnadsmessig konkurranseevne forsterker industriens problemer. Ulike forutsetninger om renter og kronekurs viser at begge sektorer klarer seg bedre om Norges Bank ser til at ikke rentedifferansen mot utlandet blir for stor.
Ny giv for utbygging på norsk sokkel
Authors: Noreng Øystein
Published: October 2023

De siste funnene av olje og gass på norsk kontinentalsokkel, i Barentshavet og i Nordsjøen, gir grunnlag for en revurdering av utsiktene for norsk petroleumsvirksomhet. Norges kontinentalsokkel omfatter ca. 2,2 millioner km2, større enn Mexicogolfen på 1,6 mill. km2. Anslagsvis én million kvadratkilometer har et potensial for petroleum; inntil 2010 har det vært leteboring på blokker på til sammen 40 000 kvadratkilometer. Den norske delen av Nordsjøen er vesentlig mindre undersøkt enn den britiske delen. I Norskehavet er det påvist nesten like store volum olje og gass som i USAs Mexicogolf, men med en brøkdel av antallet leteboringer. I Barentshavet er det lovende strukturer, særlig i grenseområdet mot Russland og i den nordlige delen; i 2011 er det gjort funn lengre vest. Nedgangen i norsk oljeproduksjon siden 2000 blir tatt som et bevis på teorien om «Peak Oil», uten hensyn til geologisk potensial, restriktiv lisensiering, kostnader og skatter. Restriktiv lisensiering og høye skatter er virkemidler i en norsk oljepolitikk som ikke tar sikte på kortsiktig maksimering av volum og inntekter. Høye kostnader stimulerer en teknologisk utvikling som gjør mer olje utvinnbar. En ny vekst i norsk oljeutvinning forutsetter imidlertid åpning av nye områder, en mer omfattende lisensiering og bedre rammebetingelser.
Lønnsspiralen i fotballnæringen, en gordisk knute?
Authors: Bertheussen Bernt Arne
Published: October 2023

Til tross for stadig større inntekter er mange klubbøkonomier i krise. En viktig årsak til dette er at lønnskostnadene eskalerer. I denne artikkelen drøftes årsaker til lønnspresset i fotballnæringen. Fotballklubber er primært opptatt av sport, og ikke av økonomi, men klubbene er avhengige av økonomiske ressurser for å kunne oppnå sportslig suksess. De beste klubbene i Tippeligaen ansetter dyre trenere og spillere for å kunne forfølge sine internasjonale ambisjoner. De dårligste klubbene har på sin side sterke incentiver til å bruke mer penger på lønninger for å kunne opprettholde sine nasjonale ambisjoner. Kostnadene jekkes opp sesong etter sesong, siden lønn synes å være det beste virkemidlet for å takle sportslige utfordringer. Lønnsreduksjoner kan føre til sportslige banesår for en klubb. I denne næringen ser det altså ut til at lønnskostnader er en gordisk knute.
Når kreative team mangler kreativitet
Authors: Schei Vidar , Sverdrup Therese E.
Published: October 2023

Mange ledere sverger til bruken av team for å utvikle kreative ideer. Forskning viser imidlertid at team ofte er lite kreative. Formålet med denne artikkelen er å gi innsikt i hvorfor team mangler kreativitet, og hvordan de med relativt enkle grep kan utvikle flere kreative ideer.
«I want my pound of flesh»
Authors: Gram Trond
Published: October 2023

Statsgjeldens historie er lang og brokete, fra greske bystaters mislighold i det 4. århundre før kristus, til dagens gjeldsproblemer i Europa og USA. Land har mistet sin uavhengighet og blitt angrepet militært for ikke å ha klart sine forpliktelser. Newfoundland mistet sin uavhengighet så sent som på 1930-tallet på grunn av mislighold av gjeld, mens Venezuela ble utsatt for militærblokade noen tiår tidligere. Hellas har en statsgjeld på rundt 140 prosent av BNP, men land har misligholdt på nivåer langt lavere enn det. Denne artikkelen ser på statsgjeldens historie, og hva som har skjedd med land som har misligholdt.
Styrer og styrearbeid i raskt voksende bedrifter
Authors: Karlsen Trine , Huse Morten
Published: October 2023

Gasellebedrifter er en betegnelse på raskt voksende bedrifter; en type bedrifter som er svært viktig for samfunnet og et naturlig objekt for forskning. Hva er en gasellebedrift? Hva er den opprinnelige bakgrunnen for begrepet? Kan gasellebedrifter være børsnoterte? Er det spesielle kjennetegn ved finansiering av gasellebedrifter, og hva er det vi bør vite om styrer og styrearbeid i gasellebedrifter? Dette er noen av spørsmålene vi prøver å svare på i denne utgaven av Magma.
Videreutvikling av forvaltningskameralistikken
Authors: Monsen Norvald
Published: October 2023

Forvaltningskameralistikk (FKAM), som er et pengeregnskap utviklet for bruk i offentlig forvaltning, videreutvikles til ideellkameralistikk (IKAM) og statuskameralistikk (SKAM) for bruk i ideell sektor. Ettersom IKAM og SKAM rapporterer samme pengeinformasjon som FKAM samt ytterligere opplysninger av interesse, konkluderer artikkelen slik: Det vil være fordelaktig å bruke IKAM og SKAM istedenfor FKAM – både i ideell sektor og i offentlig forvaltning.
Om beregning av gjenvinnbart beløp i foreløpig norsk regnskapsstandard
Authors: Olsen Harald S.
Published: October 2023

Foreløpig norsk regnskapsstandard – Nedskrivning av anleggsmidler ble publisert i revidert utgave september 2009, og gjelder fra og med regnskapsåret 2010. Endringene i standarden er i all hovedsak små justeringer i tråd med IAS 36 Impairment of Assets. En vesentlig endring, ikke i tråd med IAS 36, er innføring av måling av bruksverdi i måling av bruksrett etter skatt. IAS 36 benytter konsekvent analyser før skatt, noe som er begrunnet i forenklingshensyn, samt at gitt nøytralt skattesystem vil nåverdiberegning av bruksverdi før og etter skatter gi samme resultat. Det å innføre valgadgang i norske regnskap, som ikke er tillatt innen IFRS/IAS, bør være begrunnet i forenklingshensyn. I den videre drøfting argumenteres det for at forenklingshensyn neppe kan være momentet ved innføring av valgadgang til å benytte beregninger etter skatt. Det vises i tillegg at det som skrives i standarden om beregning av kontantstrøm etter skatt, er uklart skrevet.
FoU, innovasjon og produktivitetsvekst i havbruk
Authors: Asche Frank , Roll Kristin Helen , Tveterås Ragnar
Published: October 2023

Den norske havbruksnæringen er en globalt ledende næring. Norge har et internasjonalt høyt kunnskapsnivå på mange kunnskapsområder, har internasjonalt ledende leverandører på flere teknologiområder og stor FoU-kapasitet. For å opprettholde veksten må imidlertid næringen løse en rekke utfordringer som har til felles at de krever høy kompetanse og innovasjon. I denne artikkelen vises det at produktivitetsveksten i lakseoppdrett har stagnert, og at dette i tid henger sammen med en reduksjon i FoU-intensiteten i næringen.
Kunnskapsbaserte tjenesteytere
Authors: Kvålshaugen Ragnhild
Published: October 2023

Kunnskapsbaserte tjenesteytere bidrar både direkte og indirekte til verdiskaping i Norge. De skaper verdi slik som alle andre virksomheter, men samtidig bidrar de til indirekte verdiskaping ved at de hjelper andre virksomheter å løse problemer. Dette gjør at kunnskapsbaserte tjenesteytere bygger ekspertise og kunnskap i sin egen organisasjon samtidig som de bidrar til kunnskapsutvikling blant kunder og partnere. Det viser også at kunnskapsbaserte tjenesteytere er avhengig av andre virksomheter for å utvikle seg. De trenger grønne beitemarker, det vil si spennende og lærerike oppdrag som bringer kunnskapsfronten fremover.
En kunnskapsbasert varehandel
Authors: Nygaard Arne , Utgård Jakob
Published: October 2023

Varehandelen er en av landets største næringer målt i omsetning og sysselsetting, og næringen har vært i rask vekst de siste årene. I denne artikkelen analyserer vi næringens attraktivitet som globalt kunnskapsnav. Norsk varehandel er økonomisk attraktiv, også for utenlandske aktører. Næringen er en lokal næring der aktiviteten i stor grad følger bosetningsmønsteret, med en klynge på Østlandet. Utdannings- og arbeidskraftsattraktiviteten i bransjen er forholdsvis lav, og bransjens relasjoner følger i stor grad varestrømmene. Varehandelen har dermed begrenset potensial som kunnskapsnav.
Penman: Bruken av finansregnskapet og en IFRS-kritikk
Authors: Lundesgaard Jon
Published: October 2023

Stephen Penman er en av vår tids fremste kjennere av bruken av regnskapsopplysninger. I sin siste bok viser han på en engasjert måte hvordan finansregnskapet er nyttig i verdsetting, og han argumenterer i tillegg for at aktuelle tendenser i lovgivningsarbeidet fører galt avsted. Den regnskapsbaserte verdsettingen har sitt utspring i en enkel sammenheng som Penman benytter seg av på en instruktiv måte. EUs adoptering i 2002 av IFRS (de internasjonale regnskapsstandardene) kan føre oss i retning av det som eventuelt kan bli en global regnskapslovgivning. Grunnlaget for IFRS finner vi i utviklingstrekk over tid i amerikansk regnskapslovgivning. Oppmerksomheten flyttes fra resultatoppstillingen til balansen, og i konkret regelverk ser vi en økende vilje i retning av å tillate eller kreve at balanseposter verdsettes til virkelig verdi. Penmans kritiske diskusjon av tendensene i en slik retning vil kunne danne skole.
Verdsetting av ringvirkninger
Authors: Kjærland Frode , Mathisen Terje , Solvoll Gisle
Published: October 2023

For å synliggjøre og legitimere en bedrifts aktiviteter, eller gjennomføringen av et prosjekt, er det blitt vanlig å utforme samfunnsregnskap. Slike regnskap er ment å dokumentere bedriftens/prosjektets ringvirkninger i økonomien. Det er imidlertid mange usikre elementer i slike analyser, spesielt når man beveger seg utenfor de direkte virkningene. Artikkelen presenterer et rammeverk for gjennomføring av ringvirkningsanalyser og viser et eksempel på utarbeidelsen av et samfunnsregnskap for Statkraft i Nord- og Midt-Norge.
Ti bud for strategisk kostnadsstyring
Authors: Gausel Erik , Scrase Philip M.
Published: October 2023

DNBs kostnadsprogram ble etablert høsten 2007 med en målsetting om å oppnå årlige kostnadsbesparelser på 1 milliard kroner innen utgangen av 2010. Siden den gang har ambisjonen stegvis blitt utvidet til 3 milliarder kroner innen utgangen av 2014. Ved utgangen av 2011 var det realisert årlige effekter på i overkant av 1,9 milliarder kroner. Programmet understøtter DNBs strategi om «Ett konsern» – en samordning av organisasjon og prosesser – og omfatter samtlige forretnings- og støtteområder i banken.
Fra å være et viktig prosjekt forankret i konsernledelsen er systematisk arbeid med kostnadsbasen i ferd med å bli en del av konsernets kontinuerlige forbedringskultur. I denne artikkelen vil vi beskrive hvordan arbeidet har vært gjennomført, og hvilke resultater det har gitt. Vi ønsker å gi våre råd til andre som arbeider med tilsvarende problemstillinger, i form av ti bud for strategisk kostnadsstyring.
Innovasjon i merkeopplevelser
Authors: Nysveen Herbjørn , Pedersen Per E. , Skard Siv , Thorbjørnsen Helge
Published: October 2023

I denne artikkelen presenterer vi et rammeverk for å forstå merkeopplevelsesdimensjoner og effekter av merkeopplevelser. Vi gir deretter en kort diskusjon av mulige forskjeller mellom produkter og tjenester og diskuterer relevansen av rammeverket for tjenester. Ut fra dette presenterer vi resultatene av tre studier der rammeverket anvendes på tjenestene telekom, bank og forsikring. Resultatene fra de tre studiene danner så utgangspunkt for en diskusjon om hvordan tjenesteforetak kan jobbe med de ulike opplevelsesdimensjonene for å oppnå fordeler som mer tilfredse og lojale kunder.
Bok og nettside som integrert læreverk
Authors: Bøhren Øyvind , Gjærum Per Ivar
Published: October 2023

Denne artikkelen bruker et konkret pedagogisk prosjekt i finans til å vise hvordan ønsket om undervisning med relevans og mangfold kan avleire seg i et læreverk. Vår nøkkel er å utvikle bok og nettside i tidsmessig parallell snarere enn i sekvens, ha klar arbeidsdeling og sømløs overgang mellom de to komponentene, og å gjøre nettsiden spesielt bred og dyp. I artikkelen konsentrerer vi oss om nettsiden og beskriver hvordan hensynet til relevans og mangfold ivaretas gjennom aktiv bruk av medieoppslag, skreddersydde regneark, integrert stikkordliste, spillbaserte øvingsoppgaver, kalkulator- og regnearkhjelp, lydfiler for MP3-spiller og tilbud om forelesermateriale. Vår erfaring tyder på at integrerte læreverk er krevende å utvikle og på kort sikt ulønnsomme for både forfatter og forlag. I et lengre perspektiv tror vi teknologidrevet konkurransepress vil favorisere dem som utnytter at teknologi med høyt pedagogisk potensial nå er lett tilgjengelig for forfatter, forlag, foreleser og student. Uansett står produsenter og brukere av læremidler overfor store utfordringer.
Trend spotting
Authors: Andreassen Tor W. , Calabretta Giulia , Olsen Line L.
Published: October 2023

Det er problematisk når ledere ser på innovasjon som viktig for å kunne vokse, men bedriftene ikke lykkes med å overbevise kundene om å adoptere innovasjonene. Kundene ønsker nye produkter og tjenester, men finner at det bedriften tilbyr, ikke er overbevisende nok til å adoptere det nye. I denne erkjennelsen ligger at bedriftene ikke klarer å balansere kundenes opplevelser og vurderinger av gevinster og tap ved det nye. I dette bildet blir investeringer i innovasjonsprosjekter en høyrisikosport som de fleste ledere vil ønske å unngå. Å utvikle noe med høy verdi for kundene flere år før det kan lanseres, og å foreta investeringer i maskiner, utstyr og trening av ansatte lenge før inntektene kommer, er svært risikofylt. Ledere vil ha et ønske om å kunne redusere usikkerheten knyttet til utvikling og lansering av nye produkter og tjenester.
Et fleksibelt inflasjonsmål i endring
Authors: Thøgersen Joachim
Published: October 2023

Styringsrenten er en sentral makroøkonomisk variabel, og flere forhold påvirker utviklingen av denne. To sentrale faktorer er inflasjonen og konjunktursvingingene, målt i BNP. Da Norge innførte inflasjonsmål i 2001, ble inflasjonsutviklingen relativt sett viktigere. Norges Bank har hele perioden argumentert med at de er opptatt av både inflasjon og konjunktursvingninger. Likevel har sentralbanken i sine seneste rapporter endret vektingen mellom disse variablene.Denne kommentaren ser nærmere på hvorfor balansen mellom disse faktorene er viktig ved rentefastsettelsen. Med en likning som sentralbanken selv benytter, diskuteres det også hvorfor det å følge med på finansmarkedene og se etter potensielle bobler i boligpriser og aksjekurser, stadig blir viktigere.
Kvinner, kontekst og konkurranse
Authors: Bjorvatn Kjetil , Falch Ranveig , Hernæs Ulrikke Johanne Voltersvik
Published: October 2023

Det har i den senere tid vært knyttet stor optimisme til entreprenørskap som vei ut av fattigdom. Mikrofinansbevegelsen, for eksempel, bygger på idéen om at fattige mennesker har kunnskapene og holdningene som skal til for å skape levedyktige bedrifter, men at de mangler den nødvendige kapitalen for å realisere sitt potensial. Men mange studier viser at denne idéen er for optimistisk, og at mikrofinans typisk skaper mikrobedrifter men ikke noe utover dette. I denne artikkelen studerer vi konkurransevilje, som er en viktig egenskap hos en entreprenør. Uten vilje til å konkurrere, er det liten grunn til å tro at tiltak slik sommikrofinans vil kunne skape dynamiske bedrifter. Vi analyser konkurransevilje innenfor rammen av et labeksperiment i et fattig land, Uganda. Inspirert av den etablerte litteraturen, undersøker vi forskjellene i konkurransevilje mellom kjønnene og mellom by og bygd. Hovedfunnene er at konkurranseviljen er størst blant menn og størst i den urbane konteksten, og videre at kjønnsforskjellene kun er signifikant på landsbygden. Vår studie har implikasjoner for bistandspolitikk, blant annet for å forstå potensialet til mikrofinans som vei ut av fattigdom.
Hvorfor har vi så mange små kommuner?
Authors: Sørensen Rune Jørgen
Published: October 2023

Det er stordriftsfordeler i kommunesektoren, og sammenslåinger vil gi effektivitetsgevinster. Det er et meget omfattende interkommunalt samarbeid, men dette eliminerer ikke kostnadsulempene ved å drive kommuner med lavt folketall. Det er riktig at folk som bor i småkommuner mer tilfredse med kommunens tjenestetilbud. Forklaringen er imidlertid ikke at «smått er godt», men at de fleste småkommuner har høyere inntekter per innbygger (via statlige overføringer) enn folkerike kommuner. En vesentlig forklaring på motstanden mot frivillige kommunesammenslåinger er de relativt høye kommunale inntekter i små kommuner. Velstående småkommunene vil oftest tape inntekter ved sammenslåing med nabokommuner, og effektivitetsgevinsten er ikke stor nok til å oppveie dette. De takker derfor nei til fusjon.
Fra kinesernes sparing til global vekst
Authors: Almås Ingvild , Liane Gro Mæle , Thøgersen Øystein
Published: October 2023

Kina har i senere år fremstått som verdensøkonomiens primære vekstmotor. Vekstens innhold i form av store handelsoverskudd og svært høye investeringer har skapt vinnere og tapere blant verdens øvrige land og regioner. Kinesisk økonomi er nå i ferd med å gjennomgå en dramatisk rebalansering. Hvordan dette vil forløpe, vil i stor grad avhenge av utviklingen i privat sparing i Kina. I denne artikkelen vil vi presentere karakteristika og forklaringsmodeller for kinesisk sparing, og vi vil trekke trådene til hvilke dyptgripende globale virkninger som kan påregnes.
Innovasjonsnettverk i norske storbyklynger
Authors: Fitjar Rune Dahl , Gjelsvik Martin
Published: October 2023

Norsk innovasjonspolitikk har i den senere tid lagt stor vekt på å stimulere til samarbeid mellom bedrifter i geografisk konsentrerte klynger. Samtidig ser vi at bedriftene i stadig større grad konkurrerer på et internasjonalt marked og er avhengige av et bredt tilfang av ideer, også fra kilder som befinner seg utenfor regionens og landets grenser. Denne studien av bedrifter i de fem største norske storbyregionene viser at selv om bedriftene oftest samarbeider med lokale og regionale partnere, er det også mange bedrifter som har utviklet samarbeid med utenlandske partnere. Det er imidlertid regionale forskjeller i bedriftenes samarbeidsmønstre. Særlig skiller bedrifter i Oslo-regionen seg ut ved å samarbeide mindre regionalt og mer internasjonalt enn hva tilfellet er i de øvrige byregionene. Oslo-bedriftene samarbeider også i mindre grad med konkurrenter enn det vi ser i resten av landet, mens bedrifter i Trondheim-regionen skiller seg ut ved en betydelig høyere grad av samarbeid med forskningsmiljøer. Betydningen av ulike typer samarbeid varierer også mellom byregionene: For bedrifter i Oslo-, Bergen- og Stavanger-regionen er det bedrifter med bredt internasjonalt samarbeid som har størst innovasjonsevne. Kun for bedrifter i Trondheim-regionen ser regionalt og nasjonalt samarbeid ut til å bidra i betydelig grad til innovasjon. Disse funnene tyder på at tette regionale klynger med utstrakt internt samarbeid i liten grad bidrar til å fremme innovasjonsevnen i bedriftene, med mindre man også klarer å knytte kontakter med internasjonale partnere enten ved direkte samarbeid eller gjennom kontakt med internasjonalt orienterte forskningsmiljøer.
Brobyggingsstrategier over teknologi–finanskløften
Authors: Sannerhaugen Vidar , Rian Dag Terje , Rinnan Rune
Published: October 2023

Det er en lang og arbeidskrevende prosess å utvikle et forskningsresultat fra forretningsidé til kommersialisering og industrialisering. Teknologisidens utforskende og dynamisk orienterte logikk er vanskelig å forene med finans sidens mer utøvende, fokuserte og statiske logikk i denne innovasjonsprosessen. Resultatet er gjensidig skepsis og mistillit til hverandre og vi får en lite optimal innovasjonsprosess – Det oppstår en kløft mellom partene.
Teknologimiljøet på Kjeller og finansmiljøet representert gjennom TeleVenture Management har etablert et tett samarbeid og struktur for å bygge bro over denne kløften. Det er etablert et felles eierskap i et fond, Norsk Innovasjonskapital (NIK), hvor teknologisiden har lagt inn en portefølje av prosjekter som egenkapital, mens private investorer har lagt inn 150 mil.kr i frisk kapital. Fondet drives av profesjonelle forvaltere som har lang industriell og finansiell erfaring.
Det er med dette etablert en struktur med insentivforenelighet. Videre er det etablert et gjensidig tillitsforhold mellom partene, de har også gjensidig innflytelse på hverandres virksomhet – Det er bygget en bro mellom den tradisjonelle teknologi – finans-kløften.
Konsulenter i endringsarbeid – roller og bidrag
Authors: Werr Andreas
Published: October 2023

Konsulenter er i dag et naturlig innslag i mange endringsinitiativer. Denne artikkelen drøfter hva konsulenter kan tilføre endringsarbeidet, med utgangspunkt i en gjennomgang av den bedriftsøkonomiske forskningen på området. Artikkelen identifiserer fire perspektiver på organisasjoner som forskningen løfter frem, og som gir ulike bilder av endringsarbeidet og konsulentenes mulige bidrag til det. I det første perspektivet betraktes organisasjoner som rasjonelle systemer og endringsinitiativer som drevet av organisasjonens profittmotiv. Sett fra denne synsvinkelen dreier konsulentenes rolle seg i første rekke om å tilføre unik kompetanse eller gi tilgang til ressurser som kan drive arbeidet fremover. I det andre perspektivet betraktes organisasjoner som legitimitetssøkende. Ut fra dette perspektivet er endringenes viktigste formål å øke organisasjonens legitimitet. Her blir konsulentene viktige støttespillere med sine populære, forenklede og «rasjonelle» modeller. I det tredje perspektivet betraktes organisasjoner som politiske systemer, der endring i første rekke drives av individers eller organisasjoners særinteresser, og der konsulentene ses som verktøy i det politiske spillet. I det fjerde og siste perspektivet rettes søkelyset mot den individuelle endringsagentens behov, der konsulentens rolle er å støtte opp ved å legitimere lederrollen og sørge for et kontrollerbart bilde av virkeligheten. Artikkelen avsluttes med en diskusjon om hvordan organisasjoner kan bruke konsulentene mer effektivt i endringsarbeidet ved at lederne øker sin bevissthet om de ulike aspektene ved endringsarbeidet og bruken av konsulenter og på den måten kan fatte bedre beslutninger om når og på hvilken måte konsulenter skal brukes.
Endringsledelse og sticky culture
Authors: Hennestad Bjørn
Published: October 2023

På papiret legger norske virksomheter stor vekt på organisasjonskulturens betydning. Men flere undersøkelser tyder på at dette ikke gir seg utslag i hvordan det jobbes med endringsledelse. Denne artikkelen tar for seg forholdet mellom endringsledelse og organisasjonskultur. Den viser hvorfor og hvordan begrepene henger sammen, og den gir råd for hvorledes dette kan omsettes til praktisk handling. Ikke minst fordrer det en erkjennelse av at endring er en prosess som fordrer tid og krever vedvarende lederoppmerksomhet fra en ledelse som tar kulturen på alvor og er sine signaler bevisst. Spørsmålet i denne artikkelen er om betydningen av fenomenet kultur er med endringsplaner og praksis? En forholdsvis nylig McKinsey (2008) undersøkelse viser det andre undersøkelser har vist at langt de fleste større endringsprosjekter svikter helt eller delvis, og en av forklaringene er at gjennomføringen skjer uten at man i tiltrekkelig grad tar hensyn til den enkelte bedriftskultur.
Politiet – når endring møter kultur, en krevende lederutfordring
Authors: Glomseth Rune , Aaserud Terje
Published: October 2023

22. juli-kommisjonens rapport har skapt et kraftig eksterntog internt endringstrykk mot politiet. Rapporten anbefaler særlig å arbeide systematisk med utviklingen av grunnleggende holdninger og kultur i politietopp mot bla. risikoerkjennelse, gjennomføringsevne, samhandling og resultatorientert lederskap.
I artikkelen diskuterer forfatterne begrepet politikultur og hvordan forskning kan forklare og økt forståelse av hva som kan hemme og fremme kulturendring innenfor politiprofesjonen- og organisasjonen. Særlig vektlegger artikkelen ledernes betydning for utviklingen av politikulturen. Det trekkes også fram konkrete erfaringer fra et systematisk utviklingsarbeid for kulturell endring i politiet i Lausanne i Sveits. Hovedbudskapet er at kulturendring må forankres i toppledelsen, spille på faglig ekspertise og at en reell kulturendring tar lang tid og må sees i et tidsspenn på 10 – 15 år.
Avslutningsvis kommer artikkelforfatterne med tre anbefalinger for videreutviklingen av norsk politi bl.a. for å møte en del av forventingene etter Gjørv-kommisjonens rapport. Det bør gjennomføres en større politistudie for å avklare hvilken rolle og hvilke oppgaver politiet skal ha i lys av samfunnsutviklingen. Videre må en spille på faglig ekspertise og relevante forskningsresultater i utviklingsarbeidet. I tillegg bør det satses ytterligere på ledelses- og kulturforskning i politiet.
Hva vet vi om dem som skjuler inntekt og formue i skatteparadis?
Authors: Andersson Jonas , Lillestøl Jostein , Støve Bård , Schjelderup Guttorm
Published: October 2023

I denne artikkelen presenteres resultater fra et prosjekt utført for SNF (Samfunns- og Næringslivsforskning) på oppdrag av Skattedirektoratet (SKD). Hensikten med prosjektet var å finne kjennetegn ved personlige skattytere som har unndratt skatt gjennom å skjule formuer og/eller inntekt i utlandet/skatteparadiser, og dermed potensielt kunne brukes ved prioriteringer av kontrollarbeid. Tilgjengelig for analysen var ligningsdata for skatteytere som hadde meldt seg frivillig som følge av skatteamnestiordningen, holdt opp mot tilsvarende data for en kontrollgruppe av regulære skatteytere. Sentralt i prosjektet har vært å vurdere en rekke tilgjengelige analysemetoder med omsyn til deres styrke og svakheter. I artikkelen presenteres først konteksten for problemstillingen og en kort litteraturomtale. Deretter beskrives datagrunnlaget, og valget mellom ulike statistiske metoder ut fra ulike valgkriterier, herunder klassifikasjonsevne og egnethet for implementering. Varianter av logistisk regresjon og klassifikasjonstrær (C&RT) utmerket seg som de mest lovende metodene, og det er relativt komplekse modeller med mange kjennetegn som viser seg å ha best klassifiseringsevne, herunder spesielt såkalte ensemble-metoder. Artikkelen problematiserer også hva som skal menes med de enkelte kjennetegns «viktighet» og bruken av resultatene på nye data.
Rammeverk for verdsetting av samfunnsmessige konsekvenser av et akutt utslipp til sjø
Authors: Abrahamsen Eirik Bjorheim , Wiencke Hermann Steen , Kristensen Vidar , Årstad Ingrid
Published: October 2023

I denne artikkelen presenteres et forslag til rammeverk for verdsetting av samfunnsmessige konsekvenser av et akutt utslipp til sjø. Trinnene i rammeverket som foreslås, er nært koplet opp til elementer som vanligvis inngår i en tradisjonell samfunnsøkonomisk analyse, men avviker noe med tanke på hvordan usikkerheten vurderes. Vurdering av styrbarhet vektlegges også sterkere enn hva tilfellet ofte er i en tradisjonell samfunnsøkonomisk analyse. Et forslag til hvordan resultatene kan visualiseres til beslutningstaker, blir også presentert.
Usikre forpliktelser i kommuneregnskapet
Authors: Aastvedt Ailin
Published: October 2023

Artikkelen ser nærmere på regnskapsføringspraksis i kommunal sektor knyttet til usikre forpliktelser. Dette er gjort ved å kartlegge praksis knyttet til regnskapsføring av oppreisningsordning for tidligere barnevernsbarn. Om lag halvparten av landets kommuner har etablert oppreisningsordninger for tidligere barnevernsbarn. Dette gir et godt grunnlag for å sammenligne praksis mellom kommuner.
FIBE 30 år – noen betraktninger om bedriftsøkonomi
Authors: Lundesgaard Jon
Published: October 2023

Bedriftsøkonomi er i alle henseende et stort fagfelt. I januar hvert år er fagfolkene på området invitert til faglig samling ved Norges Handelshøyskole (NHH), til «Fagkonferanse i bedriftsøkonomiske emner», eller kort FIBE. I januar 2013 arrangeres FIBE for trettiende gang. En ivrig FIBE-deltaker deler her sine betraktninger om et sammensatt og spennende fagfelt.