bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Interferometrisches Rasterkraftmikroskop: Aufbau, messtechnische Eigenschaften und Applikationsmessungen / Interferometric atomic force microscope: design, metrological properties and application measurements
Authors: Vorbringer-Dorozhovets Nataliya , Manske Eberhard , Jäger Gerd
Published: September 2018

Der vorliegende Beitrag stellt die besonderen Merkmale, die Funktionsweise, den Aufbau, die messtechnischen Eigenschaften sowie wichtige Applikationsmessungen des interferometrischen Rasterkraftmikroskops dar. Das interferometrische Rasterkraftmikroskop dient als Antastsystem in der Nanopositionier- und Nanomessmaschine NMM-1. Sein Hauptmerkmal ist der Lagedetektor - das kombinierte Sondenmesssystem, das die gleichzeitige Erfassung der Torsion, Biegung und Position des Cantilevers mittels Lichtzeiger und Interferometer ermöglicht. Es wird das Prinzip der gleichzeitigen Erfassung von Position und Winkellage der Sonde mittels eines Interferometers und eines Lichtzeigers erläutert, die optische Anordnung vorgestellt und anschließend die durchgeführte Dimensionierung des Lagedetektors diskutiert. Außerdem widmet sich dieser Beitrag neben den messtechnischen Eigenschaften des interferometrischen Rasterkraftmikroskops auch der Kalibrierung des Antastsystems und insbesondere der Unsicherheitsanalyse einer Beispielmessung.
Einfluss der Biometrie des Auges auf die Messunsicherheit eines akustischen Tonometers / Influence of the biometry of the eye on the measurement uncertainty of an acoustic tonometer
Authors: Osmers Jan , Sorg Michael , Fischer Andreas
Published: September 2018

Zur Glaukomvorsorge ist eine Überwachung des Augeninnendrucks erforderlich, wofür ein akustisches Selbsttonometer entwickelt worden ist. Die Laborversuche an Schweineaugen und die Patientenmessungen in einer klinischen Versuchsreihe belegen jedoch signifikante Querempfindlichkeiten von den biometrischen Parametern des Auges auf den gemessenen Augeninnendruck. Um die Individualität der Augen in der Auswertung der Messdaten zu berücksichtigen, werden Finite-Elemente- Simulationen des Auges für unterschiedliche geometrische Ausprägungen durchgeführt. Anhand der Simulationsergebnisse wird der Einfluss der Augengeometrie auf die Messunsicherheit des zu messenden Augeninnendrucks quantifiziert. Dadurch lässt sich bei Kenntnis der individuellen Augengeometrie des Patienten die systematische Messabweichung des Augeninnendrucks signifikant reduzieren und für das akustische Selbsttonometer eine Messunsicherheit in der Größenordnung aktueller klinischer Tonometer erzielen.
Ansatz zur Bestimmung der Unsicherheit und Prognosefähigkeit eines FEM-Simulationsmodells einer kleinen Mehrfachfixpunktzelle für Kalibrierung von Berührungsthermometern / Approach to determining the uncertainty and predictive capability of a FEM simulation model of a small multiple fixed-point cell for calibration of contact thermometers
Authors: Marin Sebastian , Fröhlich Thomas
Published: September 2018

Die Definition und Variation von Eingangsparametern eines Modells erlaubt nach einer Stichprobenberechnung die Auswertung von verteilten Ausgangsparametern. Sie werden als Reproduzierbarkeit dieser Berechnung angesehen. Für ein thermisches FEM-Modell einer kleinen Mehrfachfixpunktzelle für die Kalibrierung von Berührungsthermometern wird nach dieser Prozedur und nach einem Vergleich (Validierung) mit der Reproduzierbarkeit experimentell ermittelter Ergebnisse mittels einer Validierungsmetrik ein Vertrauensintervall berechnet, in dem Prognosen mit dem Modell an einer nicht validierten Stelle durchgeführt werden könnten. Dieser Ansatz wird in diesem Beitrag vorgestellt.
Berührungslose Messung des lokalen Schalldrucks mittels Hochgeschwindigkeits-Holographie / Non-invasive measurement of the local sound pressure using high-speed holography
Authors: Ruiz Andrés Eduardo Ramos , Gürtler Johannes , Kuschmierz Robert , Czarske Jürgen
Published: September 2018

Für die Lärmreduzierung von Flugzeugtriebwerken kommen perforierte Bleche mit dahinterliegender Kavität (sogenannte Liner) zum Einsatz. Das aeroakustische Dämpfungsprinzip dieser Elemente beruht auf der Wechselwirkung von Schall und Strömung. Bisherige physikalische Modelle der Dämpfungsprozesse erlauben jedoch nicht die notwendige Entwicklung effizienterer Liner, da die aeroakustische Wechselwirkung noch nicht vollständig verstanden ist. Daher ist die Kenntnis relevanter Größen, wie die lokale Schalldruckverteilung, entscheidend für das Verständnis der lokalen Dämpfungsprozesse. Dazu präsentieren wir ein kamerabasiertes Messsystem für die zweidimensionale nicht-invasive ortsaufgelöste Schalldruckbestimmung.
Optische Kohärenztomographie zur kombinierten Form- und Zentrierprüfung kleinaperturiger optischer Komponenten / Optical coherence tomography for combined form and centration measurement of small-aperture optical components
Authors: Riediger Max , Schmitt Robert
Published: September 2018

Kleinaperturige optische Komponenten mit komplexer Form spielen zunehmend eine Rolle bei Sensing- und Imagingapplikationen. Die messtechnische Charakterisierung dieser Bauteile stellt jedoch noch immer eine Herausforderung dar. Es wurde ein auf optischer Kohärenztomographie basierendes Verfahren entwickelt, welches in der Lage ist, die Form- und Zentrierung beider Funktionsflächen kleinaperturiger Linsen mit nur einer Messung zu erfassen. Die Herausforderung stellt dabei die Messung der dem Messkopf abgewandten Funktionsfläche dar, da diese aufgrund der Lichtbrechung an der dem Messkopf zugewandten Funktionsfläche verzerrt gemessen wird.
Faseroptische Überwachung von mechanisch deformierten Kabelgeflechtsstrukturen mittels optischer Zeitbereichsreflektrometrie / Fiber-optic monitoring of mechanically deformed cable structures by means of optical time-domain reflectometry
Authors: Graf Moritz A. , Ehmer Fabian , Eisermann Christoph , Jakobi Martin , Koch Alexander W.
Published: September 2018

In diesem Beitrag wird ein neuartiger Ansatz zur Schadensdetektion in Stromversorgungskabeln vorgestellt. Die Funktionalität des Messsystems kann bezüglich des durch Makrobiegungen induzierten Anstiegs des Dämpfungsbelags verifiziert werden. Durch den verwendeten Integrationsansatz sind Mantelschäden im Stromversorgungskabel detektierbar, wodurch langfristige Ausfallgründe frühzeitig erkannt werden. Über eine integrierte optische Faser und ein optisches Zeitbereichsreflektometer kann unabhängig von der elektrischen Energieübertragung im Kabel eine exakte und effiziente Schadenslokalisierung sichergestellt werden, was wiederum eine Zeit- und Kostenersparnis zur Folge hat.
Iterativer Spektralfilterentwurf für eine genaue optische Bestimmung von Materialanteilen / Iterative spectral filter design for a precise optical estimation of material abundances
Authors: Krippner Wolfgang , Benzing Philipp , León Fernando Puente
Published: September 2018

Die spektrale Information hyperspektraler Bilder (HSI) bietet die Möglichkeit, Anteile von Materialien in Mischungen zu bestimmen. Die Aufzeichnung und Verarbeitung von HSIs sind zeitaufwändig und rechenintensiv. Deshalb wird ein Ansatz mit spektraler Filterung verfolgt. Anstelle von HSIs wird ein Intensitätsbild für jedes Spektralfilter aufgezeichnet. Die Werte dieser Intensitätsbilder tragen Information in Abhängigkeit der Filterkoeffizienten, wie beispielsweise die Anteile eines Materials. Innerhalb dieses Beitrags wird der Entwurf von Spektralfiltern mithilfe iterativer Verfahren untersucht. Neben der Übertragung existierender Methoden für eine solche optische Bestimmung von Materialanteilen, wird ein neuartiger mehrstufiger Ansatz vorgestellt.
Spinal RNF20-Mediated Histone H2B Monoubiquitylation Regulates mGluR5 Transcription for Neuropathic Allodynia
Authors: Lai Cheng-Yuan , Hsieh Ming-Chun , Ho Yu-Cheng , Wang Hsueh-Hsiao , Chou Dylan , Wen Yang-Cheng , Yang Po-Sheng , Cheng Jen-Kun , Peng Hsien-Yu
Published: September 2018

To date, histone H2B monoubiquitination (H2Bub), a mark associated with transcriptional elongation and ongoing transcription, has not been linked to the development or maintenance of neuropathic pain states. Here, using male Sprague Dawley rats, we demonstrated spinal nerve ligation (SNL) induced behavioral allodynia and provoked ring finger protein 20 (RNF20)-dependent H2Bub in dorsal horn. Moreover, SNL provoked RNF20-mediated H2Bub phosphorylated RNA polymerase II (RNAPII) in the promoter fragments ofmGluR5, thereby enhancingmGluR5transcription/expression in the dorsal horn. Conversely, focal knockdown of spinal RNF20 expression reversed not only SNL-induced allodynia but also RNF20/H2Bub/RNAPII phosphorylation-associated spinalmGluR5transcription/expression. Notably, TNF-α injection into naive rats and specific neutralizing antibody injection into SNL-induced allodynia rats revealed that TNF-α-associated allodynia involves the RNF20/H2Bub/RNAPII transcriptional axis to upregulate mGluR5 expression in the dorsal horn. Collectively, our findings indicated TNF-α induces RNF20-drived H2B monoubiquitination, which facilitates phosphorylated RNAPII-dependentmGluR5transcription in the dorsal horn for the development of neuropathic allodynia.

SIGNIFICANCE STATEMENTHistone H2B monoubiquitination (H2Bub), an epigenetic post-translational modification, positively correlated with gene expression. Here, TNF-α participated in neuropathic pain development by enhancing RNF20-mediated H2Bub, which facilitates phosphorylated RNAPII-dependentmGluR5transcription in dorsal horn. Our finding potentially identified neuropathic allodynia pathophysiological processes underpinning abnormal nociception processing and opens a new avenue for the development of novel analgesics.
“Stonehenge in the Mind” and “Stonehenge on the Ground”:
Authors: Roark Ryan
Published: September 2018

In Stone-Heng Restored (1655), Inigo Jones, the father of English neoclassicism, used drawings, histories, and questionable logic to argue that Stonehenge was built by the ancient Romans and that it originally exhibited perfect Platonic geometries. This argument was never given much credence, but by 1725 the subject matter and the architect had received enough attention that two book-length responses (a challenge and a defense) were published, and both were then republished in a single volume alongside Jones's original text. While most Jones scholars have neglected this work because of its logical and historical shortcomings, Ryan Roark argues in “Stonehenge in the Mind” and “Stonehenge on the Ground”: Reader, Viewer, and Object in Inigo Jones's Stone-Heng Restored (1655) that it was in fact exemplary of what made Jones, for many, a protomodern architect and scholar. Rather than viewing Jones's book as an earnest attempt to prove a historical inaccuracy, Roark considers it as an exercise in formal analysis, one that set the precedent for the contemporary pedagogical trend of using geometric simplifications of existing structures as a first step in new design. Jones's idiosyncratic reading of Stonehenge belied the idea that such analysis could be anything but intensely reliant on the subjectivity of both architect and viewer.
Joanna C. Diman (1901–91):
Authors: Adams Nicholas
Published: September 2018

Joanna C. Diman (1901–91): A “Cantankerous” Landscape Architect at Skidmore, Owings & Merrill presents a biographical overview of Diman's career as a landscape architect. Using hitherto unpublished sources, Nicholas Adams traces Diman's progress from her training at the Lowthorpe School of Landscape Architecture for Women (from which she graduated in 1923) through her early work for individual practitioners. For a decade beginning in 1934, she worked for the New York City Department of Parks. In 1944, she joined the New York office of Skidmore, Owings & Merrill, where she worked until her retirement in 1967. Archival sources at SOM reveal that she was involved to differing degrees in nearly all projects that passed through the firm's New York office, from the relatively small garden at Lever House to the great works of “pastoral capitalism,” such as that at Connecticut General in Bloomfield, Connecticut (1957). Adams raises questions of stylistic individuality and places them alongside the larger issue of what influence an in-house landscape department had on design at SOM during these years.
Narodnopreporodno gibanje u Dubrovniku i Boki Kotorskoj 1860/1861. godine
Authors: Obad Stijepo
Published: September 2018

Pedesetih godina prošlog stoljeća mlađi naraštaj Dubrovčana i Bokelja dolazi do spozaje da je domovina šira nego što su je zamišljali njihovi očevi. Od ilirskog pokreta i četrdesetosme orijentiraju se prema Zagrebu i Hrvatskoj i navješćuju sjedinjenje na temelju prirodnog prava. To se najbolje očituje u odgovorima na pozive hrvatskih gradova i županija 1848. godine.
Pristupna razmatranja o ekspresionizmu u hrvatskoj umjetnosti
Authors: Vrančić Josip
Published: September 2018

Ekspresionizam predstavlja vrlo karakterističnu pojavu, kako u hrvatskoj književnosti, tako i u hrvatskoj likovnoj umjetnosti prve polovice XX stoljeća. Govoreno' je i pisano relativno mnogo, napose o ekspresionizmu u našoj književnosti. Ipak osim utvrđenih činjenica, djelomičnih analiza i postavljanja problema još smo daleko od potpunijih kritičkih i normativnih ocjena. »Područje istraživanja je još uvijek otvoreno prema svim stranama« utvrđuje V. Žmegač u svojoj iscrpnoj studiji o poetici ekspresionizma u hrvatskoj književnosti. »Manje ili više priznata nesigurnost s obzirom na elementarno određivanje predmeta očituje se u brojnim upitnim rečenicama, u terminološkim ogradama i u navodnicima koji signaliziraju oprez. Karakteristično je oklijevanje kada treba otvoreno reći tko je »pravi« ekspresionist — i time preuzeti riziko normativne ocjene«. Baveći se ekspresionizmom u našoj likovnoj umjetnosti, osjetio sam iste poteškoće, te sam odlučio da prije obrade konkretne povijesne građe pokušam dati bar uvjetno upotrebljive odgovore na dva osnovna pitanja, odgovore koji bi trebali osigurati veću težinu zaključcima povijesnih studija. To je prije svega pitanje naziva, tj. »elementarnog određivanja predmeta«, a zatim i dogovor o najprikladnijoj metodi, kojom bi trebalo pristupiti raz- rješavanju uočene problematike.
Odnosi Dalmacije i Grčke u neolitu
Authors: Batović Šime
Published: September 2018

Neolitski predmeti u Dalmaciji prvi put se spominju u drugoj polovini prošlog stoljeća (g. 1875). Rad se ograničio uglavnom na registriranje slučajnih, obično kamenih nalaza, pa nitko nije zašao u sistematizaciju neolitske keramike. Zato se, osim deskriptivnih elemenata, vrlo malo moglo reći o svojstvima neolita s ovog područja, a o sistematizaciji gotovo ništa.
Jedan nepoznati arhitektonski spomenik u Zadru
Authors: Petricioli Ivo
Published: September 2018

Za teškog bombardiranja Zadra u drugom svjetskom ratu ostala je pošteđena stara školska zgrada koja se nalazi jugozapadno od crkve sv. Krševana. Bombe su porušile sve zgrade u neposrednoj okolici, pa tako i prigradnju na njenoj sjeverozapadnoj strani, na uglu današnje Petranovićeve i Sarajevske ulice. Nakon što su ruševine uklonjene i školska zgrada izolirana, otkrivena su na njenom sjeverozapadnom zidu troja zazidana vrata. Nije bilo teško ustanoviti da su to tri ulaza u nekadašnju trobrodnu crkvu koja je nestala kad je sagrađena spomenuta školska zgrada. Na intervenciju konzervatora, jedan dio fasade ostao je vidljiv u današnjoj terasi »Ekspres- bara«.
Marx i Engles i Južni Slaveni
Authors: Milutinović Kosta
Published: September 2018

Prvi prodor revolucionarnih ideja naučnog socijalizma na Slavenski Jug davnašnjeg je datuma. Iste one znamenite 1871. godine, kada je plamen Pariške komune ozario crvenom svjetlošću mračno podneblje tadanje legitimističke, monarhističke i militarističke Evrope, iste te godine pojavio se u Pančevu, u Vojvodini, prvo u nastavcima, u nedjeljnom listu Pančevcu, a zatim u posebnoj knjizi, prvi srpskohrvatski prijevod Komunističkog manifesta Marxa i Engelsa,1 koji je inaugurirao novo razdoblje u historiji radničkog pokreta u svijetu. »Bauk komunizma«, koji je ozbiljno zabrinuo vladajuće klase u svima evropskim zemljama, dopro je i do Balkana i izazvao snažna revolucionarna gibanja i kod južnoslavenskih naroda. Samo nekoliko sedmica kasnije, 1. VI 1871, pojavio se u Beogradu, maloj prijestolnici posljednjih Obrenovića, usprkos vrlo nepovoljnim uvjetima za opozicionu štampu, prvi broj Radnika, prvog socijalističkog lista ne samo na Slavenskom Jugu nego i na čitavom Balkanu.
Novi podaci o Albertu Fortisu i o njegovim putovanjima po našim krajevima
Authors: Muljačić Žarko
Published: September 2018

Iako je prošlo već dvjesta godina otkako je talijanski literat,, prirodoslovac, etnograf i folklorist Alberto Fortis (1741—1803) po- duzeo svoje prvo putovanje u hrvatske krajeve (Cres i Osor, u svib- nju g. 1770), znanstveni interes za nj i za njegova djela ne popušta; dapače, moglo bi se reći da je u zadnje doba u porastu: kroz pro- tekla dva decenija što nas dijele od konca drugog svjetskog rata ob- javljeno je — što znamo’ — 48 članaka i knjiga u kojima su izneseni brojni novi podaci o slavnom Talijanu. Istina, monografija koja bi obradila tu kompleksnu ličnost u cjelini još ne postoji,1 a ne postoji ni djelo o Fortisovu zanimanju za slavenski svijet; a barem ovo posljednje trebalo je već davno da se uradi s obzirom da u brojnim talijanskim, jugoslavenskim i drugim arhivima leže neizdana brojna pisma našeg autora »grondanti di erudizione slava«
Lovro Monti i narodni preporod u Dalmaciji
Authors: Milutinović Kosta
Published: September 2018

U dosadašnjoj historiografiji o narodnom preporodu u Dalmaciji, u kojoj postoji već nekoliko značajnih studija i rasprava, još nije dovoljno istaknuto da pokret nije bio homogen i monolitan, nego da je u njemu bilo raznih grupa i struja, među kojima je dolazilo do oštrih idejnih sukoba i suprotnosti. Na desnom krilu unutar pokreta stajali su Mihovil Pavlinović i Kosto Vojnović, sa svojim konzervativnim shvaćanjima i religioznim preokupacijama, gorljivi katolici i odlučni protivnici društvenog preobražaja. Na ljevici stajali su Natko Nodilo i Lovro Monti, krajnji liberalci i antiklerikalci, ideolozi lijevoga krila građanske demokracije, stojeći na pozicijama borbe protiv reakcije, ma sa koje strane ona dolazila. U samom centru stajao je Miho Klaić, vođa Narodne stranke, također liberalac i demokrat, odgojen u Livornu i Padovi u doba Risorgimenta, Mlade Italije, Mazzinija i Garibaldija; ali, i pored svega svog liberalizma, Klaić je svim silama nastojao da otupi oštrice između desnice i ljevice, da nađe zajednički jezik među njima i da po svaku cijenu održi unutrašnje jedinstvo Narodne stranke kao glavne okosnice narodnog preporoda.
Mihovil Pavlinović - bez želje filolog
Authors: Anić Vladimir
Published: September 2018

Konjanik pod čalmom koji p u tu je po turskoj Bosni nije u ono doba nekoliko godina prije okupacije 1878. mogao izazvati sumnju. To je znao i katolički svećenik rodom iz Podgore Miho Pavlinović.
Talijanski prepjevi Vladimira Nazora
Authors: Festini Mario
Published: September 2018

U predgovoru svojim prepjevima Carduccijevih, Pascolijevih i D’Annunzijevih pjesama na hrvatski jezik Nazor piše o tim pjesnicima: »Mnogo im i ja dugujem; a svoj dug priznajem i plaćam ga — kako znam i mogu — ovim prijevodima i prepjevima.
Latinski jezik Šimuna Kožičića Benje
Authors: Glavičić Branimir
Published: September 2018

Zadranin Šimun Kožičić Benja,1 koji je poznatiji kao pisac hrvatskoga jezičnog izraza,2 osigurao je sebi časno mjesto i među hrvatskim latinistima svojim dvama latinskim govorima, od kojih je prvi, znatno duži, održao na Lateranskom koncilu,3 4 a drugi, pred papom Leonom X
Struktura Ćipikova romana iz bračkog života
Authors: Jakšić Zlatan
Published: September 2018

Služeći kao carski nadšumar na srednjođalmatinskim otocima Braču i Hvaru, te kasnije u Sinjskoj krajini, Ćipiko je napisao i objelodanio dva romana: Za kruhom (1904)1 i Pauke (1909). U tim djelima što se po stilu, strukturi i metodi obrade umnogome razlikuju, Cipiko tretira identičan socijalni problem: osiromašenje i raslojavanje sela u uvjetima akumulacije kapitala na kraju XIX i početku XX vijeka. U prvome romanu te procese Cipiko prati na jednom srednjodalmatinskom otoku (Braču), dok se u drugome ti procesi odvijaju na terenu Dalmatinske zagore, dakle pod pogodbama i uvjetima života koji su drugačiji.
Najstarejša zgodovina slovenske književnosti v hrvatskosrbskem jeziku
Authors: Zoltan Jan
Published: September 2018

Letos mineva sto let, odkar se je rodil utemeljitelj slovenske literarne zgodo vine, dr. Ivan Prijatelj.1 Med njegovimi deli zavzemata posebno ïnesto dva v nemščini napisana iiterarnozgodovinska pregleda slovenske književnosti, ki sta bila namenjena tuji publiki in ju je petkrat objavil v različnih deželah. Dve med njteii sta v hrvaškosrbskem jeziku, od katerih je ena izšla v knjižni obliki z naslovom: Dr, Ivan Prijatelj, Slovenačka Književnost, Beograd 1920 (prevedel jo je Miloš S. Moskovljević, predgovor pa napisal Pavle Popović. To izdajo v daljnjem tekstu označujemo Pregled). Po letu nastanka je to najstarejša zgodovina slovenske književnosti v hrvat- skosrbskem jeziku, ki jo je napisal resničen strokovnjak in jo objavil v knjižni obliki.
Lokacija crne metalurgije na obali kao dio širih ekonomsko-litoralnih procesa
Authors: Jurić Boris
Published: September 2018

Litoralizacija je relativno novija pojava. Definira se kao okupljanje i ubrzano razvijanje određenih oblika društvenog života na morskim obalama. S ekonomskog stajališta litoralizacija je skup procesa ubrzane lokacije, aktivizacije i koncentracije ekonomskog života u primorskim područjima, koja su uključena u tokove suvremenog privređivanja. Litoralizacija kao privredna stvarnost prvenstveno zahvaća kompleks »primorsko-pomorske privrede«, tj. a) pomorsku privredu, b) primorski turizam, c) ekonomiju morskog bogatstva i d) priobalnu industriju.1 U okviru pak priobalne industrije istaknuto mjesto pripada izgradnji željezara na morskim obalama. Toj djelomičnoj »seobi« crne metalurgije na obalu posvećena su naredna razmatranja.
Uloga Zadra u književnom životu hrvatske moderne
Authors: Brozović Nevenka Košutić
Published: September 2018

Nakon hrvatskog preporoda i uloge Zore dalmatinske Zadar se u povijestima hrvatske književnosti spominje malo i usputno. Najčešće se nabrajaju književnici koji su u njemu neko vrijeme boravili, ili novine i časopisi što su tu izlazili, ali sve se te napomene svode uglavnom na biobibliografske podatke, iz kojih možemo izvući zaključak da je Zadar bio uglavnom prolazna postaja u životu pojedinih književnika koja u njihovu stvaralaštvu nije ostavila dubljeg traga. Činjenica da Zadar, važno književno središte u dopreporodnim razdobljima hrvatske književnosti, nije u razdoblju od Preporoda do I svjetskog rata dao ni jednog značajnijeg beletrista ili da u doba cvata regionalizma nije među brojnim književnicima koji su u njemu živjeli, našao svog pripovjedača,1 zahtijeva svakako jednu dublju sociološku analizu u koju ovdje ne bih ulazila, iako se nekih elemenata moram dotaći u vezi sa samom temom.
Govorne kategorije prostora i vremena i teorija relativiteta
Authors: Mikuš Radivoj F.
Published: September 2018

Za zdravi razum pojmovi prostora i vremena ne čine nikakvih poteškoća, oni su dati, kako velimo, intuicijom (ma što pod time podrazumijevali) i potvrđeni iskustvom i tehnologijom. Euklidski prostor zamišljen je kao homogen i neograničen, izotropan (sve su dimenzije jednakovrijedne), kontinuiran, prazan, on je sredina u kojoj su smješteni predmeti (stvari, substance, materije). Vrijeme je linearno, ne-reverzibilno, ono teče kontinuirano od prošlosti preko sadašnjosti ka budućnosti, u njemu se zbivaju radnje, procesi, događaji. Tako su te kategorije shvaćali nekada i filozofi i gramatičari, pa i Isaak Newton; stoga ih zovemo newtonskim.
Šest prvih stihova Geteova prepjeva "Klaggesang von der edlen frauen des Asan Aga"
Authors: Milović Jevto M.
Published: September 2018

Geteov prepjev »Zalostne pjesance plemenite Asan-aginice« »Klaggesang von der edlen Frauen des Asan Aga« štampan je anonimno 1778. g. u Herderovoj zbirci narodnih pjesama Volkslieder. Herder govori u svojim napomenama o porijeklu pojedinih pjesama u zbirci Volkslieder. Za pjesmu o Asanaginici kaže: »Prijevod ove plemenite pjesme nije od mene; nadam se da ću ubuduće dati više ovakvih (pjesama)« (»Die Übersetzung dieses edlen Gesanges ist nicht von mir; ich hoffe, in der Zukunft derselben mehrere zu liefern«).1 Pod Geteovim imenom pojavio se ovaj prepjev prvi put 1789. g. u osmoj svesci Skupljenih Geteovih djela. »Na istom mestu, kao prva u Drugoj zbirci pesama, ostala je 'Hasanaginica' i u Koti- nim izdanjima Geteovih Dela, sve do trećeg izdanja — posleđnjeg za pesnikova života (’letzter Hand’) —- u kojem se pojavljuje među ’Baladama’. Vajmarsko Izdanje Geteovih dela vratilo ju je opet na Staro mesto (2. Band — 1888 —, str. 49-—52, i Lesearten, str. 304/305)«.
Romantičke vizije Luigija Ficherta
Authors: Čondrić Glorija Rabac
Published: September 2018

Ovim stihovima i nostalgičnim pozdravom rodnoj zemlji — Dalmaciji —• a i molbom »misterioznom Biću« — koje kroji sudbinu našem jadnom čovječanstvu — da uspostavi mir »onde ii giorno de l’ultima battaglia, /vinca lo Slavo, e l’Italo non pianga«,2 Luigi Fi- chert završava svoj spjev posvećen tragičnoj priči jedne ljubavi, storiju o nesuđenom braku između ribara iz Chioggie i djevojke rođene na neimenovanom otoku našeg Jadranskog mora. U aluziji na povijest »koja se odvija među nama«, tj. između naše dvije susjedne zemlje, pjesnik izražava svoj prezir prema rasnoj i nacionalnoj mržnji. Budući da se taj stav, prožet humanom notom odjevenom u romantično ruho, provlači u cjelokupnom stvaralaštvu Zadranina Ficherta, smatramo da je bilo potrebno oživjeti sjećanje na njegove poruke i vizije i podsjetiti na njegovu naklonost, pa čak i ljubav prema Slavenima.
Trogirsko i splitsko zaleđe u nekim dokumentima iz druge polovine XIV i početka XV stoljeća
Authors: Rismondo Vladimir
Published: September 2018

Događaji, koje u ovom radu najviše u obliku građe iznosimo zbivali su se u zaleđu Trogira i Splita u drugoj polovini XIV i na početku XV stoljeća, a nalaze se zabilježeni u Splitskom kaptolskom registru (Splitski kaptolski arhiv Scr./A, Nrus 64) te u nekim bas- tardelima splitskog notara Tome de Cingulo (Historijski arhiv u Zadru). Smatrali smo korisnim iznijeti ih, jer su ilustrativni za život i ćud gradskih patricija i feudalaca, za međusobne odnose i jednih i drugih na ovom istom terenu, te za neke oblike sudovanja, koji su još uvijek odražavali pravne običaje iz starih društvenih formacija. Dali smo mjesta također i Vlasima (koji su uvijek u ovim dokumentima označeni kao posebna skupina) te njihovim vezama s gradom i gradskim ljudima.
Čitaonica u Murteru
Authors: Skračić Tomislav
Published: September 2018

Od niza odlučujućih pojedinosti koje su prethodile osnivanju murterske čitaonice pouzdano je zabilježena samo ona koju opisuje zadarski II Nazionale. U svom broju od 16. kolovoza 1865. taj list donosi omanji dopis iz Tijesna (Stretto) sjedišta općine kojoj je tada pripadao Murter. Dopisom se izvješćuje redakciju lista o povoljnom ishodu izbora za općinski consiglio. Izvještač likuje nad nedoumicom načelnika, signora Cervelle koji, videći među trideset i šest odbornika 29 crvenih kapa, nije mogao do upitati vijeće »in quale lingua si dovessero tenere le sedute«. Manjina (sedmorica »antinazionali«) je bila puna gorčine kad se začuo odgovor dvadesetdevetorice, »un grido, un acclamazione sola... ii naški«. Poklikom »naški«, završava pisac članka, »sankcionirana je naša slavenština kao jezik vijeća«.
Dva priloga povijesti šibenske trgovine sredinom XVII stoljeća
Authors: Traljić Seid M.
Published: September 2018

Pišući o šibenskoj trgovini s Bosnom spomenuo sam da je pred početak Kandijskog rata bio živ izvoz konja i drugih teglećih životinja preko šibenske skele u primorske gradove papinske države i u Mletke,1 2 a ovdje ćemo to pitanje potanje obraditi i upotpuniti nekim podacima o trgovini između Šibenika i Bosne drugim proizvodima. Sve će to biti prikazano na temelju spisa onovremenih šibenskih notara, naravno koliko je to sačuvano i nama danas dostupno.3 Šibenik je tada imao najviše veza s dva susjedna grada pod turskom upravom: Skradinom i Drnišom. Ti su gradovi kao najbliži Šibeniku bili u neku ruku glavna izvorišta trgovine s ovom mletačkom lukom na našoj obali Jadrana. Razumljivo je da su uz njih povezani bili sa Šibenikom i drugi udaljeniji gradovi, kao što su Banja Luka, Glamoč, Knin i mnoga sela s turskog i mletačkog područja. Međutim Skradin i Drniš su imali značenje izvoznih emporija i tu su se plaćale trgovačke pristojbe na robu koja je tuda prolazila prema mletačkoj granici.
Zapisnik pravopisne komisije u Zadru godine 1820.
Authors: Vince Zlatko
Published: September 2018

Prigodom svoga dolaska u Zadar godine 1956. pozabavio sam se već prvih godina pitanjima grafijske reforme kako je predložena u zapisniku pravopisne komisije kojoj je predsjedavao F. M. Appending a članovi su joj bili: M. Bobrowski, B. Mihaljević, N. Budrović i P. Mioš.ić.
Prilozi izučavanju srednjovjekovnog zlatarstva u Zadru
Authors: Petricioli Ivo
Published: September 2018

Zlatarska djela koja su u toku srednjeg vijeka nastala u Zadru stekla su u našoj kulturnoj javnosti izvjesnu popularnost. Izložba »Zlato i srebro Zadra«, koju je Jugoslavenska akademija organizirala u svojim prostorijama u Zagrebu u jesen god. 1951, i prigodne publikacije o toj izložbi — katalog i knjiga reprodukcija s predgovorom M. Krleže — odigrale su značajnu ulogu u tom pogledu. Znatni podaci o djelovanju zlatara u Zadru bili su nam i otprije poznati, ali su znatno nadopunjeni i zaokruženi publikacijom C. Fiskovića, koji je objavljujući rezultate svog istraživanja u zadarskom Historijskom arhivu iznio niz podataka o zlatarima koji su od XIV do XVI st. živjeli i djelovali u Zadru. Međutim, glavni posao na tom vrijednom materijalu nije još izvršen. Temeljita analiza spomenika nije učinjena, nisu se međusobno komparirali pojedini predmeti koji su po funkciji ili po stilskim osobinama srodni. Nešto je opširnije obrađen tek srebrni kovčeg sv. Šimuna, ali i on čeka detaljniju i suvremeniju obradu. Ostali su još neistraženi vrlo vrijedni predmeti koji su se sačuvali u seoskim crkvama zadarskog primorja i zadarskih otoka, kao i u gradovima Ninu i Pagu koji su sa Zadrom u toku srednjeg vijeka imali jake doticaje. Oni pak po svojim karakteristikama mogu znatno pridonijeti izučavanju zadarskog zlatarstva. Orijentirana ekonomski na Zadar i o njemu ovisna u crkveno-organizacionim poslovima, ta su naselja u toku stoljeća nabavljala u Zadru liturgijski inventar.
Historijsko-filozofski faktor u pozitivističko-emiprijskoj političkoj metodologiji
Authors: Kolaković Juraj
Published: September 2018

Na bazi suvremenog razvitka proizvodnih snaga, društvenih od­nosa, ideoloških i naučnih refleksa vrši se proces pregrupiranja i re­konstrukcije nauka. U tom procesu postaje osobito značajan položaj političkih nauka i kao cjeline i kao pojedinih dijelova te cjeline. Takav je slučaj naročito s političkim teorijama.Za nas je osobito zanimljivo — u uvjetima revolucionarnih suvre­menih klasnih i demokratskih pokreta kako na unutrašnjem planu po­jedinih zemalja tako i u međunarodnim odnosima — postavljanje pitanja o gnoseološkim i aksiološko-pragmatističkim vrijednostima političkih teorija kao jednog dijela korpusa političkih nauka. U kompleksnom i pojedinačnom konstituiranju političkih nauka, političke će se teorije moći konstituirati kao posebna disciplina ako postave svoju predmetnost — relativno samostalni red pojava koji nijedna od postojećih nauka odnosno disciplina, ne obrađuje — i ako se u taj niz pojava transponira sistem novih relacija, uzročno-funk- cionalnih odnosa, koji se razlikuju od drugog reda pojava. Drugi uvjet za obrazovanje discipline političkih teorija jest i posebna metoda, što je implicitno u sebi sadrži i sam predmet. Izgradnjom tih unutrašnjih odnosa među svojevrsnim pojavama izraženima u neproturječnom sistemu adekvatnih pojmova, hipoteza i teorija — što u sebi uklapa odgovarajući metodski postupak — stvaraju se osnove za dublje prodiranje u područje političko-teoretske stvarnosti, a ujedno i uvjeti za izgradnju naučnog mišljenja. Političke teorije, bilo kao skupovi filozofsko-socijalnih razmatra­nja, misli i znanja o politici, bilo kao skupovi refleksivno-emotivnih reagiranja i pragmatičkih orijentacija u političkim zbivanjima, dobiva­ju u tom svoj sadržaj i predmet. Kao kod svake naučne discipline, za­datak bi se sastojao u tome da se ti skupovi svedu na sistem unutrašnjih veza i odnosa i na njihove iskaze, vodeći računa o njihovoj infrastruk­turi, o relativnoj nezavisnosti tih elemenata nadgradnje i o njihovoj individualnoj određenosti. Drugim riječima, to bi značilo prići iz­gradnji sistema političko-teoretskog mišljenja i reagiranja kao jednog dijela neke vrste, sociologije znanja.
Djelo S. S. Kranjčevića u prostoru i vremenu
Authors: Ivanišin Nikola
Published: September 2018

Književno djelo S. S. Kranjčevića bilo je — kao valjda nijedno u našoj književnosti — »izloženo« najrazličnijim zahvatima književne kritike, sve tamo od napisa Milivoja Šrepela (u Viencu 1885) pa do dana današnjega. Ogromni kvantitet interesa za Kranjčevićevo djelo mogao bi biti dokaz o vitalnosti toga djela, koje je svojom umjetničkom snagom pobuđivalo pažnju generacija književnih kritičara. Kvalitet toga interesa, međutim, mogao bi opet biti dokaz o iz- vjesnoj nemoći književne kritike, koja je baveći se Kranjčevićem iz generacije u generaciju stalno bila pred jednako zagonetnim, čudnim, trajno otvorenim pitanjima.
V. V. Ovečkin — sovjetski pisac crtica
Authors: Muljačić Ante
Published: September 2018

Ruski sovjetski književnik Valentin Vladimirovič Ovečkin1 po- znat je kao pisac drama, pripovijedaka i crtica. Za njega se može reći da je jedan od novatoira i stvaralaca novije ruske crtice.2 Nakon drugoga svjetskoga rata, osobito u razdoblju od god. 1945. do sredine 1952, u sovjetskoj je književnosti stvoren niz ne osobito značajnih crtica u kojima je zahvaćen problem života ruskoga sela. Stvaralački postupak pri pisanju takvih crtica često je bio ukalu- pljen, likovi blijedi, neuvjerljivi, prikazani nerijetko crno-bije- lom tehnikom.
Motiv patriotizma u hrvatskim putopisima (i) putopisi ilirizma
Authors: Franić Ante
Published: September 2018

Kao historijska kategorija pojam patriotizma je i u povijesti hrvatskog naroda u posljednja dva stoljeća doživljavao određene zakonomjerne promjene u značenju, i u pozitivnom i negativnom smislu, počevši od društveno progresivnog nacionalno-slobodarskog značenja (tipa Francuske revolucije 1789. i njezina gesla o Slobodi, Ravnopravnosti i Bratstvu) preko romantičarski zanesene glorifi- kacije patriotizma kao najviše građanske etičke (i estetske) vrline i preko buržoaske lažne verbalistike o svetosti domovine te ko- zmopolitsko-nihilističke i tzv. »internacionalističke« negacije »rodne grude« pa do nacionalšovinističkih »patriotskih« varijanata izdaj- stva i konačno do istinskog socijalističkog patriotizma. Taj histo- rijski fakat, do danas u hrvatskoj historiografiji nedovoljno proučen i (ponekad maglovito) protumačen, nije se u svim svojim vidovima jednakomjerno odrazio u hrvatskoj književnosti, pa čak ni u pojedinim pripadajućim literarnim razdobljima. Ne ulazeći u tu vrlo kompleksnu problematiku, koja polifono zadire u tematiku naznačenu u naslovu, mora se odmah naglasiti da je ipak cjelokupna hrvatska književnost u tih stotinu i toliko godina, pa tako i putopisna proza od Mažuranića i Nemčića do Krleže i Segedina, stajala u znaku tih društvenih i političkih, u mnogočemu specifično hrvatskih varijacija pojave i pojma patriotizma.
Fenomen ekspresionizma u hrvatskoj lirici
Authors: Ivanišin Nikola
Published: September 2018

Ne bi se moglo reći da postoji hrvatska e k s p r e s io n is tič k a lir ik a , jer ne postoji nužno potrebni kvantitet ekspresionističkih pjesnika, koji su stvarajući pjesme u određenom vremenu oživotvorili neophodni kvalitet na osnovu čega bismo o takvoj lirici govoriti mogli. U tim — takvim relacijama ne postoje valjda hi lir ič a r i — isključivi ekspresionisti. Niko od njih nije pisao isključivo ili bar pretežno ekspresionističke pjesme, a da je to ponekomu od njih i uspjelo, kvalitet tih pjesnika — pjesama bio bi znatno umanjen i zato, jer bi mogao biti definiran samo jednim »izmom« — u ovom slučaju »ekspresionizmom«. Teško je reći da li u našoj lirici postoje p o je d in e bitno ekspresionističke pjesme u kojima izraziti je ne bi bili zastupljeni elementi dotadašnjih tj. ne-ekspresionističkih poetičko-poezijskih navika — struktura — shema.
Jos neki njemački uzori zmajevi
Authors: Milović Jevto
Published: September 2018

Zna se da je Jovan Jovanović Zmaj stavljao pored mnogih svojih pjesama dvije ili jednu zvjezdicu. One pjesme pored kojih se nalaze dvije zvjezdice (**) prevedene su s nekoga stranog jezika, a one pored kojih stoji jedna zvjezdica (*) ispjevane su po »tuđoj zamisli«. Ispod naslova mnogih Zmajevih pjesama nalazi se primjedba »po nemač- kom«, »po mađarskom« ili »prevedeno«. Te Zmajeve oznake nijesu uvijek mjerodavne, i čovjek se na njih ne smije osloniti. Ima kod Zmaja bezbroj pjesama pored kojih nema nikakvih primjedaba iz ko- jih bi se vidjelo da te pjesme potiču od nekoga stranog pisca, pa ipak su one prepjev s nekoga stranog jezika. To se da lako objasniti, ako se ima u vidu da je Zmaj sarađivao u raznim književnim i političkim časopisima, kalendarima i godišnjacima, da broj njegovih šifara i pseudonima iznosi oko dvije stotine i da je naš pjesnik prevodio na srpskohrvatski i stihove za koje nije znao kome pjesniku pripadaju. Ja sam u raznim svojim studijama i člancima već na to upozorio i ovdje ne bih želio da se na tome zadržavam. Htio bih samo da ukažem još na neke strane pjesnike koji su utjecali na Zmaja.
Dva sistema u prenošenju elemenata stiha
Authors: Jakšić Zlatan
Published: September 2018

Pitanja i problemi pred kojima zastaje prevodilac literarnoga teksta brojna su i teška, a teorija prevođenja ne daje odgovora ni na ona osnovna. Sami prevodioci kao i njihovi kritičari još se nisu suglasili u tome da li treba prevoditi svaku riječ originala, ili je dovoljno prednijeti same ideje; mora li prijevod odražavati stil pisca ili stil prevodioca; mora li prevedeno djelo biti suvremenik originala ili prevodioca; smije li prevodilac dodavati ili oduzimati originalu itd. K tomu prevodilac poezije prisiljen je rješavati i spe- cifične probleme, uz one već poznate probleme vesifikacije. Uzmi- mo na primjer pitanje bukvalnog prevođenja ili prepjevavanja stranog pjesnika. U valoriziranju tih metoda obično se polazi od pretpostavke da se prepjevavanjem pjesme može ostvariti viši stu- panj estetske doživi jajnosti, ali da se ne može istodobno garantirati stopostotna autentičnost misli i ideja. I obratno: da se bukvalnim prijevodom sigurnije može prenijeti ideja i smisao originala, ali ne može se dostići željena umjetnička razina. Ako je to tako, za koju se od dviju metoda odlučiti i kojoj dati prednost? Osim toga, opre- djeljenje za jednu od metoda zavisit će i od niza raznih faktora: od sposobnosti i temperamenta prevodioca, od njegovih mogućnosti i afiniteta; od prirode jezika s kojega i na koji prevodi; od stupnja stranog poznavanja jednoga i drugoga jezika; od samoga teksta, koji može biti lako prevodiv i gotovo neprevodiv. Dodajmo još da su rijetki prevodioci poezije što se konstantno služe jednom odre- đenom metodom za prevođenje stiha, jer u jednoj istoj pjesmi mi možemo naći bukvalno prevedene strofe paralelno s prepjevanima, ili bukvalno prevedene stihove u kombinaciji s prepjevanima.
O jezičnoj porodici i o standardnim oblicima njezinih članova
Authors: Brozović Dalibor
Published: September 2018

oevropskih jezičnih porodica klasificiraju u genealoškom ili u tipološkom smislu. U svim tim klasifikacijama građu za uspoređivanje daju standardni jezici, odnosno, ukoliko se obrađuju i idiomi kakvi su u slavenskoj jezičnoj familiji kašupski ili polapski, onda se za njih uzima oblik koji je nauci najpristupačniji, to jest, na primjer, za polapski služe sačuvani dijalekatski tekstovi, a za kašupski u praksi Lorentzov Gemeinpomoranisch, koji je u biti apstrakcija, radni tehnički oblik.
Aspektna značenja uz cum narrativum
Authors: Kravar Miroslav
Published: September 2018

U sintaksi latinskih vremenskih rečenica što se uvode veznikom cum uvjetno nazvanim "narrativum" ili "historicum" nailazimo na dva više ili manje sporna pitanja. Jedno se odnosi na prisutnost konjuktiva u tim rečenicama, a drugo na vidsku vrijednost razlike između njegova dva vremenska oblika, imprefekta i pluskvamperfekta.
Gustave Guillaume u svjetlu de Saussureove lingvistike
Authors: Ćosić Vjekoslav
Published: September 2018

Od početka dvadesetog stoljeća francuska je lingvistika imala nekoliko izrazitih veličina (Meillet, Brunot, Marouzeau, Guillaume, Gougenheim, Benveniste, Martinet) uz mlađe, danas u punoj snazi (Wagner, Antoine, Dubois, Pottier). Svaki od njih, tko više tko manje, zasebno je poglavlje lingvističke misli. Ima se međutim dojam da sve te veličine postoje paralelno, u nekoj vrsti naučne koegzistencije, tvoreći tako panoptikum francuske lingvistike XX stoljeća. Ni jedan od njih nije uspio nametnuti svoju teoriju u onoj mjeri kao Bloemfield ili Chomsky u SAD.
Osnovi Zoranićeve poetike
Authors: Švelec Franjo
Published: September 2018

Kao svaki pjesnik i Zoranić je stvarajući Planine morao poći, svejedno da li svjesno ili nesvjesno, od određenih teoretskih principa, od određenih shvaćanja o izvorima, biti i funkciji poezije, prema kojima je postupao i kojih se u aktu oblikovanja više ili manje vjerno pridržavao. Kao čovjek bogate književne kulture, o čemu tako uvjerljivo sa stranice na stranicu svjedoči njegovo djelo, on je svakako morao poznavati i tadašnje književno-teoretske spise koji su, kako je općenito poznato, u tom blistavom stoljeću, i do nastanka Planina god 1536, već bili ugledali svjetlo dana.
U agoniji: od novele do drame
Authors: Paljetak Luko
Published: September 2018

U obuhvatnom i raznolikom Krležinu djelu, n o v e le i po obimu i po tematici zauzimaju mjesto i značajno i posebno. Okupljene u dvije knjige, Hiljadu i jedna smrt i Hrvatski bog Mars, sve se one zapravo ogledaju i virtuozno poigravaju jednom jedi- nom, za Krležu kardinalnom i opsesivnom, temom smrti u različitim njezinim aspektima, uvijek krajnje iznijansiranim i sup- tilnim, čemu na dnu uvijek stoji profinjena psihologija sredisnje inteligencije pojedinca, u kojoj je onda lako otkriti, naslutiti i prepoznati model cijele jedne društvene strukture, pa izvući i odgovarajuće sociološke generalizacije, koje su, u svakom slučaju, uvijek od perifemijeg značenja u usporedbi s esencijalnim problemom.
Osnovni problemi trubadurskog pjesništva
Authors: Geresdorfer Vera
Published: September 2018

Za književnost modeme Evrope epska junačka pjesma, dvorski roman i lirska pjesma trubadura predstavljaju tri ključna izvora inspiracije, stvaralačkog potencijala i stila. U oblasti naše domaće romanistike lirsko pjesništvo trubadura ostaje zanemareno, tj. njegovi najznačajniji i najzanimljiviji vidovi nisu još ni do danas sustavno prikazivani u našoj stručnoj literaturi, nekmoli problemski razrađivani. Kao pojava i kao sadržaj, pjesnička umjetnost trubadura poticat će uvijek iznova istraživačku radozna- lost i zanimanje svakog tko se bavi srednjovjekovnom francuskom književnošću i njezinim jezikom. Ovaj članak izlazi prvenstveno iz želje da u domaćoj romanističkoj stvarnosti iniciramo proučavanje provansalskog j'ezika i književnosti te predstavlja skicu osnovnih problema trubadurske poezije. Ograničenost prostora kojim za tako1 široku, složenu građu raspolažemo, nalaže nam da predmet našeg zanimanja redu- ciramo na njegove najopćenitije vidove koji u teoretskim raspra- vama i polemikama svjetskih romanista obilježavaju još i danas pitanja bez određenog, pouzdanog odgovora. Ako pođemo ođ trubadurskog pjesništva kao od pojave i od sadržaja spontano se nameće problem njegova podrijetla s jedne, te problem pristupa njegovoj sadržajnoj građi s dmge strane. Postanak provansalske lirike ostao je sve do danas predmet različitih hipoteza. Jean de Nostređame jedan je od prvih koji je u djelu Vies des plus célèbres et anciens poètes provensaux (1575) pokušao kolijevku trubadurske lirike naći u Provansi. U posljednjih sto pedeset godina pojavljuju se pristaše različitih koncepcija i teorija. Izdvojili bismo tri karakteristične teze: pučku ili folklornu, arapsku i latinsku tezu.
Rodoljubiva i politička poezija Veljka Petrovića
Authors: Milutinović Kosta
Published: September 2018

Prvi decenij XX stoljeća značajno je razdoblje u historiji južnoslavenskih naroda. To je doba kada su Srbija i Crna Gora vodile tešku nacionalno-političku borbu za svoju državnu samostalnost i nezavisnost, ulažući ogromne napore da odbiju sve agresivnije imperijalističke prohtjeve Habzburške monarhije; kada je Hrvatska, nakon teške, ali uporne i istrajne dvadesetogodišnje borbe, srušila reakcionarni i nasilnički režim grofa Khuena Hedervaryja i pošla novim putovima inauguriranim Riječkom i Zadarskom rezolucijom i formiranjem Hrvatsko-srpske koalicije;
Balthasar Hacquet, prvi folklorist i etnolog hrvatskih krajeva
Authors: Pederin Ivan
Published: September 2018

Znanstveni pristup prirodi u XVIII stoljeću iz temelja je promijenio stil i kompoziciju putopisa u evropskoj književnosti. Među najvažnija djela koja su odredila putopis XVIII st. spadaju djela Georgia Louisa Leclerca de Buffon (1707—-1788) Histoire naturelle i Epoques de la nature (1749—1789), koja se danas smatraju poče- cima geologije. Samu geologiju uzdigao je do samostalne znanstve- ne discipline frajburški profesor A. G. Werner (1750—1817), Sva ta djela plod su raspoloženja stoljeća koje se oduševljavalo pri- rodom. Godine 1729. švicarski učeni wunderkind, liječnik i bota- ničar Albrecht von Haller (1708—1777) napisao je u poletnim al eksandr incima odu Alpama (Die Alpen), koja je uskoro postala jedna od najčitanijih pjesama stoljeća. Njegova oda bila je prvi opis djevičanske prirode, koja je spas čovjeku pokvarenu uljuđe- nim gradskim životom. Potaknut tim i sličnim raspoloženjima, švicarski filozof Jean Jacques Rousseau (1712—1778) nastanio se 12. rujna 1765. poput modernog pustinjaka na otoku Saint-Pierre, usred jezera Bienne, gdje je ostao do 21. listopada, a nije otišao svojom voljom.’ Horace Bénédicte de Saussure (1740—1799) fi- zičar i meteorolog napisao je brojne prirodoslovne putopise po Alpama. Godine 1768. austrijski botaničar barun Joseph von Seenus putuje Istrom, Kvarnerskim otocima i obalnim područjem Velebita.
Njemački elementi u Zmajevoj poeziji
Authors: Milović Jevto
Published: September 2018

Još god. 1878. Zmaj objavljuje u Dečjern radovanju svoju pjesmu Nikad mira, pored koje stavlja jednu zvjezdicu. Ta nam zvjezdica pokazuje da je pjesma ispjevana "po tuđoj zamisli". I zaista, ta pjesma nije sasvim originalna. Zmaj se za nju nadahnuo Pfeffelovom pričom u stihovima Trasimund und sein Pudel.
Glagolski akcenat zadarskog štokavskog zaleđa
Authors: Anić Vladimir
Published: September 2018

U stručnoj literaturi o našem književnom akcentu u više na- vrata je naglašeno da još nema uvjeta za konačnu kodifikaciju ortoepskog standarda i da se problem kodifikacije književnog akcen- ta može smatrati otvorenim. U svakom slučaju, savlađivanje knji- ževnog akcenta suočava se s ozbiljnim poteškoćama na cijelom području hrvatskosrpskog jezika. Mišljenje da na tom području nema u akcentu strukturalnih razlika traži argumentaciju takvih iznalaženja na planu dvovarijantnosti.  Međutim, šarolika dijalekat- ska slika i nejednak kulturni kontinuitet i tip kulture markiraju jezično izražavanje. Zbog toga mislim da se u hrvatskosrpskom jeziku moraju zapažati i proučavati zonalna svojstva književnog akcenta. Potpuno novoštokavsko prilagođavanje akcenta u sistem- ski relevantnom vidu i bogatom vokabularu u nadgradnji ocrtava se kao zona štokavske Dalmacije, a očituje se u mijenjanju i mjesta i intonacije (a ne samo intonacije) silaznog akcenta (vio- linistkinja : violinistkinja ~ violinistkinja). Naš akcenat, promatran sinkronijski, a upotrebljavan prema zonalnim svojstvima, može se promatrati i kao stupanj prilagođenosti u odnosu na ishodišni akce- nat, ali ne i u odnosu na drugačiji način prilagođavanja. Na drugom mjestu zadržao sam se na tom procesu shvaćajući ga lcao stilističko pitanje?