bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Stress og socialitet
Authors: Strøbæk Pernille Solveig
Published: December 2022

Ifølge de etablerede arbejdsstressteorier skal miljømæssige krav balanceres op imod individuelle kontrolmuligheder, og der peges derfor på behovet for både sociologiske og psykologiske niveauer af arbejdsstress. Selvom en niveauinddelt tilgang til stress er vigtig, risikeres en opsplitning mellem individet og miljøet. Som grundlag for at arbejde med en mere integreret relationsforståelse mellem individ og miljø i arbejdsstressforskningen foreslås en tredimensional integrationsmodel, som inddrager relationens sociale dimensioner. Kontekst og handling er de centrale opmærksomheder, og i socialitetsperspektivets opbygning (gen)introduceres et fokus på den intentionelle arbejder, som udvikles gennem en ”lag”- deling mellem subjektiv og kollektiv intentionalitet.
”EN FED MOPPE HAR ALTID VÆRET EN LÆKKERBISKEN”: Om hundeslagtninger i Tyskland og hundespisning i Danmark
Authors: Kuschel Rolf
Published: December 2022

Hommage til professor Franz From (1914-1998). I mange år var professor ved Psykologisk Laboratorium, Franz From, stærkt engageret i udforskning af spisefordomme, såvel teoretisk som praktisk. From interesserede sig for spisefordommes samfundsmæssige begrundelse og forankring, dvs. hvad der betinger ”deres opståen, udbredelse, vedligeholdelse eller bortfald”. I 1966 spiste From sammen med sine yngre medarbejdere hund og hvide laboratorierotter, og under disse kulinariske måltider var han i sit es. Det kom hurtigt til at stå klart for enhver, at for ham var et godt måltid et psykoidt emne. Desværre nåede Franz From aldrig at analysere det omfattende materiale han havde indsamlet.
Identitetskonstruktion på Facebook – en kvalitativ undersøgelse af unges brug af det sociale online -netværk Facebook
Authors: Møhl Schack Clara
Published: December 2022

Det væsentlige fokus i denne artikel er unges selvpræsentation på Facebook, og hvorledes denne proces påvirker den enkeltes identitet. Goffmans klassiske teori får i denne sammenhæng fornyet mening i belysningen af identitetskonstruktion på Facebook og gør det muligt at tale om begrebet personal facebook front, der refererer til individets adfærd på Facebook, der adskiller sig fra vedkommendes offline adfærd, idet individet får en højere grad af kontrol over egne signaler. Denne øgede kontrol over sin fremtoning gør det muligt at konstruere en socialt ønskelig identitet, der indfanges med begrebet hopedfor-possible-selves (Marcus og Nuricus, 1986). Udviklingen af disse hoped-for-possible-selves kan illustreres ved et feedbacksystem, der beskriver en gensidig dynamik mellem individets selv-koncept og den identitet, der præsenteres på Facebook. Denne artikel afdækker begrebet hoped-for-possible-selves i en mindre begrebsafklarende kvalitativ undersøgelse af de personlige kvaliteter og personlighedstræk, der karakteriserer disse hoped-for-possible-selves. Endvidere undersøges det, hvordan Facebook kan forstås som en konkret kontekst, indenfor hvilken individet får en mulighed for at skabe og lege med særlige personlighedstræk. Denne proces kan forstås som en udvidelse af individers mulighed for at udvikle en socialt ønsket identitet, og på baggrund af dette kan man argumentere for en empowerment af personligheden.
Gruppers grænsekontrol – studier i inklusion. Et essay i kølvandet på en antologi, der introducerer et nyt forskningsfelt
Authors: Kristensen Ole Steen
Published: December 2022

Grænser er faktisk interessante. Grænser holder uønskede ude og markerer et tilhørsforhold for de tilbageblevne. En mur kan være den fysiske markering af grænsen, der skal holde folk på afstand. Tænk bare på Berlinmuren, muren omkring Vestbredden, den store mur i Kina eller – mere imaginært – jerntæppet, som i årevis forhindrede borgere i østlande i at besøge vestlande. På trusler mod individets frihed og kontrol reageres der: indespærringen – fratagelse af individets rettigheder – skaber modstand og en udlængsel (Brehm & Brehm, 1981). Frit fortolket skaber indespærring det modsatte resultat af det intenderede. Grænserne får let mytologisk skær, og begivenheder på den anden side af grænsen får nemt et uvirkeligt indhold og misforstås ofte af mennesker udenfor. Man misforstår intentioner blandt udgruppens medlemmer, og udgruppens medlemmer bliver kategoriseret efter indgruppens standarder, som ikke altid svarer til de grupperinger, der rent faktisk finder sted i udgruppen. Grænsen markerer forskellige grader af frihed og markerer forskellen på dem, der er inde i varmen, og dem, der er ude i kulden. Grænser har samtidig den mærkværdige effekt, at de skaber ensartethed. Selvudfoldelse i nyliberalistisk forstand forbliver et ideal for eliten, og selvudfoldelse bliver i langt højere grad til et spørgsmål om at leve op til gruppens normer: dem, der er inde, skal ligne hinanden og opføre sig ens; ellers må man udenfor. I den forstand er der grænsekontrol med toldere, som ydmygt forholder sig til opgaven, og farisæere, der nidkært forsvarer eget domæne og foragter udefrakommende.
Når drenge elsker kjoler – udvikling af kønsidentitetsproblematikker i barndommen
Authors: Gullits Celina , Juul Janni
Published: December 2022

Kønsidentitetsproblematikker i barndommen er et fænomen, flere danske børn i varierende grad oplever i deres kønsidentitetsudvikling gennem barndommen. For nogle af disse børn er der tale om en nysgerrig eksperimentering med kønnets udtryk, mens det for andre handler om en interaktion af specifikke påvirkningsfaktorer, der udvikler sig til en smertefuld oplevelse af, at det somatiske og det psykiske køn ikke er kongruente. Disse børn beskriver oplevelser af skam, mobning, angst, depression, stigmatisering etc. i forbindelse med deres eksistentielle ønske om at være det andet køn. Disse børn opfylder diagnosekriterierne for DSM-diagnosen Gender Identity Disorder in Children (GIDC). Mens der ikke findes danske studier om dette fænomen, har international forskning beskrevet mindre kliniske studier af børn, der har været i psykologisk behandling eller udredning i forbindelse med GIDC. Studierne beskriver, hvordan børnene udtrykker præference for lege, aktiviteter, tøj og interesser, der er normative for det andet køn, og en identifikation med eller forvirring om hvorvidt de er det andet køn. Denne artikel beskriver fundene fra vores undersøgelse af fænomenet blandt danske børn og viser, hvordan tre danske drenge og deres forældre oplever deres hverdag med kønsidentitetsproblematikker, hvor drengene beskriver sig selv som drenge, men ønsker at være piger. Disse beskrivelser sammenholder vi med den internationale forskning på området.
Udviklingspsykopatologien og den transaktionelle udviklingsmodel introduceret og diskuteret i relation til tidlig udvikling og risiko
Authors: Skovgaard Væver Mette
Published: December 2022

Denne artikel giver en generel introduktion til basale begreber og antagelser fra udviklingspsykopatologien. Artiklen præsenterer også den transaktionelle udviklingsmodel, som er central for den forståelse af udviklingsprocesser – både sunde og patologiske, der gør sig gældende inden for udviklingspsykopatologien. Begreberne og modellen eksemplificeres og diskuteres primært i relation til undersøgelser og viden fra spæd- og småbørnsområdet vedrørende tidlig udvikling og risiko. Afslutningsvis belyser artiklen, hvordan udviklingspsykopatologien og den transaktionelle udviklingsmodel kan fungere som en konstruktiv forståelsesramme for tidlige forebyggende og sundhedsfremmende indsatser. Der peges på, at den kliniske forskning i behandling og forebyggelse kan give indsigter, som kan bidrage til nye teoretiske fremskridt og forståelse af psykiske lidelsers ætiologi og patogenese ad psykiske vanskeligheder.
UDVIKLINGSPSYKOPATOLOGI – EN KRITISK DISKUSSION
Authors: Gammelgaard Judy
Published: December 2022

Udviklingspsykopatologi er en forholdsvis ny, tværvidenskabeligt funderet model for studiet af psykopatologi set i et udviklingsperspektiv. Forskere har gennem de seneste 40 år gjort op med forklaringer på psykiske lidelser, som har vist sig at være for simple, begrænsede som de ofte har været til snævre og isolerede fagområder. Modellen stræber derfor mod at integrere viden fra forskellige områder som udviklingspsykologien, psykiatrien, neurovidenskaberne og socialvidenskaberne. I den foreliggende artikel præsenteres modellen gennem en redegørelse for dens opståen og udvikling, idet fokus lægges på begreber om udvikling, tid og kausalitet. En konkret psykiatrisk case taget fra litteraturen bruges som illustration af modellen, der fremhæves som et vigtigt nytænkende alternativ til en traditionel psykiatrisk forklaring på psykopatologi. Herefter inddrages psykoanalysen i en kritisk dialog med den udviklingspsykopatologiske forklaringsmodel. Psykoanalysens begreber om udvikling, tid og kausalitet danner baggrund for kritikken, og den tidligere anvendte case bliver brugt som konkret udgangspunkt for diskussionen. Artiklen afsluttes med et forslag om at erstatte en tilstræbt integration med en artikulation af enkeltvidenskabernes – i dette tilfælde psykoanalysens videnspotentiale. Et konkret forslag om at arbejde med en artikulation af repræsentationsbegrebet inden for de to modeller afslutter undersøgelsen.
Co-regulering og betydningsdannelse i psykoterapi ved psykose
Authors: Harder Susanne
Published: December 2022

Formålet med artiklen er at anvende viden og modeller fra forskning i intersubjektivitet i tidlig mor-barn-interaktion til at beskrive interpersonelle vanskeligheder og ændrede oplevelser af selv og anden, som de kommer til udtryk i psykoterapeutiske forløb med personer med psykose. Som model bliver Beatrice Beebes co-reguleringsmodel fremlagt. Den ser en balance mellem selv- og interaktiv regulering hos begge parter i tidlig morbarn-interaktionen som optimal for udviklingen. En ubalance både mod mere selvregulering og mod mere interaktiv regulering ses som mulige risikoprocesser, der kan lede mod mindre optimal udvikling og i sidste ende være forbundet med psykopatologiske funktionsmåder. Der opstilles den antagelse, at en mere balanceret nonverbal co-regulering er en forudsætning for mere fælles betydningsdannelse på det verbale plan i psykoterapi ved psykose. I tre caseeksempler fra psykoterapeutiske forløb med personer med psykoseproblematik ses en meget ubalanceret co-regulering i interaktionen med terapeuten. Via terapeutiske strategier i terapien viser det sig muligt i sekvenser at opnå en mere balanceret co-regulering, der er forbundet med større positiv affektivitet og større fælles meningsdannelse. Disse mikroforandringsprocesser kan bidrage til at forstå udviklingsprocesser mod bedring ved psykose samt mulige veje til risikoudvikling mod intersubjektiv isolation og privat eningsdannelse i form af vrangforestillinger.
HANDICAP SOM RISIKOFAKTOR? ET UDVIKLINGSPSYKOPATOLOGiSK PERSPEKTIV PÅ BØRN MED HANDICAP
Authors: Dammeyer Jesper , Bøttcher Louise
Published: December 2022

Børn med handicap er generelt i større risiko for at udvikle psykopatologi. Men risikoen for fejludvikling er ikke enkelt forbundet med graden af handicappet. Fx oplever børn med hørehandicap næsten fire gange så hyppigt psykosociale vanskeligheder sammenlignet med hørende børn. Men det er ikke graden af deres høretab, der er afgørende for deres psykosociale trivsel, men derimod deres kommunikative/sproglige kompetencer (Dammeyer, 2010). Et andet eksempel er børn med cerebral parese, der er født med forskellige grader af motoriske barrierer for deres udviklingsmuligheder. Men hvordan disse barrierer håndteres og bevæges er forskelligt og afgøres af samspillet med omgivelserne bestående af sociale relationer og fysiske rammer og ikke direkte af de biologiske skader (Bøttcher, 2010). Der er tale om et samspil mellem biologiske, psykologiske og sociale forhold, hvori handicappet og eventuel psykopatologi etableres. I artiklen vil vi præsentere en almen model til forståelse af mennesker med handicap og deres udviklingsmuligheder – en handicappsykologisk udviklingsmodel ud fra et dialektisk kulturhistorisk perspektiv (Vygotsky, (1924-31) 1993). Ved hjælp af empiriske studier vil vi eksemplificere forskellige typiske udviklingsmæssige problemer, der ofte opstår blandt børn med forskellige typer af handicap. At studere børn med handicap og deres psykiske udvikling kan være et vigtigt forskningsmæssigt vindue til at forstå udviklingspsykopatologi generelt.
STILLNESS ATSCHOOL: WELL-BEING AFTER EIGHTWEEKS OF MEDITATION-BASED PRACTICE IN SECONDARYSCHOOL
Authors: Terjestam Yvonne
Published: December 2022

Stress-related psychological difficulties amongst youths are of major concern in Western countries. Causations are complex and not fully understood but school is known to be one major factor. Stress is well known to increase during adolescence and a WHO school-based study of some 120 000 students in 28 countries showed a threefold increase from the age of 11 to 15 years. Teachers in the modern classroom need means to handle contemporary problems in classroom milieus that are high in stress and low in concentration. The aim of the present project was to study whether sched­uled practice of a meditation-based technique for stillness affects pupils’ stress and general wellbeing at school. Some 400 pupils aged 12-15 years in Swedish schools were taking part in this pre-test, post-test study. Parallel classes were assigned to either a control- or experiment group. A meditation based technique for inducing stillness was introduced and scheduled for practice in class three times a week during eight weeks in the experiment group. The control group received no intervention. All pupils completed a questionnaire individually in class before the intervention started (pre-test) and 10 weeks after (post-test). During this time the experiment group had practiced the technique for eight weeks. Testing for differences between groups showed no major differences between the control- and the experiment group. These results of ANOVA pre-test, post-test analysis re­vealed improvement on psychological difficulties measured by the total score of the "Strengths and difficulties questionnaire” (SDQ) as well as on the subscale "Emotional symptoms” (SDQ) in the experiment- but not control group. Furthermore, gen­eral stress level measured by "General stress scale” (GSC) was somewhat lower at post condition after stillness practice. Results showed no significant differences in pre-test, post-test scores in the experiment group as regards the scales "Psychological distress” (PD) or "Well-being at school” (WBS). Gender differences showed that girls but not boys in the experiment- but not the control group at post-test reported better well-being at school, less peer problems and less overall psychological diffi­culties. The results indicate that meditation-based techniques for stillness practices can have a positive effect on adolescent well- being when scheduled and practiced by pupils in class whereas the gender differences show that such techniques practiced in class during adolescence have different effects on girls’ well­being, compared to boys’. Results show that the meditation-based technique for still­ness used in this study enhances aspects of pupils well-being. This is supported by the fact that at one of the schools where this study was done the stillness practice is now mandatory. Every class practices scheduled stillness several times a week and the pupils frequently asks for extra practices before examinations and other stress related events. Other schools in the city also have started this practice.
ÅBENT NÆRVÆR OG KROPSLIG TILSTEDEVÆREN I MEDITATIONSBASERET TERAPI
Authors: Thingmand Anders
Published: December 2022

I artiklen foretages en kritisk analyse af måden, hvorpå mind­fulness-meditation forsøges integreret i medicin og psykologi i Mindfulness Baseret Stress Reduktion og Mindfulness Baseret Kognitiv Terapi. Særligt problematiseres påstanden om, at Mindfulness Baseret Kognitiv Terapi skulle udgøre en ”syn­tese” af forståelsen af kroppen og sindet i kognitiv terapi og buddhistisk mindfulness, da en sådan reelt ikke eksisterer på nuværende tidspunkt. Som eksempel påpeges det, at man uden nogen systematisk teoretisk redegørelse for kropsforståelsen i buddhistisk mindfulness overtager et begreb om ”hjertet” som centrum for sympati og medfølelse. På baggrund af denne kri­tik argumenteres for, at en kvalificeret og nuanceret forståelse af mindfulness-praksis kræver en fænomenologisk forståelse af vores kropslige måde at være til stede i verden på, og det konkluderes i forlængelse heraf, at næste generation af mind­fulnessbaseret terapi bør være baseret på en art fænomenolo­gisk kognitionsvidenskab/psykologi.
Trauma, suffering, and resilience
Authors: De Casas Soberón Elena , Berliner Peter
Published: December 2022

The article discusses the challenge of using a conceptual framework to understand traumatic stress and still be open to listening to the stories of suffering, of lamentation, grief, hope, and the values of people being oppressed by organised violence. The complexity of responses to the losses caused by the violent oppression is shown through a presentation of the autobiographic book “Cerezas” by Aurora Correa.
Posttraumatisk vækst: Et kritisk review over problemer med de nuværende målinger af begrebet
Authors: Iversen Thomas Nicolaj , Mølgaard Christiansen Dorte , Elklit Ask
Published: December 2022

Forskning inden for posttraumatisk vækst (PTG) er i dag karakteriseret ved divergerende forskningsresultater, som har gjort det vanskeligt at drage en kohærent lære om fænomenet. Nærværende artikel er et kritisk review over publicerede artikler fra 2004 til 2010, som omhandler validiteten af de nuværende målinger af PTG, med særligt fokus på de kvantitative skalaer, der oftest anvendes til at måle PTG: Post Traumatic Growth Inventory (PTGI) og Stress Related Growth Scale (SRGS). Begge skalaer har vist acceptabel reliabilitet, men der er en række bekymringer vedrørende deres validitet. Nærværende review identificerer seks validitetsproblemer med de nuværende målinger af PTG og lægger op til en kritisk diskussion om validitetsforbedrende tiltag i forhold til fremtidig forskning i PTG.
Afvigelsens balance: Om transformation af individer i grupper
Authors: Kristensen Ole Steen , Strømgaard Rikke
Published: December 2022

I socialpsykologisk gruppeforskning er der en tendens til at fokusere på gruppens indflydelse på individet, mens interaktionen mellem individ og gruppe ofte fortoner sig. Grupper har imidlertid mange variationsformer, og nyere teorier sætter spørgsmålstegn ved den måde, som socialpsykologien beskæftiger sig med det sociale og konteksten på. I denne artikel tolker vi social identitetsteori ud fra nyere objekt-orienterede teorier, som gør det muligt at forstå, hvordan gruppen skaber sit eget objekt og håndterer afvigelser. Denne tilgang gør det også muligt at forstå, hvordan konfigurationen af komponenter i gruppen får indflydelse på transformationen af individet i gruppen. Konfigurationen i gruppen synes at være afgørende for grænserne for afvigelse i gruppen og dermed også for individets transformation i gruppen.
Vi efterlader ingen - Et studie af foreningen Krigsveteraner og pårørendes støtteindsats
Authors: Tuborgh Johnny
Published: December 2022

Denne artikel tager afsæt i en undersøgelse af, hvordan støtteprocesser i en lokalforankret støtteforening kan styrke krigsveteraner med PTSD og/eller andre psykiske vanskeligheder i at opnå øget sundhed. Artiklen omhandler den del af undersøgelsen, der forholder sig til veteranernes identitet og selvopfattelse, samt hvordan disse påvirkes af den offentlige mening og debat. Ligeledes er der i artiklen fokus på foreningens initiativer, og hvilken betydning de har for veteranernes adgang til anden støtte og behandling.
(Be)longing – Forståelse af mobning som længsel efter at høre til
Authors: Rabøl Hansen Helle
Published: December 2022

Artiklen præsenterer en Lord of the Flies-tilgang til mobning, der dækker over forståelser, der forbinder mobning med en indbygget krigerisk indstilling i mennesker. Denne forståelse hører til inden for de individualiserede forklaringer på mobning, som har en vis udbredelse blandt forskningsprojektets lærerinformanter. Artiklen hviler på forskellige metodikker: Kvantitative data, kvalitative data og teoretiske refleksioner. Der følges et spor på tværs af disse metodikker, nemlig sammenhænge mellem skoleklassens sociale liv og mobbemønstre mellem eleverne. Artiklen tilbyder begrebet ‘longing for belonging’ til at forstå mobning som en uformel fællesskabsform mellem elever, der forsøger at dække manglen på tilhørsforhold i det formelle skolefællesskab. ‘Longing for belonging’ kan således forstås som en modpol til Lord of the Flies-tilgangen. I sådan en forståelse indeholder mobning både sociale og ikkesociale aspekter. Det sociale ligger i ønsket om at skabe noget at være fælles om. Det ikke-sociale ligger i udstødelse af klassekammerater fra det uformelle vi. Analysen foreslår, at mobning i dette perspektiv kan ses som ‘inkluderet eksklusion’.
Indledning
Authors: Brinkmann Svend , Bang Jytte Susanne
Published: December 2022

Både psykologien specifikt og samfundsvidenskaberne mere generelt gennemgår i disse år, hvad nogle iagttagere har beskrevet som en affektiv vending. Efter årtier, hvor kognitivistiske tilgange har domineret på måder, der ofte har gjort affekt, følelser og emotioner til sekundære fænomener, er emotioner tilbage i centrum af den psykologiske videnskab. Der opstår således nye videnskabelige tidsskrifter og håndbøger dedikeret til studiet af emotioner. Der bør rettelig tales om en genopdagelse af emotionernes betydning for menneskers liv, idet psykologer som Freud og før ham filosoffer gående tilbage til de gamle grækere har sat emotioner i centrum for udforskningen af sindet. Emotioner forsvandt først ud af videnskabens kikkertsigte fra midten af det tyvende århundrede. Dette er i grunden besynderligt, eftersom emotioner er relevante for næsten enhver psykologisk tematik. Dette skyldes nok, at de på en gang er erfaringsnære og en kilde til daglige oplevelser, men også har både biopsykologiske dimensioner, som bl.a. kan studeres af hjerneforskningen, samt social- og kulturpsykologiske dimensioner, hvor både sociologiske og socialantropologiske studier er relevante. Emotioner er desuden knyttet til meget psykologisk behandling og intervention, selvfølgelig mest oplagt i klinikken og psykoterapien, men det er vores indtryk, at også organisationspsykologien og pædagogisk psykologi i disse år i stigende omfang betragter emotioner som centrale. I hvert fald har flere af artiklerne i temanummeret et pædagogisk, psykologisk afsæt.
Følelser i bevægelse - Om læreprocesser i musikterapeutens uddannelse
Authors: Bonde Lars Ole , Lindvang Charlotte
Published: December 2022

Artiklen sætter fokus på forholdet mellem musik og følelser, som dette indgår i musikterapistuderendes personlige og professionelle læreprocesser. Der tages teoretisk afsæt i Antonio Damasios og Daniel Sterns kropsorienterede teorier om emotioner og følelser, med særligt fokus på baggrundsfølelser og vitalitetsdynamik. Derefter stilles der skarpt på egenterapi (læreterapi), som den indgår i musikterapiuddannelsen på AAU. Det terapeutiske spor i uddannelsen er baseret på den klassiske psykoterapeutiske teori om egenterapiens nødvendighed for god psykoterapeutisk praksis. Artiklen inddrager et forskningsprojekt, som undersøger de kandidatstuderendes oplevelse og forståelse af egenterapeutiske processers betydning for deres faglige og personlige udvikling (Lindvang, 2010). Der gøres rede for, hvordan musikterapeutuddannelsen (som er en kombineret akademisk og professionsorienteret uddannelse) sætter begreberne i spil i de terapeutiske fag. Undersøgelsen peger på, at forskellige former for følelser, både ’her og nu’ og i et livshistorisk perspektiv, bearbejdes på flere refleksionsniveauer gennem terapiforløbene. Afslutningsvis argumenteres der for, at akademisk læring, emotionel udvikling og professionel identitetsdannelse kan gå hånd i hånd i et integreret uddannelsesforløb, som fremmer både selvbevidsthed, relationel bevidsthed og refleksivitet.
Tale til Benny Karpatschof i anledning af hans udnævnelse til æresmedlem af Psyke & Logos redaktion
Authors: Bang Jytte Susanne
Published: December 2022

Talen blev holdt af Jytte Bang på vegne af redaktionen på Psyke & Logos’ konference om ’mindfulness’ den 30. august 2011.
Æstetisk fascination
Authors: El Moutamid Mina
Published: December 2022

I denne artikel introduceres en særlig måde at forholde sig til kunst på som her kaldes æstetisk fascination. Med afsæt i en fænomenologisk beskrivelse defineres et dybt og intenst engagement i et kunstværk som undertiden udkrystalliserer sig som en blivende inspirationskilde i tilværelsen. Det er en kunstoplevelse der hører til blandt de stærkeste inspirations- og motivationsfaktorer i livet. Ikke som en fredfyldt og harmonisk lykketilstand, men som en angstprovokerende nødvendighed der kaster én ud på ukendt og fremmed terræn i en uvis søgen. Fænomenet æstetisk fascination illustreres indledningsvis af den franske skribent Roland Barthes’ (1915-1980) selvbiografiske beretning i Det lyse kammer (1980) hvori han søger at afdække den tiltrækning og fascination han nærer over for fotografiet i hele dets genstandsmæssige og eidetiske fremtrædelsesform. Det foreslås at æstetisk fascination er udtryk for et enestående samspil mellem kunst og betragter hvor kunstværket bidrager til eksistentiel selvaktualisering.
Forskeres arbejde med oplevelser af børns tegninger som forskningsmetode
Authors: Nielsen Anne Maj
Published: December 2022

I tegning får børn mulighed for at give visuelt udtryk for forhold der optager dem. Den slags visuelle fremstillinger kan præsentere oplevelser, engagement og emotionelle kvaliteter der ikke er enkle at gøre sprogligt rede for. I videnskabelige undersøgelser kan børns tegninger bruges som udgangspunkt for undersøgelse af forhold der kan være vanskelige at udtrykke sprogligt. Når børnetegninger anvendes som forskningsmateriale, er det en udfordring at gøre det transparent hvordan tegninger på særlige måder bidrager til viden om det forskeren ønsker at undersøge. Formålet med denne artikel er at gøre rede for hvordan forskerens sanselige og æstetiske oplevelser af børns tegninger kan gøres transparente ved at tegninger betragtes som ‘æstetiske objekter’ som led i forskningsprocessen.
Børnetegninger som orienteringsspor og forskningsdata
Authors: Nielsen Anne Maj
Published: December 2022

Der er to formål med denne artikel. Det ene formål er at vise, hvordan børns tegninger kan betragtes som udtryk for børns personlige, erfaringsbaserede og kønnede orienteringer, sådan som de viser sig i børns tegninger. Børns tegninger betragtes dels som artikulationer af endnu ikke tematiseret betydning og dels som resultat af børns læring af visuelle koder og tilblivelsesmuligheder i samspil med deres omverden. Artiklens andet formål er at gøre rede for og diskutere, hvordan børns tegninger kan anvendes som forskningsdata.2 I artiklen præsenterer jeg eksempler på forskellige tegnematerialer, og hvordan de er blevet anvendt i forskning, samt diskuterer forskellige perspektiver på tegninger som forskningsmateriale og anvendelse af tegninger i forskning.
Så rejser jeg mig op og vandrer tilbage til Paamiut - Om monologer i unges teater i Paamiut Asasara
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

I denne artikel undersøges indhold i og betydningen af unges teatermonologer3 – som de fandt sted i forbindelse med C:ntact’s teateropsætning med en gruppe unge i Paamiut. Forestillingen bestod af otte monologer, der blev fremsat af de unge. Da der var tale om monologer, undersøges det, hvad der er det specifikke i netop monologen som udtryksform i denne bestemte kontekst. Det undersøges her, hvordan monologen i form af fortælling har indgået i inuits kultur i fortællinger af myter, sagn og eventyr. Dernæst undersøges indholdet i de unges nutidige dialoger. Der afsluttes med en refleksion over betydningen af de unges dialoger i den konkrete kontekst samt mere generelt som en bestemt udtryksform. Artiklen bygger på interviews med de unge deltagere og med andre borgere i Paamiut samt på et spørgeskema og statistik om udviklingen i Paamiut.
Sociale læringsteorier – indledning
Authors: Nielsen Anne Maj , Berliner Peter
Published: December 2022

I psykologien har det længe været diskuteret, hvordan sociale samspil og forhold kan have betydning for menneskers læring. Allerede de tidlige udviklingspsykologiske teorier opererede med forestillingen om, at karakteren af samspil mellem børn og deres omsorgsgivere havde betydning for, hvordan barnet kom til at opfatte verden og sig selv. Dette kan karakteriseres som en form for relationel læring, dvs. en social læring, der også bidrager til kognitive læreprocesser. I dette temanummer om sociale læringsteorier er der fokus på de relationelle sider af læring. Artiklerne præsenterer en bredere forståelse af læring end den, der knytter sig til formel undervisning – og i nogle af dem argumenteres der for, at sådanne sociale læringsprocesser muligvis er særlig bæredygtige i kraft af netop deres sociale – men også materielle – forankring. Nogle af artiklerne rummer overordnede overvejelser om, hvad der kan forstås ved sociale læringsprocesser, og åbner for nye refleksioner om dette og om forestillinger om bæredygtige læringsprocesser. Andre artikler præsenterer undersøgelser af sociale læringsprocesser, så vi får mulighed for indsigt i variationer og nuancer i sådanne processer. Samlet set præsenterer artiklerne både teoretiske refleksioner samt konkrete undersøgelser i forskellige kontekster og læringsmiljøer.
Pædagogisk bæredygtighed – fra dyade til verdenssamfund
Authors: Månsson Hans
Published: December 2022

Artiklen revitaliserer begreberne social kapital og social bæredygtighed som afsæt for udvikling og formulering af en ‘bæredygtighedens pædagogik’. Dette perspektiv nødvendiggør et dynamisk samspil mellem forståelsen af mennesket som ‘human being’ og ‘human becoming’. Helt centralt i denne optik står opmærksomheden på menneskets iboende sociale egenskaber og kompetencer, som determinerende klangbund for skabelse, konsolidering og videreudvikling af social kapital i og på tværs af subkulturer i samfundet.
Pædagogers åbenhed for børnenes perspektiver og børns deltagelsesmuligheder i pædagogisk tilrettelagte aktiviteter
Authors: Svinth Lone
Published: December 2022

Med udgangspunkt i en sociokulturel forståelse af samspil og læring undersøges det, hvordan pædagogens måder at forholde sig til forskellige perspektiver i det levede samspil får betydning for børnehavebørns deltagelsesmuligheder i pædagogisk tilrettelagte aktiviteter. Artiklens empiriske grundlag er videoobservationer af voksen-barn-samspillet i pædagogisk tilrettelagte aktiviteter i to sjællandske daginstitutioner. Analyser af videoobservationerne viser, at pædagogers forholdemåde varierer, og at der er forskellige vægtninger af perspektiver i samspillet mellem pædagoger og børn. Især den voksnes perspektiv dominerer i det observerede samspil, mens åbenhed over for og justering af aktiviteten i forhold til børnenes perspektiv forekommer i mere glimtvise øjeblikke. Undersøgelsen viser desuden, at pædagogens åbenhed for børnenes perspektiv får betydning for, hvad det bliver muligt for børnene at erfare og derved lære i pædagogisk tilrettelagte aktiviteter.
Fredsopbygning som social og materiel læring
Authors: Berliner Peter , Christensen Jeppe Høj
Published: December 2022

I denne artikel beskriver vi den lokale befolknings skabelse af et fredsområde (Space for Peace) midt i borgerkrigen på øen Mindanao i Filippinerne. Fredsopbygning er en social læringsproces, der omfatter en transformation og restoration af det social-økologiske system, der rummer såvel det spirituelle, det diskursive, det sociale og fordelingen af materielle ressourcer. Det sociale aspekt er dermed blot ét element i denne proces – og der argumenteres derfor for, at denne læringsproces omfatter langt mere end blot det sociale. Fredsopbygningen er en kontinuerlig læreproces, som forener folk i fælles respekt for mangfoldighed. Det fælles grundlag for denne respekt findes i den fælleshed, som de tre grupper, der lever sammen i Mindanao, lumads, muslimer og katolikker, har fundet igennem lighederne i deres religioners værdier. Religionen forener på denne måde – men giver derved samtidig rum for respekten for diversiteten. Efter analysen sammenlignes fredsprocessen med Magis’ teori om social resiliens og Ungars teori om den socialøkologiske indlejring af den individuelle resiliens. Det konkluderes, at fredsopbygning i Space for Peace er bygget op omkring en helheds- eller systemforståelse, der omfatter diskursive, sociale og materielle komponenter; en stærk religiøs tro, som forener folk i stedet for at adskille dem i gensidigt fjendtlige grupper, og en socialt praktiseret respekt for mangfoldighed. Disse tre aspekter kan bidrage til yderligere udvikling af vores forståelse af social og individuel modstandskraft, ved at bygge videre på Magis’ og Ungars teorier.
MENNESKETS SEKSUALITET I EN EVOLUTIONSPSYKOLOGISK FORSTÅELSESRAMME
Authors: Byrnit Jill Tina
Published: December 2022

Tværkulturelle undersøgelser har påvist betydelige forskelle mellem mænd og kvinders seksualitet. Således er der blandt en lang række andre resultater fundet signifikante forskelle i, hvilke fysiske, sociale og psykologiske karakteristika der anses for tiltrækkende hos det modsatte køn; hvilke omstændigheder der virker jalousi-fremkaldende; antallet af forskellige seksualpartnere, man ønsker sig gennem et livsforløb; hvor lang tid, der skal gå, før man vil dyrke sex med en ny partner eller fremmed samt hvordan man vurderer forholdet mellem sex og kærlighed. Flere modeller er blevet fremsat til at forklare kønsforskellene i seksuelle præferencer, bl.a. seksualstrategi-teorien, der ud fra et evolutionspsykologisk perspektiv ser på mænd og kvinders respektive investering i deres fælles børn og de mulige kønsforskelle, der relaterer sig til dette. I denne artikel præsenteres det evolutionspsykologiske paradigme, og seksualstrategi-teorien vurderes ud fra de resultater, der er fremkommet tværkulturelt og mere specifikt i Skandinavien. Slutteligt introduceres to undersøgelser, der for tiden er under udførelse med en dansk population af mænd og kvinder.
THE GAME – MARGINALISERING OG KOMPLEKSE KONSTITUERINGER AF OVERSKRIDENDE FORANDRINGSBEVÆGELSER
Authors: Colding Lagermann Laila
Published: December 2022

Hvordan går det til, at Mounir, der ad flere omgange har været udsluset til specialtilbud og har hængt på gaden i fællesskaber, hvor det at hærge biler og lave hærværk var noget, der gav credit, i dag er i gang med at færdiggøre 3. g som en af de bedste i sin klasse? Er det Mounir, der er gjort af et særligt mønsterbryder-“stof”? Skyldes det hans forældre, der altid har opmuntret og støttet Mounir til at tage en uddannelse? Er det på grund af måden, Mounir klæder sig på? Eller er det snarere på grund af forskellige støttende lærere, både i folkeskolen og i specialtilbuddene dengang i 1.-2. og igen i  6.-7. klasse? Indeværende artikel foreslår med Mounirs egen metafor om gamet, hvordan dette game kan forstås som et sammensurium af mange forskellige kræfter. Analyserne peger på nogle af de kræfter, der blander sig og væver sig ind i hinanden, og på hvordan disse kan forstås som medproducerende for Mounirs særlige og forandrende tilblivelsesprocesser.
INDLEDNING: UTOPIER I VOR TID
Authors: Levin Kasper , Bang Jytte
Published: December 2022

I en verden, hvor krig, økonomisk krise, klimakatastrofe og mange andre fortrædeligheder synes at være grundlæggende for vores samtidshistoriske bevidsthed, er det nærliggende at konkludere, at dystopien har fortrængt utopien som mulig verdensanskuelse. På skuldrene af de store utopier kulminerede den utopiske tænkning i det tyvende århundrede med begivenheder, der på den ene side bragte utopisk tænkning i miskredit, men på den anden side skabte mulighedsbetingelser for mange af de forandringer, vi i dag betragter som centrale værdier. Ungdomsoprøret fra slutningen af 1960’erne er formodentlig et af den vestlige verdens sidste store utopiske projekter, båret frem af en drøm om universel fred og kærlighed. Ungdomsoprøret har ubetvivleligt sat sine synlige spor i eftertiden og bidraget til ny forståelse af forholdet mellem kønnene, nyt syn på børneopdragelse, nye tanker om det metafysiske, kunst og meget mere, men som aktiv utopisk tænkning er der imidlertid ikke meget tilbage af ‘ånden fra 68’. Hvor den etymologiske definition af utopien består af en negation af stedet – topos, så står utopien i dag på mange områder tilbage som en negativt konnoteret negation af det virkelige, altså som det uvirkelige eller urealistiske. Dette kommer især til udtryk i den politiske diskurs, hvor det at være utopisk frem for alt betragtes som utvetydigt negativt, uvirksomt drømmeri og spild af tid. Denne negative forståelse af utopien hænger uden tvivl sammen med den såkaldt postmoderne samfundsdiagnose og de store fortællingers død, hvilket medfører sværere betingelser for at skabe fælles drømme og visioner. Spørgsmålet, der er baggrunden for dette temanummer, er imidlertid, om dette betyder, at utopien som begreb og måde at tænke på ikke længere er virksom eller udgør en produktiv kraft for tænkningen.
STILHED: EN EKSISTENTIEL UTOPI
Authors: Funch Bjarne Sode
Published: December 2022

Denne artikel omhandler stilhed som en eksistentiel utopi. Med eksempler fra religiøs og spirituel praksis samt skønlitterær virksomhed belyses hvorledes mennesker gennem alle tider har søgt stilhed for at skabe betingelser for nærvær, fordybelse og selvrefleksion. Kaos er stilhedens modsætning, og i de faser af livet hvor tvivlen hersker, og hvor tanken om selvmord undertiden kan forekomme at være den ultimative forløsning, bliver stilhed en eksistentiel nødvendighed i stræben efter klarhed og livsværdi. I en tidsalder hvor krige og kriser fylder mere end positive fremtidsforestillinger, og hvor mange mentalt befinder sig mere i cyberspace end i den fysiske virkelighed, er stilhed blevet en påtrængt nødvendighed. Det konkluderes at stilhed ikke blot er en udfordring til at møde det uerkendte i en selv, men at stilheden rummer potentiale til både spirituel livsholdning og kunstnerisk virksomhed.
DEN UTOPISKE KROP. Capoeira og deterritorialisering af ADHD
Authors: Levin Kasper
Published: December 2022

Etymologisk defineret som et ikke-eksisterende sted associeres utopien sædvanligvis til abstrakte ideologier og sociale bevægelsers stræben efter ideelle samfund. Derved fremstilles utopisk tænkning oftest som en imaginær projektion eller social fantasi. I denne artikel vi jeg imidlertid argumentere for, at den fysiske eller materielle krop udgør en konkret utopi, der ikke kan henvises til en uvirkelig verden af drømme og projektioner. Med udgangspunkt i en kritisk analyse af kroppen som den beskrives og begrebsliggøres i diagnosen Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder (ADHD) vil jeg argumentere for, at kroppen som utopisk eller ikke-eksisterende sted udgør et mere nuanceret fænomenologisk alternativ baseret på ideen om den kropsbundne prærefleksive bevidsthed inspireret af den franske filosof Maurice Merleau-Pontys arbejde. Ud over den fænomenologiske idé knytter diskussionen om prærefleksiv bevidsthed an til et kulturteoretisk spørgsmål om kroppens materialitet som kontinuerlig bevægelse, hvilket Michel Foucault netop har betegnet som ‘den utopiske krop’ eller en ‘ulegemlig materialisme’. Med afsæt i dette mellemværende imellem kroppens fænomenologiske og kulturteoretiske udtryk vil jeg forbinde denne utopiske eller ulegemlige krop til sansningens primat for tanken og på denne baggrund fremhæve kroppens æstetiske og ekspressive rolle i kulturel dannelse. Som konkret bidrag til dette utopiske landskab imellem forskellige kropsbegreber vil jeg inddrage Gilles Deleuzes og Felix Guattaris begreb om ‘deterritorialisering’ og pege på den brasilianske kampkunst capoeira som udtryk for en konkret æstetisk praksis, der netop deterritorialiserer ADHD-diagnosens beskrivelse af kroppen.
UTOPI I PRAKSIS – LÆRING SOM ET RUM FOR FRED
Authors: Berliner Peter , De Casas Soberón Elena , Høj Christensen Jeppe
Published: December 2022

I denne artikel undersøger vi transformativ læring hos deltagerne i et postgraduate-uddannelsesprogram for lærere og pædagoger på alle niveauer, fra børnehaver til universiteter, i Aguascalientes i Mexico. Titlen på uddannelsesprogrammet er Uddannelse som et Rum for Fred.4 Uddannelsen omfattede 96 timers gruppesessioner (fire timer om ugen) med cirka 30 deltagere i hver gruppe. Målet er at opbygge kapacitet til at fremme et mere fredeligt (dvs. støttende og resilient) miljø i uddannelsesinstitutioner. Sessionerne blev organiseret i form af erfaringsbaseret læring med refleksioner gennem åbne dialoger baseret på deltagernes visioner og erfaringer. Ved afslutningen af uddannelsesprogrammet skrev deltagerne essays om den læreproces, de havde gennemgået. Disse essays blev analyseret tematisk for at give indsigt i deltagernes transformative læringsproces. Et af resultaterne var, at deltagerne oplevede en transformation fra at se undervisning som organiseret omkring konkurrence og straf til at forstå den som en fællesskabende proces, der bygger på glæden ved at undervise samt samarbejde og gensidig støtte.5 På denne måde opbygges en forståelse, der bidrager til at skabe en praksis, der inviterer eleverne ind i et miljø, hvor de kan få erfaringer med fredelig konfliktløsning, gensidig respekt og tillid, social støtte og samarbejde. I et større perspektiv åbner dette for en forståelse af social tillid og fred som en social ressource, idet fredelig konfliktløsning, tillid og samarbejde netop er betydningsfulde faktorer i at bygge økonomisk, social, økologisk og kulturel bæredygtighed.
TENK AT JEG KAN FÅ RI! HESTEASSISTERTE AKTIVITETER FOR UNGDOM OG VOKSNE MED RUSRELATERTE PROBLEMER
Authors: Sudmann Tobba Therkildsen , Agdal Rita
Published: December 2022

I 1artikkelen diskuteres på hvilke måter deltakelse i hesteassisterteaktiviteter (HAA) kan bidra til økt deltakelse på andrearenaer som familie, fritid, skole eller arbeid. Det empiriskemateriale er fra et avsluttet HAA-prosjekt for ungdom medrusproblemer og pågående HAA-prosjekt til voksne i aktiv rus.Reanalysene av det tidligere materialet brukes for å utfordrekunnskapsstatus på feltet og det nye materialet.Ungdommene deltok via velferdsetatens kvalifiseringsprogrammermot skole/arbeid. De voksne er selvrekruttert til aktiviteten.HAA fører til nye selvpresentasjoner og gode kroppsligeerfaringer. Deltakerne får tilgang til flere sosiale arenaer ved åbruke ferdigheter fra HAA. De forventer at HAA-ansvarlige haren legitimt autorativ posisjon, og hestene tillegges mytiskeegenskaper. HAA-arenaene har aktuelle og potensielle muligheterfor opplevelse av fellesskap, og til å stimulere deltakelse og endringsprosesser.Artikkelen diskuterer om det er hestene, aktivitetene,felleskapene, hestemyter, fysisk aktivitet eller kontakt mednatur som har størst forklaringskraft – hver for seg eller i kombinasjoner.Forslag til videre forskning fremmes.
BØRN, DER MISHANDLER DYR, ADFÆRDSFORSTYRRELSER OG MULIGHEDEN FOR KOORDINERET INDSATS I FORHOLD TIL TIDLIG IDENTIFIKATION OG INTERVENTION. KOMMENTAR TIL LUNGHOFER OG SHAPIRO
Authors: Jensen de Lopez Kristine
Published: December 2022

Kommentar til “The Co-occurrence of Human Violence andAnimal Abuse: Policy Implications and Interventions” af LisaLunghofer og Kenneth Shapiro, Animals and Society Institute.
SAMARBEJDETS NATUR HOS MENNESKET OG ANDRE ABER
Authors: T. Byrnit Jill
Published: December 2022

Mennesket (Homo sapiens) er en usædvanligt samarbejdendeart. Verden over, fra vildtjægere i Arktis til it-specialister iDanmark, indgår mennesker i komplekse og fluktuerende konstellationeraf formelle og uformelle fællesskaber, der har tilformål at samarbejde om løsningen af opgaver, der er til gavnfor andre end blot det enkelte individ. De samarbejdende fællesskaberhos mennesket involverer ofte individer, der ikke er ifamilie med hinanden, skønt der findes stor kulturel variation i,med hvem og under hvilken form individer i en gruppe forventesat samarbejde (Boyd & Richerson, 2009). Netop detfaktum, at menneskeligt samarbejde i vid udstrækning findersted mellem individer, der ikke er blodsbeslægtede, har udfordretde traditionelle evolutionære forklaringer på den fylogenetiskeudvikling af prosocial adfærd
Å BRYTE LIVET I FENGSEL – OG NÅR LIVET OG FENGSELSLIVET BLIR EN LIVSTRUENDE BYRDE
Authors: Hammerlin Ynge
Published: December 2022

The issue of suicide is very complex, not least when it happens behind bars. In the article we discuss several contradictions and problematic developmental tendencies within the prison system that can be important in this regard. The prison system as a repressive andpowerful system has to be studied and discussed more thoroughly. The article explores the idea of prisons as institutions for rehabilitation and care, while containing different forms of open and hidden disciplinary measures. The core of our theoretical framework consists in capturing the dialectics between internalization and externalization in the prisoner’s personality, in terms of cultural, collective, societal and individual facets. Ontologically this is very important: Ontologyis the philosophical discipline that explores the question of being. The concept of social practice, interpreted as activity located in different institutions, gives a possibility to focus on the dynamic between traditions for collective activity and the realization of collectiveactivity through the subject’s actions and living conditions, standard of life and prison conditions. Isolation must cede and we should evaluate and critically study the use of remand in all levels of the judicial system and the prison system.
WHEN GOOD INTENTIONS ARE NOT ENOUGH – A SUCCESSFUL MENTOR-MENTEE RELATION REQUIRES A DELIBERATED PRACTICE
Authors: Christensen Tina Wilchen
Published: December 2022

Inspired by a neo-Vygotskian approach, this article discusses the use of a mentoring scheme at EXIT, a Swedish organization supporting neo-Nazis’ disengagement from the extremist right. EXIT links mentees – individuals in the process of leaving the extremeright – to mentors – employees who are former neo-Nazis. The article illuminates why good intentions and a shared past between mentor and mentee are not enough for a development-oriented relation to occur; supporting mentees struggling with the outcomes of their involvement in the extremist right requires a deliberate practice. The main argument of the article is that for mentors to contribute to mentees’ development and reintegration into democratic society, they need to have contextualized and reinterpreted their own narrative of (dis)engagement and to combine it with a deliberate practice when interacting with mentees.
Vitaliseringspsykologi i neurorehabilitering
Authors: Christensen Lise
Published: December 2022

The article shows how a vitalising psychological approach can contribute to the area of neurorehabilitation for the purpose of understanding the psychological deficit position of the brain injured person. It is argued that a vitalising psychological understanding of the basic psychological needs in humans and their vitalising environments can contribute to the development of the holistic approach towards neurorehabilitation. Based on the premises in vitalising psychology, the discussion of the practical implications for this approach towards neurorehabilitationis contextualised within an integral framework that facilitates respect for complexity.