bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Preparation and Characterization of a Biocomposite Based on Cork Microparticles in Poly(β-hydroxybutyrate)-co-Poly(β-hydroxyvalerate) Matrix
Authors: Ayadi M. , Cheikh R. B. , Dencheva N. , Denchev Z.
Published: April 2019

Poly(β-hydroxybutyrate)-co-poly(β-hydroxyvalerate) (PHBV) loaded with 1 to 10 wt.% of cork microparticles (CM) were manufactured via compression molding technique. CM were isolated by alkali, bleaching and acid hydrolysis treatments. They were then added to the PHBV matrices via solution casting technique. The filler microparticles showed typical diameters of 10 to 55 μm. Mechanical tests in tension showed that in PHBV containing 5 wt.% CM the Young's modulus and the tensile strength increased by 50% and 10% respectively. Meanwhile, the elongation at break decreased by 70% for the same CM content. The mechanical behavior of the reinforced composites was discussed in conjunction with the morphology of the samples studied by optical and electron microscopy. The temperature of initial degradation Tid, the temperature at 5% weight loss Td5% and the temperature of maximum degradation Tdmax increase with increasing CM content by up to 13.6°C, 10.1°C and 12.3°C respectively for the composite of 5 wt.%. The composite with 10 wt.% CM content showed the best thermal stability with temperature increments of 20°C, 14.1°C and 21.5°C respectively. DSC results showed that the presence of CM has a very weak influence on the melting/crystallization behavior of the composites.
Enhancing Flame Retardancy, Thermal Stability, Physical and Mechanical Properties of Polyethylene Foam with Polyphosphate Modified Expandable Graphite and Ammonium Polyphosphate
Authors: Ma M.-F. , Pang X.-Y. , Chang R.
Published: April 2019

The method of preparing polyolefin foam with good flame retardancy, thermal stability, and physical and mechanical properties was investigated. Foaming condition of linear low density polyethylene (LLDPE) was investigated with triphenyl phosphate (TPP) as plasticizer, NaHCO3 as foaming agent. The influence of modified expandable graphite (EGP) and ammonium polyphosphate (II) on foam density, compression strength, combustion characteristics and thermal stability was explored. Results verified that EGP presented better dilatability and flame retardancy than the normal expandable graphite. Addition of EGp improved the limiting oxygen index (LOI) of 15NaHCO3/100 LLDPETPP/30EGp foam from 18.8% to 24.6%. Furthermore, the combination of EGp and ammonium polyphosphate (II) (APP) at the mass ratio of 2:1 improved the LOI of 15NaHCO3/100 LLDPETPP/20EGp/10APP sample to 27.9%, and the vertical burning UL-94 level reached V-0, indicating that this material was flame retardant. Although these additives made 15NaHCO3/100 LLDPETPP/20EGp/10APP composite exhibit a high density of 142.5 kg m−3, which was increased by 12.3 wt% relative to the 15NaHCO3/100 LLDPETPP foam, it could improve the compressive strength to 0.4747 MPa, which was about 2.7 times that of the matrix. The thermal stability of the material was also enhanced.
PENGARUH AKTIVASI TERHADAP MEMBRAN KERAMIK MODIFIKASI SEBAGAI BAHAN DASAR ELEKTRODA SUPERKAPASITOR
Authors: Tetra Olly Norita , Aziz Hermansyah , Alif Admin , Arifin Bustanul , Joni Rahma , Wahyuni Hanif
Published: April 2019

Pengaruh aktivasi dengan KOH dan NaOH terhadap performance TiO2/C berpendukung keramik sebagai elektroda superkapasitor telah diteliti. Sintesis sol TiO2 dilakukan dengan menggunakan metode sol-gel. Membran keramik sebagai template penumbuhan TiO2/C yang diaktivasi dengan  KOH dan NaOH disiapkan sebagai bahan elektroda superkapasitor dengan menggunakan elektrolit hidrogel polimer yaitu polivinil alkohol sebagai separator dan asam fosfat (H3PO4) sebagai elektrolit. Pengaruh aktivator NaOH memberikan peningkatan kapasitansi 1,5 kali lebih besar dibandingkan dengan aktivasi  KOH.  Nilai kapasitansi dengan aktivator NaOH adalah 14540 nF menggunakan konsentrasi elektrolit H3PO4 0,5 M dan waktu pengisian 30 menit dengan nilai konduktivitas sebesar 45,4 x 10-5 S/cm
PENGARUH PENAMBAHAN ABU AMPAS TEBU TERHADAP SIFAT KIMIA AIR RENDAMAN (pH, TDS DAN KESADAHAN TOTAL) DAN SIFAT KUAT TEKAN MORTAR SEMEN PCC PADA PERENDAMAN AIR LAUT
Authors: Yusuf Yulizar , Aziz Hermansyah , Jaslia Pepi Rahmi Sari
Published: April 2019

Abu ampas tebu merupakan limbah buangan yang memiliki beberapa kegunaan. Abu ampas tebu diketahui memiliki kandungan silika sekitar 70% dan secara kimiawi cukup layak sebagai bahan pozolan. Penelitian tentang pengaruh penambahan abu ampas tebu terhadap sifat kimia air rendaman (pH, TDS dan kesadahan total) dan sifat kuat tekan mortar semen PCC pada perendaman air laut telah dilakukan. Abu ampas tebu dapat digunakan sebagai alternatif lain untuk mengurangi penggunaan klinker dan sebagai pemanfaatan limbah. Penelitian kuat tekan pada mortar dilakukan dengan mencampurkan abu ampas tebu dan semen PCC dengan perbandingan 0, 2, 4 dan 6%, sedangkan air rendaman dianalisis secara kimia tentang pengaruh pH, TDS dan kesadahan totalnya. Berdasarkan hasil analisis dengan penambahan abu ampas tebu tidak mempengaruhi kuat tekan menurut SNI 15-7064-2004 semen PCC. Untuk air rendaman mortar akuades dan air laut, terjadi kenaikan pH terhadap waktu perendaman. Untuk uji TDS dan kesadahan total untuk air rendaman akuades mengalami kenaikan pada variasi komposisi abu ampas tebu dan lamanya perendaman. Pada perendaman air laut nilai TDS dan kesadahan total 3 hari lebih tinggi daripada 28 hari.
STUDY AND CHARACTERIZATION GROWTH OF FOUR MICROALGAE SPECIES AND TEST ANTIMICROBIAL ACTIVITY
Authors: Salim Marniati
Published: April 2019

Abstract

In this study to the growth characteristics of microalgae (Dunaliella salina, Nannochloropsis oculata, Tetrasel mis chuii & Chaetoceros calcitrans), in different mediums, namely Bold’s Basal Medium (BBM) and BBM modification of sea water. The results obtained from microalgae (N.oculata, T.chuii, C.calcitrans) are better grown on BBM media while microlaga D.salina grows well on BBM modification of sea water. Microalgae biomass is extracted by maceration method in hexane and methanol solvents. Test bacteria used gram positive (Staphylococcus aureus) and gram negative (Escherichia coli). Inhibitory zone diameter results were compared with antimicrobial sensitivity tests according to Clinical and Laboratory Standards Institute (CLSI). From the results of microalgae hexane and methanol extract antibacterial activity tests (D.salina, N.oculata, T.chuii, C.calcitrans) showed that the extract was not too sensitive to inhibit bacterial growth.

 

Keywords: microalgae, medium, antimicrobial
HUBUNGAN TINGKAT PENGETAHUAN IBU HAMIL TRIMESTER III TENTANG TANDA-TANDA BAHAYA KEHAMILAN DENGAN KEPATUHAN KUNJUNGAN ANC DI WILAYAH KERJA PUSKESMAS KARANG PULE
Authors: Amini Aulia , Harahap Ana Pujianti
Published: April 2019

ANC  dapat  mendeteksi  adanya  tanda-tanda  bahaya  selama  kehamilan  untuk mengurangi  faktor  risiko  yang  terjadi.  Tujuan  untuk  mengetahui  hubungan  tingkat pengetahuan ibu hamil trimester III tentang tanda-tanda bahaya kehamilan dengan kepatuhan kunjungan ANC. Penelitian ini menggunakan metode observasional analitik. Populasinya  adalah  seluruh  ibu  hamil  Trimester  III  yang  berdomisili  diwilayah  kerja Puskesmas Karang Pule sebanyak 50 orang. Teknik sampling dengan total Sampling, Analisis dengan uji chi square. Hasil penelitan dari 50 responden diketahui sebagian besar memiliki Tingkat pengetahuan baik dan cukup sebanyak 43 orang (86%) dan yang paling sedikit berada pada tingkat pengetahuan kurang sebanyak 7 orang (14%) tingkat kepatuhan responden yang berkategori tidak patuh sebanyak 28 orang (56%) dan yang patuh yaitu sebanyak 16 orang (32%) dengan tingkat pengetahuan cukup dan sebagian kecil responden yang berkategori tidak patuh sebanyak 3 orang (6%) dengan tingkat pengetahuan baik serta hasil dari analisis menggunakan uji Chi Square pada tingkat kepatuhan 0,05, diperoleh hasil 0,970 atau probabilitas diatas 0,05 (0,970>0,05), maka Ho diterima atau tidak terdapat hubungan yang signifikan antara tingkat pengetahuan ibu hamil trimester III tentang tanda- tanda bahaya kehamilan dengan kepatuhan kunjungan ANC di wilayah kerja Puskesmas Karang Pule.
EDITORIAL
Authors: Dantas Tania Regina
Published: April 2019

Neste segundo número, a Revista RIEJA,se afirma como um espaço de discussão acadêmica, observando a composição e a sua forma de organização em termos de Grupos Associados, e apresenta ao público um Dossiê intitulado “LETRAMENTO, LITERACIA/ LITERACIDAD E EDUCAÇÃO DE JOVENS E ADULTOS: PERSPECTIVAS INTERNACIONAIS”, organizado pelas professoras doutoras Maria de Lourdes Dionísio (Universidade do Minho-Portugal), Marinaide Lima de Queiroz Freitas (Universidade Federal de Alagoas) e Rosemary Lapa de Oliveira (Universidade do Estado da Bahia). O Dossiê é constituído, inicialmente, por um panorama geral sobre as políticas públicas e a situação dos analfabetos em Portugal mediante uma análise criteriosa da professora doutora Carmen Cavaco da Universidade de Lisboa; nessa direção mais geral se encaixa também o quadro europeu sobre as práticas de literacia do professor doutor David Mallows, da UCL - Institute of Education, United Kingdom., em uma perspectiva internacional da temática abordada.
APRESENTAÇÂO
Authors: Dionísio Maria de Lourdes , Freitas Marinaide Lima De Queiroz , Oliveira Rosemary Lapa de
Published: April 2019

O número que ora se apresenta, ao ter como tema Letramento, literacia, iteracidad, visa, em alguma medida, responder a um desafio levantado no âmbito da discussão tida na mesa “Alfabetização, letramentos e múltiplas linguagens na educação de jovens e adultos”, do IV Encontro Internacional de Alfabetização e Educação de Jovens e Adultos-ALFAEEJA, ocorrido em Braga em 2017. Aí foram destacadas e discutidas as semelhanças e diferenças entre as realidades referidas na palavra portuguesa ‘literacia’ e no conceito de ‘letramento’ em uso no Brasil.
Analfabetismo em Portugal – os dados estatísticos, as políticas públicas e os analfabetos
Authors: Cavaco Carmen
Published: April 2019

O texto foca-se no analfabetismo, em Portugal, a partir da análise de dados estatísticos, das políticas públicas de educação de adultos e da perspectiva de adultos analfabetos. A análise, simultânea, destas três dimensões permitenos compreender que o analfabetismo é um fenómeno complexo, resultante de factores sociais, culturais e políticos, que tende a perdurar no tempo. O analfabetismo em Portugal, embora seja particularmente notório no grupo etário com idade superior a 65 anos, está presente em todos os grupos etários. A taxa de analfabetismo é maior nos territórios rurais e isolados geograficamente. As políticas públicas de educação de adultos têm contribuído para silenciar e invisibilizar o analfabetismo, pelo facto de não assumirem uma oferta de alfabetização de adultos, nas últimas décadas, adequada à dimensão e à complexidade do problema. Numa sociedade cada vez mais escolarizada, a persistência do analfabetismo revela um mundo injusto, onde as desigualdades são, com frequência, naturalizadas e silenciadas. O contacto com os analfabetos permite-nos perceber que a sua condição, resultante do contexto socioeconómico, é considerada pelos mesmos uma grande limitação na sua vida, geradora de um sentimento de tristeza que os acompanhou ao longo da vida, desde a infância até à velhice. Nesse sentido, a aprendizagem da leitura e da escrita revelou-se sempre um sonho por cumprir. Estes elementos reforçam a importância de se assegurar o direito à aprendizagem da leitura e da escrita a todos os cidadãos, independentemente da sua idade, através de uma política pública de alfabetização de adultos.
“Los libros nos hablan”, “Que las palabras y la lectura sean para todos, como el pan”. Intercambio entre lectores en la alfabetización inicial de personas jóvenes y adultas
Authors: Kurlat Marcela
Published: April 2019

El presente artículo busca compartir escenas de diversas experiencias de trabajo desde la literatura en centros de alfabetización de personas jóvenes y adultas de la Ciudad de Buenos Aires. Busca ilustrar el trabajo que se realiza desde la implementación de dos situaciones didácticas fundamentales, sostenidas por la didáctica constructivista con foco de enseñanza en las prácticas sociales del lenguaje: leer, escribir, hablar y escuchar. Dichas situaciones constituyen herramientas para los educadores que transitan -junto a sus studiantes jóvenes y adultos- caminos de alfabetización: la ‘Lectura delegada al maestro’ y la ‘Lectura por sí mismos’, ambas fundamentales para la apropiación de la cultura escrita. La primera de ellas se ilustrará a través de la actividad habitual de ‘Lectura por entregas’, mientras que la segunda se hará a través de la llamada ‘Mesa de libros’. Afirmamos que la construcción de círculos de lectores en la alfabetización de personas jóvenes y adultas, más allá de los niveles de conceptualización sobre la escritura en los que las personas se encuentren, permite ingresar a otros mundos posibles, cargados de sentido, mundos que es necesario restituir tras la vulneración del derecho a la educación que el sistema ha provocado en la infancia.
PERAN KELUARGA DALAM PENCEGAHAN ISPA PADA BALITA UMUR 0-5 TAHUN
Authors: Dramawan Awan
Published: April 2019

Penyakit ISPA (Infeksi Saluran Pernafasan Akut) dimana dampak yang ditimbulkan sangat besar terhadap penderita, tidak hanya pada anak-anak tetapi juga orang dewasa. Selain itu penyakit ISPA dapat menjadi pemicu dari penyakit-penyakit yang lain dan berkembang menjadi penyakit yang berbahaya. Penanganan dini terhadap penyakit ISPA terbukti dapat menurunkan angka kematian. ISPA juga sangat erat berhubungan dengan sanitasi lingkungan dan prilaku hidup bersih. Tujuan penelitian ini untuk mengetahui Peran Keluarga Dalam Pencegahan ISPA Pada Balita di Desa Sesela Wilayah Kerja Puskesmas Gunung Sari Kabupaten Lombok Barat. Penelitian ini merupakan penelitian deskriptif. Populasi 1.141 orang. Sampel 92 orang. Teknik sampling yang digunakan adalah proporsional  random sampling. Data diolah secara deskriptif dan disajikan dalam bentuk tabel. Hasil penelitian menunjukkan bahwa sebagian besar responden dalam kategori baik dalam pelaksanaan peran keluarga sebanyak 75 responden (81,52%), responden berada pada umur 18-40 tahun sebanyak 90 responden (98,82%), kategori pendidikan berada pada pendidikan dasar sebanyak 49 responden (53,26%), kategori pekerjaan sebagian besar responden sebagai tidak bekerja (IRT) sebanyak 67 responden (72,83%). Kesimpulan penelitian ini yakni peran keluarga dalam kategori baik, sehingga diharapkan untuk mempertahankan pemanfaatan fasilitas kesehatan sebagai langkah dalam pencegahan penyakit ISPA.
Factors Influencing Adoption of Improved Seed Among Wheat Producing Smallholder Farmers’ In West Gojjam Zone of Amahara Region, Ethiopia
Authors: Abebe Gedefaw , Debebe Sisay
Published: April 2019

Lower and/or inappropriate usages of improved agricultural technologies are among the major of causes for decline of production and productivity of wheat as compared to the potential in Ethiopia. This study aims to measure the status and extent of improved wheat technology adoption and identify its determinants among wheat producing smallholder farmers’ in Sekela district of West Gojjam zone of Ethiopia. Multi-stage sampling techniques used to select 204wheat producing farmers. The study primarily used collected primary data for 2017/18 production year using structured questionnaire. In order to analyze the data, both descriptive statistics and econometrics techniques such as double hurdle model are applied. The result shows that family size, availability of oxen and attitude towards risk affected positively adoption status of wheat production. While, farming experience, and off-farm income affected the extent of improved wheat variety adoption. On the other hand, farm size and cultivated farm land affected negatively the extent of improved wheat varieties adoption. Based on the result, the study recommended that the above factors should be considered both at stages in evaluating strategies aimed at promoting wheat production and productivity of the study area.
Care of the Patient with Invasive Meningococcal Disease by Emergency Medical Service Clinicians: A Scoping Review Protocol
Authors: Pearce James , Peters Micah DJ , May Nikki , Marshall Helen , Hein Cindy , Grantham Hugh
Published: April 2019

Background

Invasive meningococcal disease (IMD) is a rare but potentially fatal disease. It can rapidly progress within minutes to hours and carries a significant burden of disease worldwide. The role of emergency medical service (EMS) clinicians in providing early care for the patient with IMD is important, but the literature regarding the pre-hospital phase of care is sparse.

Aim

The aim of this scoping review is to systematically map the literature to identify the scope, depth and key concepts in the evidence, and to identify gaps in knowledge regarding the care of the patient with IMD by EMS clinicians.

Methods

A comprehensive electronic search strategy will be used to locate sources of evidence that fit the inclusion criteria of the study. Data will be extracted, charted and reported in accordance with current best practice for scoping reviews.

Discussion

This protocol provides the framework for the first scoping review to identify the scope, depth and key concepts in the evidence, and to identify gaps in knowledge regarding the care of the patient with IMD by EMS clinicians. The review report will present the current state of knowledge, inform clinical practice guideline development and identify gaps in the evidence requiring further research.
Foreigner Talk in Conversation from YouTube Channel Abroad in Japan
Authors: ZURAIDA IDA , FITRI NURUL
Published: April 2019

This paper entitled
Analysis of Laskar Pelangi in English Version Based on Transitivity Theory
Authors: SYATHROH ISRY LAILA , HUSNUSSALAM HENDRA
Published: April 2019

This study aims to investigate the characterizations of Lintang in the English version of Laskar Pelangi novel (2009), The Rainbow Troops, based on Transitivity. As the unit of analysis, the data are 30 selected clauses, both uttered by Lintang himself or the narrator. The clauses are arranged chronologically based on the plot of the story consisting of phase 1 (opening), phase 2 (conflict & climax), and phase 3 (closing). This research employs qualitative descriptive design (Fraenkel & Wallen, 2007: 430). The approach for this research is narrative inquiry. According to Croker (Heigham & Croker, 2009: 16), among disciplines using narrative inquiry are anthropology, sociology, history, psychology and literature. The results show that based on transitivity theory, the characterizations of Lintang are represented and portrayed by the types of process and participant in every clause. Among his emerging characterizations are: hyperactive, brave, never-gives-up kid, heroism, and willing to sacrifice for his family.
Interpersonal Metafunction in Leonardo DiCaprio Speech
Authors: PRIHANDINI ASIH , PUTRA ILYAS PERMANA
Published: April 2019

This study is aimed to analyze mood, modality and personal pronouns as the elements of interpersonal metafunction found in Leonardo DiCaprio
The Program That Involves Some Integrated Lesson Topics to Help Students Understand How to Create Simple Sentences
Authors: DIYATA FIRMANSYAH
Published: April 2019

Some teachers believe that serving their students by a suitable approach is the most important. It may be true if they have already had students with sufficient English knowledge. If they don
A Multi-Level Collaborative and Cooperative Writing Class in Inducing Character Building (A Model of An Integration Between Teaching Writing and Character Education)
Authors: ROHADI TEDI
Published: April 2019

Character education should not plainly implicate socially-authorize pattern for such character as honesty and perseverance, but also and perhaps more importantly it should provide the ways in which the students believe of their own conception selves, and their essential qualities that will back the actualization of those selves. This conceit may require a more personalized or less formulaic appropriate to inscribe instruction, but the compensation of such transformations   of instructive goals and methods might well be the revitalization of democratic society in Indonesia. Taking that into account, a multi-level collaborative and cooperative writing class,  in a more specific context and scope, classroom practices, provides one of breakthroughs toward this direction. This model of writing class is either implicitly or explicitly integrated  with character education. The paper is a report of a research and development. Theories and concepts supporting the study will initiate the paper. The next part of the paper will explore the so called
Shaping the Concept of Mage Through Image Schemas in Dragon Age Origins
Authors: RAIYASMI DEAN , CITRARESMANA ELVI
Published: April 2019

Language shapes the human mind and its concept toward things. Using image schemas, in nowadays technology, even AI (artificial intelligence) can concept things in response to their creator negativity or positivity. This is reflected in one of the most selling games around the world in 2012 called Dragon Age
Umpikauden karkearehun vaikutus poikimahalvausriskiin
Authors: Palmio Annu , Mikkonen Aura
Published: April 2019

Poikimahalvaus on yksi yleisimmistä lypsylehmien sairauksista Suomessa. Poikimahalvaukseen sairastuu noin 5% lypsylehmistä ja poikimisen jälkeen subkliinisesta hypokalsemiasta eli piilevästä poikimahalvauksesta kärsii jopa puolet useamman kerran poikineista lehmistä. Piilevä poikimahalvaus ei aiheuta selviä halvausoireita, mutta heikentää lehmän yleiskuntoa ja lisää alttiutta useille sairauksille. Poikimahalvausriskiin vaikuttaa lehmän umpikauden ruokinta. Suomalaiset nurmisäilörehut eivät useinkaan ole kivennäskoostumukseltaan hyviä rehuja ummessa oleville lehmille. Poikimahalvausriskiin vaikuttava kationi-anionitasapaino eli DCAD-arvo (DCAD=(K++ Na+)–(Cl- + S2-)) on nurmisäilörehuun perustuvissa umpikauden dieeteissä tyypillisesti 200–300 mEq kg-1 ka, kun tavoitearvo olisi –50 mEq kg-1 ka. Potentiaalinen karkearehuvaihtoehto nurmisäilörehun tilalle on kokoviljasäilörehu. Kokoviljasäilörehussa kalsium- ja kaliumpitoisuudet sekä DCAD-arvo ovat tyypillisesti nurmisäilörehua matalammat.Luke Maaningalla tehtiin lypsylehmien ruokintakoe, jonka tarkoituksena oli selvittää voidaanko poikimahalvausriskiä pienentää käyttämällä umpikauden ruokinnassa perinteisen nurmisäilörehun sijaan kokoviljasäilörehua. Nurmiruokinta koostui toisen sadon timotei-nurminatasäilörehusta (D-arvo 659 g kg-1 ka). Kokoviljaruokinnassa oli vehnäkokoviljasäilörehua (D-avo 600 g kg-1 ka), jota matalan raakavalkuaispi-toisuuden takia täydennettiin rypsillä. Lisäksi ruokinnat sisälsivät saman määrän umpikauden kivennäistä. Nurmiruokinnalla dieetin DCAD-arvo oli 357 mEq kg-1 ka, kokoviljaruokinnalla 132 mEq kg-1 ka. Kokeessa oli mukana 54 holstein- ja ayshirerotuista lehmää ja hiehoa. Lehmät siirtyivät koeruokinnoille heti umpeen laitettaessa. Hiehot olivat koeruokinnoilla kaksi viimeistä tiineyskuukautta. Ruokinta oli rajoitettu, niin että eläinten energian saanti oli noin 90 MJ pv-1. Kaikki koe-eläimet tunnutettiin samalla tavalla. Veren kalsiumpitoisuuden määrittämistä varten verinäytteet otettiin kaksi viikkoa ennen odotettua poikimista sekä 10-24 tuntia poikimisen jälkeen.Kaikkien koe-eläinten veren kalsiumpitoisuus oli normaalilla tasolla (2.1–2.5 mmol l-1) ennen poikimista otetuissa näytteissä. Poikimisen jälkeen kalsiumpitoisuudet laskivat. Piilevä poikimahalvaus (Ca 1.4–2.0 mmol l-1) oli 15 lehmällä. Yhdellä lehmällä veren kalsiumpitoisuus oli alle kliinisen poikimahalvauksen raja-arvon (<1.4 mmol l-1). Poikimisen jälkeiseen veren kalsiumpitoisuuteen vaikutti odotetusti lehmän poikimakerta, sillä useamman kerran poikineiden kalsiumpitoisuus oli merkittävästi ensikoita matalampi. Umpikauden ruokinnalla ei ollut vaikutusta veren kalsiumpitoisuuteen eikä alkulypsykauden tuotokseen. Poikimisen jälkeistä veren kalsiumpitoisuuden laskua selitti parhaiten alkulypsykauden tuotos; kun ensimmäisen viikon keskimääräinen päivätuotos nousi yhden kilon, niin kalsiumpitoisuus laski 0.02 mmol l-1.Tämän tutkimuksen perusteella kokoviljasäilörehu soveltuu umpikauden ruokintaan, mutta se ei pienennä poikimahalvausriskiä tyypilliseen nurmisäilörehuun verrattuna.
Uusi palvelu Taloustohtorissa - kasvihuonekaasupäästöjen laskenta
Authors: Regina Kristiina , Latukka Arto , Lehtonen Aleksi , Pitkänen Sanna , Sulkava Mika , Salminen Olli
Published: April 2019

Maatalouden tuottamat kasvihuonekaasupäästöt raportoidaan YK:n Ilmastosopimuksen ja Kioton pöytäkirjan mukaisesti osana Suomen kokonaispäästöjä. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) ohjeiden mukainen päästölaskenta on rakennettu niin, että maankäyttöä, maataloutta ja tilojen energiankäyttöä tarkastellaan erillään toisistaan. Yhteensä kaikki maatalousperäiset päästöt ovat noin 20% Suomen kokonaispäästöistä. Raportointisektorit ylittävä tarkastelu mahdollistaa maatilan tarkastelun kokonaisuutena.Luonnonvarakeskuksen (Luke) Taloustohtori-verkkopalvelu (www.luke.fi/taloustohtori) tarjoaa suuren määrän kannattavuuskirjanpitotilojen tietojen pohjalta laskettuja maa- ja puutarhatalousyritysten tulostietoja. Taloustohtori-järjestelmään rakennettiin verkkopalvelu, joka antaa kannattavuuskirjanpitotiloille mahdollisuuden tarkastella oman tilan kasvihuonekaasulaskelmia ja verrata tuloksia eri tilaryhmien keskiarvotuloksiin. Kuka tahansa pääsee tarkastelemaan tietojen pohjalta yleistettyjä keskiarvotietoja. Uusi verkkopalvelu sisältää maataloussektorin päästöt, turvepeltojen hiilidioksidipäästöt maankäytöstä ja tuotantoon liittyvän energiankäytön päästöt.Uudessa palvelussa kannattavuuskirjanpitotiloille lasketaan kasvihuonekaasupäästöt taannehtivasti vuodesta 2000 lähtien. Kannattavuuskirjanpidon raportointijärjestelmillä nämä tulokset painotetaan yleistettäväksi alueellisiksi keskiarvo- ja kokonaistuloksiksi, joten verkkopalvelu tarjoaa tietoa kaikille maatiloille ja myös maatalouspoliittiselle päätöksenteolle. Myös päästövähennysten taloudellisten vaikutusten tarkastelua voidaan kehittää, koska kannattavuuskirjanpitoaineisto sisältää sekä taloustiedot että tuotantotiedot.Kasvihuonekaasupäästöt lasketaan reaaliaikaisesti havainto- ja yrityskohtaisesta aineistosta. Suurin osa laskennassa tarvittavista tiedoista on Taloustohtorin tietokannassa. Kasvihuonekaasujen laskenta noudattaa IPCC:n 2006 Guidelines -ohjeistoa ja on yhdenmukainen Suomen kasvihuonekaasuinventaariossa käytettävien menetelmien kanssa. Kasvihuonekaasuinventaariossa käytettyjä menetelmiä yksinkertaistettiin hieman esimerkiksi käyttämällä keskiarvotietoja tietystä päästölähteestä perustuen raportoituihin päästöihin, jotta järjestelmän ylläpitotyömäärä pysyy kohtuullisena. Näin myöskään laskennassa tarvittava tietomäärä ei nouse kohtuuttoman suureksi.Laskennan lopputuloksena raportoidaan sekä tilakohtaisesti että alueellisesti 1. metaanipäästöt tuotantoeläimistä ja lannasta, 2. dityppioksidipäästöt lannasta ja maaperästä, 3. hiilidioksidipäästöt kalkituksesta, 4. hiilidioksidipäästöt eloperäisten peltojen maaperästä. 5. hiilidioksidipäästöt maatilan energiankäytöstä.
Yksittäisten maatilojen tarkastelu korkeaulotteisessa talousavaruudessa itseorganisoivan kartan avulla
Authors: Sulkava Mika , Yli-Heikkilä Maria
Published: April 2019

Luonnonvarakeskuksen (Luke) Tilastopalvelut-yksikkö tuottaa kannattavuuskirjanpidossa monipuolista tietoa Suomen maa- ja puutarhatalouden taloudellisesta tilanteesta. Kannattavuuskirjanpitoaineistoon kerätään vuosittain tietoa vajaalta 1000 maa- ja puutarhataloutta harjoittavalta yritykseltä. Kannattavuuskirjanpidon aggregoituja tuloksia esitetään Luken Taloustohtori –verkkopalvelussa.Suomen maa- ja puutarhatilojen kannattavuutta ja muita taloudellisia tekijöitä kuvataan tässä työssä itseorganisoivan kartan avulla. Itseorganisoiva kartta on akateemikko Teuvo Kohosen 1980-luvulla ke-hittämä neuroverkkomenetelmä, jonka avulla suuri, moniulotteinen havaintoaineisto projisoidaan kak-siulotteiselle hilalle, ja voidaan siten esittää havainnollisena kaksiulotteisena karttana. Kartalla samankaltaiset tilat sijaitsevat lähellä toisiaan, ja tilojen ominaisuuksia voidaan tarkastella muuttujakohtaisten komponenttitasojen avulla. Menetelmän avulla aineistoja voidaan visualisoida tehokkaasti, ja visualisointien avulla aineistosta voidaan löytää useiden muuttujien välisiä epälineaarisia yhteyksiä.Tutkimuksessamme opetamme kannattavuuskirjanpitoaineiston pohjalta laskettujen keskeisimpien talousmuuttujien avulla itseorganisoivan kartan. Aikaisemmassa tutkimuksessa olemme löytäneet tällä menetelmällä useita kiinnostavia yhteyksiä kerättyjen taloudellisten muuttujien välillä. Muuttujien suuri määrä hankaloittaa aineiston tarkastelua perinteisiä visualisointimenetelmiä käyttäen.Tässä työssä esitämme, miten keinotekoiset, mutta todellisia tiloja tilastollisilta ominaisuuksiltaan vastaavat esimerkkitilat sijoittuvat maatalouden tilakohtaisella talousdatalla opetetulle itseorganisoivalle kartalle. Tutkimme kartan tekemän projektion laatua ja erityisesti sitä, miten hyvin kartalle sijoitettujen tilojen tulkinta karttahilan avulla vastaa tilan todellista tilannetta.Yksittäisten tilojen esittäminen itseorganisoivan kartan avulla on mahdollista saada nopea yleiskatsaus tilan taloudellisen tilanteesta. Lisäksi tällainen esitysmuoto kertoo havainnollisella tavalla siitä, miten tilan taloudellinen tilanne vertautuu muihin tiloihin. Tämän avulla voidaan esimerkiksi arvioida, minkä suuntaiset muutokset maatilan toiminnassa voisivat auttaa parantamaan tilan kannattavuutta.Luken Taloustohtoriin ollaan rakentamassa järjestelmää, joka mahdollistaa kannattavuuskirjanpitotilojen lisäksi minkä tahansa maatilan sijoittamisen itseorganisoivan kartan hilalle, kunhan tilalta on saatavilla tarpeelliset taloudelliset tiedot. Näin on siis mahdollista esittää kartalla esimerkiksi tiloja, joiden tiedot verkkopalvelun käyttäjä on syöttänyt selaimellaan.
Ennakointi osana investoineiden maitotilojen strategista suunnittelua
Authors: Lahnamäki-Kivelä Susanna
Published: April 2019

Tutkimuksessa on kokonaisuutena kolme tasoa, jotka ovat maitotilayrittäjien ennakointimenetelmät, tulevaisuustiedon hyödyntäminen maitotilayrittäjien strategisissa valinnoissa sekä maitotiloilla toteuttavat johtamismallit. Tutkimuksen tarkoituksena on tunnistaa maitotilayrittäjien käyttämiä ennakointimenetelmiä, joita he ovat hyödyntäneet suunnitellessaan oman yrityksensä kehittämispolkua. Maidontuotannon laajennuksiin investoineet tilat ovat valikoituneet tutkimuksen kohderyhmäksi, sillä niiden yrittäjät ovat pääsääntöisesti edelleen kehittämässä omaa yritystään pitkällä aikajänteellä. Maitotilojen investoinnit ovat yrittäjille strategisia valintoja, jotka ohjaavat muun muassa yrityksen toimintaa, muita investointiratkaisuja, työnkäyttöä sekä mahdollisia lisäinvestointeja yli 10 vuoden aikajänteellä. Nopean rakennemuutoksen aikana ja markkinoiden epävarmuuden lisääntyessä strategisen ennakoinnin merkitys kasvaa maataloudessa ja yksittäisissä maatilayrityksissä. Ennakointia voidaan suorittaa useilla eri tasoilla ja hyödyntäen monipuolisia kanavia päätöksentekoa tukevan tiedon keräämiseksi. Tutkimuksen erityisenä kiinnostuksen kohteena ovat kysymykset, jotka liittyvät maitotilayrittäjien strategiseen ennakointiin, yrityksen strategisessa suunnittelussa käytettyyn tulevaisuustietoon ja tulevaisuustiedon keräämiseen käytetyt kanavat. Heikot signaalit, niiden tunnistaminen ja tunnistamiseen käytetyt tietokanavat sekä heikkojen signaalien vaikutus tulevaisuustiedon muodostamiseen ovat yksi tarkempi tutkimuksen kiinnostuksen kohde. Tutkimus kohdentuu alueille, joilla nurmirehuntuotannolla ja sen seurauksena kotieläintaloudella on maataloussektorin sisällä vahva painoarvo ja joilla aktiivisesti investoidaan maidontuotantoon. Tutkimuksen aineisto muodostuu sekä haastatteluaineistoista että massa-aineistoista. Tutkimusaineiston analysoinnissa käytetään sekä kvalitatiivisia että kvantitatiivisia aineiston analysointimenetelmiä.
Väkirehun koostumuksen ja elävän hiivan lisäyksen vaikutukset sonnivasikoiden kasvuun ja rehun syöntiin
Authors: Huuskonen Arto , Pesonen Maiju
Published: April 2019

Tämän tutkimuksen ensimmäisenä tavoitteena oli verrata kotoista väkirehuseosta (ohra, rypsi, kivennäinen) ja teollista väkirehua vasikoiden alkukasvatuksessa. Toisena tavoitteena oli selvittää teolliseen väkirehuseokseen lisätyn elävän hiivan (Saccharomyces cerevisiae) mahdolliset vaikutukset. Kokeessa vertailtavat kolme väkirehuvaihtoehtoa olivat: 1) kotoinen viljapohjainen seos (litistetty ohra, rypsi, kivennäinen), 2) teollinen väkirehu, jossa ei käytetty elävää hiivaa ja 3) teollinen väkirehu, jossa oli lisättynä elävää hiivaa. Kokeessa oli koe-eläiminä maitorotuisia sonnivasikoita yhteensä 20 kappaletta kullakin koeruokinnalla. Kokeen alussa vasikat painoivat keskimäärin 56 kg ja olivat 21 päivän ikäisiä. Ternikasvatuskausi kesti kokeen alusta eläinten juotolta vieroitukseen noin 2,5 kuukauden ikään. Tämän jälkeinen teinikasvatuskausi kesti eläinten 6 kuukauden ikään saakka. Ternikaudella vasikat saivat 7 litraa juomarehua vuorokaudessa. Vasikat saivat koesuunnitelman mukaista väkirehua koko ruokintakokeen ajan. Ternikauden ajan väkirehun saanti oli vapaata. Teinikaudella väkirehun saanti rajoitettiin määrään 3 kg/pv/eläin. Vasikat saivat vapaasti esikuivattua nurmisäilörehua ja vettä koko ruokintakokeen ajan. Teollinen väkirehu paransi vasikoiden päiväkasvua ternikauden aikana kotoiseen väkirehuseokseen verrattuna (684 vs. 792 g/pv). Tämä johtui todennäköisesti ainakin osittain vasikoiden suuremmasta raakavalkuaisen saannista teollisella väkirehuruokinnalla (276 vs. 326 g/pv), koska kotoisen väkirehun raakavalkuaispitoisuus oli hieman teollista väkirehua matalammalla tasolla (167 vs. 198 g/kg ka). Lisäksi vasikat söivät ternikaudella teollista väkirehua jonkin verran enemmän kuin kotoista väkirehuseosta (0,52 vs. 0,68 kg ka/pv), mikä ilmeisesti johtui teollisen väkirehun paremmasta maittavuudesta. Ternikaudella syntynyt ero päiväkasvuissa tasoittui teinikasvatuskaudella, eikä koko koeajalle lasketuissa kasvuissa tai elopainoissa kokeen lopussa ollut tilastollisesti merkitsevää eroa väkirehuruokintojenvälillä. Numeerisesti kotoisella väkirehulla ruokitut vasikat olivat kokeen lopussa 10 kg kevyempiä kuin teollisella väkirehulla ruokitut vasikat (237 vs. 247 kg). Väkirehuvaihtoehtojen valinnan järkevyyden ratkaisee viime kädessä taloudellinen kannattavuus. Tulos riippuu rehujen hin nasta ja vasikoiden hinnoittelusta. Raportointihetkellä voimassa olleen vasikkahinnaston mukaan kotoisella väkirehulla ruokitun vasikan myyntihinnaksi olisi muodostunut 655 € ja teollisella väkirehulla ruokitun vastaavasti 675 €. Elävän hiivan lisäyksellä teolliseen väkirehuseokseen ei tässä tutkimuksessa havaittu olevan mitään vaikutuksia vasikoiden tuotokseen tai terveyteen. Kirjallisuuden perusteella elävän hiivan tarjoamisesta voidaan saada hyötyä, jos tuotanto-olosuhteet ovat haasteelliset. On todennäköistä, että suomalaisissa tuotanto-olosuhteissa hiivalisäyksellä ei ole saavutettavissa kaikkia niitä hyötyjä, joita ulkomaisissa tutkimuksissa on raportoitu.
Ternimaidon laatu ja laatuun vaikuttavat tekijät itäsuomalaisilla lypsykarjatiloilla
Authors: Kananen Elina , Viitala Marja , Korhonen Arja , Kainulainen Petri , Suhonen Pirjo
Published: April 2019

Kestävän ja pitkäaikaisen lehmän pohja luodaan jo vasikkavaiheessa ja siksi alkukasvatuksen merkitys on hyvin tärkeää. Vasikka syntyy ilman immuniteettiä eli sillä ei ole vasta-aineita taudinaiheuttajia vastaan, koska lehmän istukka ei läpäise vasta-aineita emän verestä sikiöön. Vasta-aineet eli immunoglobuliinit (IgG) vasikka saa syntymänsä jälkeen hyvälaatuisesta emän ternimaidosta. Suomessa ei ole toteutettu aikaisemmin ternimaidon laatuun liittyvää tutkimusta ja siksi tässä työssä haluttiin selvittää, minkä laatuista ternimaitoa itäsuomalaisten lypsykarjatilojen lehmät lypsävät ja löytyykö tekijöitä, jotka oleellisesti vaikuttavat ternimaidon laatuun. Tutkimus tehtiin osana Kestävä karjatalous -hanketta. Lypsykarjatiloihin oltiin yhteydessä ItäMaidon tuottajakirjeen kautta sekä osaan tiloista suoralla kontaktilla. Tutkimukseen osallistui 103 maitotilaa. Tutkimuksesta kiinnostuneille tiloille lähetettiin kyselykaavakkeet sekä ternimaitonäytteitä varten tarvikkeet. Tutkimuksen aluksi suoritettiin pilottikoe, jossa kerättiin maitotiloilta 49 ensimmäisen lypsyn ternimaitonäytettä (40 dl ja 10 ml näytteet), joista 4 dl näytteiden avulla testattiin ternimaitotutkimukseen soveltuvat laitteet (kolostrometri ja Brix 32 % -refraktometri). Pienemmät 10 ml:n näytteet tutkittiin Movetin Kuopion laboratoriossa, josta saatiin vertailukelpoiset tulokset refraktometrille (r=0.86). Varsinaisessa tutkimuksessa tutkittiin 1 232 ternimaitonäytettä refraktometrin avulla 103 maitotilalta ja selvitettiin laatuun vaikuttavia tekijöitä tilojen täydentämien taustatietokaavakkeiden avulla. Taustatiedot käsiteltiin Webropol-kyselytyökalulla. Tuottajat ottivat ternimaitonäytteet mahdollisimman pian poikimisen jälkeen ensimmäisestä lypsystä ja pakastivat näytteet. Pakastetut näytteet noudettiin tiloilta myöhemmin analysoitavaksi. Brix %:n arvot vaihtelivat 6% - 32 %:iin, ka 21,3 %. Tavoitteellinen Brix % -tulos on 22 %, jolloin ternimaito on laadultaan hyvää ja sisältää 50g/l immunoglobuliinejä . Lehmän poikimakerralla näyttäisi olevan vaikutusta ternimaidon vasta-ainepitoisuuteen (p= 0,001). Vasta-ainepitoisuudeltaan hyvälaatuista ternimaitoa tuottivat 4 tai yli 4 kertaa poikineet lehmät. Lehmän rodulla todettiin olevan myös vaikutusta vasta-ainepitoisuuteen (p=0,003). Holstein-rotuisilla vasta-ainepitoisuus oli keskimäärin korkeampi kuin muilla roduilla. Saatujen tulosten perusteella ternimaidon laatua tulisi ehdottomasti tutkia tiloilla, koska ternimaidon laatu vaihteli kovasti lehmien välillä. Vastasyntyneelle vasikalle tulisi antaa vain hyvälaatuista ternimaitoa mahdollisimman pian syntymästä ja riittävän paljon, jotta vasikan hyvä alkulähtö elämään olisi turvattu
Ruokinnan vaikutus siniketun hormonaaliseen tasapainoon ja lisääntymiseen
Authors: Korhonen Hannu T. , Eskeli Pekka , Sepponen Juhani
Published: April 2019

Tutkimuksessa tarkasteltiin siniketun elimistön tärkeimpiä sääteleviä hormoneja ja niiden vaikutusta lisääntymistulokseen. Kokeessa oli 228 sinikettunaarasta, jotka jaettiin kolmeen ryhmään. Ryhmä 1: ”Voimakas laihdutus” Rajoittamaton ruokinta syyskuun alusta marraskuun loppuun asti, tavoitteena erittäin lihavat eläimet. Voimakas laihdutus ennen siitoskautta, tavoitteena ihanteellinen siitosajan paino. Ryhmä 2: ”Kunnon ylläpitäminen” Ruokinnan rajoitus 35- 45 % ryhmän 1. ruokinnasta loka-marraskuun loppuun asti. Kunnon ja painon ylläpito tammikuuhun asti. Luontainen laihtuminen ihanteelliseen siitosajan painoon. Ryhmä 3: ”Nouseva kunto” Ruokinnan rajoitus 50-60 % marraskuun loppuun asti, tavoitteena laihat eläimet. Eläimillä nouseva kunto tammikuulle mentäessä, tavoitteena ihanteellinen siitosajan paino. Tulosten mukaan ureapitoisuuksissa oli nähtävissä selvää vuodenaikaista vaihtelua. Pitoisuudet olivat alhaisimmat talvikaudella. Ryhmällä 1 voimakas paasto alensi eniten ureapitoisuuksia talvikauden alussa. Ryhmällä 3 voimakas ruokinnan rajoitus syyskaudella näkyi ureapitoisuuksissa. Kreatiniiniarvot olivat korkeimmillaan alku- ja keskikesästä kaikilla ryhmillä. Ryhmien välillä ei ollut mitään merkitsevää eroa. Glukoosipitoisuus vaihteli vuodenajoittain (P<0.001). Voimakas ruokinnan rajoitus vuodenvaihteessa kohotti ryhmän 1 glukoosipitoisuuksia. Syyskaudella voimakas ruokinta selvästi kohotti insuliinieritystä (P<0.01). Vuodenvaihteen paasto pudotti ryhmän 1 insuliinitasot normaaleiksi. Prolaktiinitasot olivat samalla tasolla kaikissa koeryhmissä keinosiemennykseen asti. Tiineyskaudella prolaktiinitasot kohosivat samalla lailla kaikissa ryhmissä, mutta penikoimisen jälkeen ryhmän 1 tasot olivat matalampia (P<0.05). Leptiinipitoisuus oli kaikilla ryhmillä korkeimmillaan vuodenvaihteessa ja laski kesää kohden. Kasvuhormonissa ei ollut tilastollista eroa koeryhmien välillä. IGF-1 -tasot olivat korkeimmillaan alkusyksystä. Ne tasaantuivat vuodenvaihteessa, mutta alenivat jälleen tiineysajan edetessä (P<0.001). Kasvukaudella alhaisimmat Triglyseridi (TG)-pitoisuudet olivat ryhmällä 3, jota rajoitettiin kaikkein voimakkaimmin (P<0.01). Korkein pitoisuus taas oli vapaalla ruokinnalla. Alkuvuodesta alkanut paasto laski ryhmän 1 TG-tasoja. Ruokinnan tasolla ja paastolla on selvää vaikutusta kettujen hormonaaliseen tasapainoon ja lisääntymiseen.
Mustasotilaskärpäsen toukkajauhon (Hermetia illucens) aminohappojen sulavuus porsailla
Authors: Kortelainen Tiina , Siljander-Rasi Hilkka , Tuori Mikko , Partanen Kirsi
Published: April 2019

ICOPP -tutkimushankkeessa tehdyn kokeen tavoitteena oli määrittää luonnonmukaisesti tuotetun, EU:ssa sioille toistaiseksi kielletyn eläinperäisen rehuaineen, mustasotilaskärpäsen (Hermetia illucens) toukista valmistetun jauhon, aminohappojen standardoitu ohutsuolisulavuus porsailla. Jauhot oli tuotettu FiBL -luomututkimuslaitoksessa Sveitsissä. Kokeessa oli kaksi hiilihydraattipohjaisella alustalla kasvatettua toukkaerää, joista ensimmäisessä rasva oli erotettu mekaanisesti, toisessa heksaaniuutolla. Koe-eläiminä oli 40 risteytysporsasta (alkupaino 17 kg) pariruokinnalla. Koeruokintoja oli viisi: 1) vähäproteiininen rehu aminohappojen endogeenisen perustason erityksen määritystä varten, 2) rehu, jossa oli erän 1 toukkajauhoa 10,2 %, 3) rehu, jossa oli erän 1 toukkajauhoa 20,4 %, 4) rehu, jossa oli erän 2 toukkajauhoa 9,3 % ja 5) rehu, jossa oli erän 2 toukkajauhoa 18,6 % rehun kuiva-aineessa (KA). Ryhmien 2‒5 rehuissa oli lisäksi heravalkuaisjauhetta 22,9 % rehun KA:ssa. Kokeen lopussa siat lopetettiin aminohappojen ohutsuolisulavuuden määrittämistä varten. Erän 1 toukkajauho sisälsi 629 g raakavalkuaista, 185 g raakarasvaa, 318 g NDF ja 51 g tuhkaa/kg KA. Vastaavat arvot toisen erän toukkajauholle olivat 705 g, 90 g, 287 ja 53 g/kg KA. Hyönteisten sisältämä kuitu on selluloosaa muistuttavaa kitiiniä ja siihen sitoutuneen typen (ADF-N) käyttökelpoisuus on huono. Kokeen toukkajauhojen kokonaistypestä noin 12 % oli ADF-typpeä. Erän 1 toukkajauhossa oli 31,7 g lysiiniä, 24,3 g treoniinia, 12,0 g metioniinia, 3,5 g kystiiniä ja 39,6 g/kg KA valiinia. Vastaavat arvot toisen erän toukkajauholle olivat 37,8 g, 27,4 g, 14,1 g, 3,7 g ja 44,2 g/kg KA. Toukkaerä, toukkajauhon lisäystaso tai porsaiden sukupuoli eivät vaikuttaneet koedieettien aminohappojen näennäiseen ohutsuolisulavuuteen (AID). Mekaanisesti erotetun toukkajauhon (erä 1) standardoidut (SID) aminohappojen ohutsuolisulavuudet olivat suurempia verrattuna heksaaniuutettuun toukkajauhoon (erä 2). Välttämättömien aminohappojen SID oli ensimmäisessä toukkajauhoerässä 81,3 ‒ 94,8 % ja toisessa toukkajauhoerässä 64,0 – 81,8 %. Lysiinin standardoitu ohutsuolisulavuus oli ensimmäisessä toukkajauhoerässä 81,3 %, metioniinin 90,7 %, kystiinin 49,8 %, treoniinin 82,5 % ja valiinin 92,9 %. Vastaavat sulavuudet toisessa toukkajauhoerässä olivat 77,2 %, 81,8 %, -10,8 %, 64,0 % ja 73,6 %. Mustasotilaskärpäsen toukkien käyttö valkuaisrehuna edellyttää rasvan erottamista, koska toukat sisältävät noin 380 g raakarasvaa/kg ka. Mekaaninen rasvan erotus on aminohappojen sulavuudelle edullisempi kuin heksaaniuutto. Kitiiniin sitoutunut käyttökelvoton typpi on huomioitava ruokinnan suunnittelussa. Kalajauhoon verrattuna toukkajauhossa on vähemmän välttämättömiä aminohappoja ja niiden sulavuus on huonompi. Toukkajauhon tuotannon kannattavuutta tulisi selvittää.
Pellonraivauksen yhteydessä tehtävän kannonnoston suorat ja epäsuorat energiapanokset
Authors: Lauhanen Risto , Ahokas Jukka , Esala Jussi
Published: April 2019

Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää pellonraivauksen yhteydessä nostettavien kantojen nettoenergiaa ja energiasuhdetta. Erityisesti Pohjanmaan maakuntien soita raivataan pelloiksi, koska karjatilat tarvitsevat lisää lannanlevitysalaa. Metsäyhtiöiden ohjeiden mukaan nostetut kannot voidaan hyödyntää energiantuotannossa suurilla voimalaitoksilla, ja maatilat saavat kannoista lisätuloja. Energiataselaskelmat tehtiin erikseen kuusen kannoille ja männyn kannoille. Kantojen energiasisältöä verrattiin metsäkonetyön ja kantomateriaalin kaukokuljetuksen energiapanoksiin. Suorat energiapanokset perustuivat koneiden ja kuljetuskaluston polttoaineen kulutukseen. Laskentaketju määriteltiin pellonraivausalalta voimalaitokselle. Epäsuoriin energiapanoksiin sisällytettiin koneenvalmistuksen osuus. Nettoenergia laskettiin vähentämällä kantojen energiasisällöstä hankintatyössä käytetyn polttoaineen energiasisältö. Energiasuhde saatiin jakamalla kantojen energiasisältö hankintatyössä käytetyn polttoaineen energiasisällöllä. Peruslaskelmissa nettoenergia oli 446 – 698 GJ ha-1, ja energiasuhde 22 – 33 suorien energiapanosten osalta. Kun epäsuorat energiapanokset otettiin huomioon, niin lukuarvot olivat vastaavasti 440 – 692 GJ ha-1, ja 17 – 26. Kannonnosto oli siten energiatehokasta. Epäsuorien energiapanosten eli koneenvalmistuksen osuus jäi alhaiseksi, koska konekaluston vuotuinen käyttötuntimäärä oli korkea ja koneiden tekninen käyttöikä lyhyt. Koneiden huolto- ja korjaustöiden energiapanoksia ei voitu laskea, kun riittäviä laskentatietoja ei ollut käytössä. Tältä osin jatkossa tarvitaan uutta tutkimustietoa. Tekijöiden alkuperäinen tutkimus on julkaistu vuonna 2015 sarjassa Agronomy Research 13(2): 348 – 353.