bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Mokymo(si) tikslų ir uždavinių kėlimo, kaip aktualios didaktinės problemos, diskursas
Authors: Stonkuvienė Irena , Nauckūnaitė Zita
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 1/9, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: irenastonkuviene@fsf.vu.ltDocentėSocialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus pedagoginio universitetoLietuvių kalbos didaktikos katedraT. Ševčenkos g. 31, LT-03111 VilniusTel. (8 5) 233 08 52El. paštas: zitanauckunaitė@gmail.comStraipsnyje, remiantis „12–14 m. mokinių mokymo(si) didaktinių problemų ir kai kurių mokymo(si) motyvacijos silpnėjimo priežasčių kiekybiniu tyrimu“, analizuojama bendrojo lavinimo mokykloje egzistuojanti 12–14 m. mokinių mokymo(si) tikslų ir uždavinių kėlimo didaktinė problema mokinių ir mokytojų požiūriu. Pabrėžiama, kad mokiniams nepakankamai sudaromos sąlygos patiems kelti savo mokymosi tikslus ir planuoti veiklą, taip prisiimant atsakomybę už savo mokymąsi, todėl svarbiausias šiuolaikinės didaktikos reikalavimas, kad didaktinio proceso centre būtų mokinys, dar neįgyvendintas.
Ugdymo ir ugdymosi paradigma bendrojo lavinimo mokykloje: realija ar vizija?
Authors: Targamadzė Vilija
Published: December 2015

ProfesorėSocialinių mokslų (edukologijos)habilituota daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: vilija.targamadze@gmail.comStraipsnyje aptariama perėjimo iš ugdymo į ugdymosi paradigmą problematika bendrojo lavinimo mokykloje. Pateikiamos paradigmų kaitos prielaidų vidinės ir išorinės įžvalgos nepriklausomos Lietuvos kūrimo ir įtvirtinimo laikotarpiu. Analizuojami empiriniai tyrimai, rodantys, kad yra paradigmų kaitos problemų. Analizuojama ir bendrinama empirinio tyrimo, siekiančio išsiaiškinti perėjimo iš ugdymo į ugdymąsi paradigmos problemą, rezultatai, pateikiant šios problemos kilties priežastis ir galimas sprendimo galimybes ekpertų požiūriu.
Šeimų savigalbos grupių veikla socialinio kapitalo perspektyvoje
Authors: Gvaldaitė Lijana
Published: December 2015

LektorėSocialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Filosofijos fakultetoSocialinio darbo katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 10Straipsnyje nagrinėjama šeimų savigalbos grupių veikla socialinio kapitalo teorijos perspektyvoje siekiant nustatyti šių bendruomeninių darinių teikiamą naudą šeimai ir visuomenei bei palyginti Lietuvos ir Italijos Lombardijos regiono grupių patirtį. Savigalbos atvejų analizė parodė, kad šios iniciatyvos yra reikšmingi ištekliai ir gali būti panaudojami kaip efektyvios šeimų pagalbos ir ugdymo priemonės, prisidėti prie šeimos instituto stiprinimo ir išsaugojimo, taip pat kurti visuomenės bendrąjį gėrį.
Egzistencialistinė paradigma socialiniame darbe: ribos ir galimybės
Authors: Bogdanova Natalija , Švedaitė-Sakalauskė Birutė
Published: December 2015

Socialinio darbo magistrėVilniaus miesto Socialinės paramos centroPagalbos priklausomiems asmenims tarnybossocialinė darbuotojaKauno g. 3, LT-03212 VilniusEl. paštas: n.bogdanova@spcentras.lt Socialinių mokslų (sociologijos) daktarėVilniaus universitetoSocialinio darbo katedros lektorėUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: birutesvedaite@yahoo.deStraipsnyje analizuojamas egzistencinis socialinis darbas. Remiantis dviejų originalių egzistencinio socialinio darbo teorijų (D. F. Krillo ir N. Thompsono) tyrimu, pristatomi esminiai egzistencinio socialinio darbo modelio principai bei galimybės: nuo individualaus terapinio darbo iki visuomeninių pokyčių. Straipsnyje taip pat rekonstruojamos priežastys, apsunkinančios egzistencinio socialinio darbo plėtotę praktikoje. Galima teigti, kad esminius egzistencialistinės1 paradigmos taikymo praktikoje sunkumus nulemia socialinio darbo profesijos specifika.
Edukaciniai aspektai socialiniame darbe: bendruomeninio įgalinimo patirtis
Authors: Dirgėlienė Indrė
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarėKlaipėdos universiteto Sveikatos mokslų fakultetoSocialinio darbo katedros docentėProfesinių santykių konsultantė (supervizorė)H. Manto g. 84, LT-92294 KlaipėdaEl. paštas: indre.dirgeliene@gmail.comStraipsnyje atskleidžiamas socialinio darbo multidisciplininis pobūdis, išryškinant edukacijos raišką kliento įgalinimo procese. Į įgalinimo procesą žvelgiama holistiškai, aktualizuojant bendruomeninio įgalinimo patirtį gyvenimo sėkmės ugdymo kontekste. Numatoma edukacinių aspektų raiška ir perspektyva kliento įgalinimo procese siekiant resocializacijos tikslų.
Moksleivių kūrybiškumo ugdymas muziejų edukacine veikla
Authors: Širiakovienė Asta , Pocevičienė Rasa
Published: December 2015

Docentė Socialinių mokslų (edukologijos) daktarė Šiaulių universiteto Meno edukologijos katedra P. Višinskio g. 25, LT-76351 Šiauliai Mobil. tel. (8699) 2 79 15 El. paštas: sasta23@gmail.comDocentė socialinių mokslų(edukologijos) daktarėŠiaulių universitetoEdukologijos katedraP. Višinskio g. 25, LT-76351 ŠiauliaiMobil. tel. (8612) 6 84 06El. paštas: rasa.poceviciene@gmail.com  Straipsnyje aptariamos muziejaus edukacinės aplinkos teikiamos mokinių ugdymo organizavimo galimybės. Pateikiama pedagogų požiūrio į muziejų edukacinę veiklą analizė, atskleidžiant mokinių kūrybiškumo tobulinimo prielaidas. Taip pat pateikiama Šiaulių „Aušros“ muziejaus edukacinių programų turinio analizė mokinių kūrybiškumo ugdymo aspektu. Tyrimo rezultatai yra aktualūs siekiant sudaryti platesnes galimybes kūrybiškumui tobulinti muziejų edukacine veikla.
Gimnazijų institucinio virsmo projektavimo procesas: veiksniai ir tendencijos
Authors: Dukynaitė Rita
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarėŠvietimo ir mokslo ministerijaVolano g. 2/7, VilniusVilniaus pedagoginio universiteto Edukologijos katedra,Studentų g. 39, VilniusStraipsnyje pristatomi bendrojo lavinimo mokyklų virsmo į gimnazijas projektavimo proceso tyrimo rezultatai, analizuojamos su organizacijos paskirties kaitos procesu susijusios mokslinės įžvalgos ir dokumentai, švietimo ekspertų, pedagogų ir mokinių požiūriai. Remiantis gausia dokumentine medžiaga, proceso dalyvių vertinimais, siekiama išryškinti beveik dvidešimties metų gimnazijos projektavimo proceso veiksnius ir tendencijas.
Švietimo reformos ir teisingumas
Authors: Purvaneckienė Giedrė , Čiužaitė Giedrė
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologija) daktarė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513, VilniusEdukologijos magistrėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513, VilniusRemiantis mokslinės literatūros šaltinais, teisės aktais ir statistikos duomenimis, analizuojama švietimo teisingumo samprata, jos atspindžiai Lietuvos teisės aktuose ir reformų įtaka galimybėms siekti teisingumo švietime. Parodoma, kad reformų metu į švietimo teisingumo klausimus nebuvo kreipiama dėmesio, o reformų rezultatas – mažėjantis teisingumas.
Leono Jovaišos indėlis į profesinio orientavimo tyrimus ir praktiką
Authors: Pociūtė Birutė
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universitetoBendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. 266 76 05El. paštas: birute.pociute@fsf.vu.ltStraipsnis skiriamas profesoriaus Leono Jovaišos 90-mečiui ir pirmųjų publikacijų apie profesinio orientavimo problemas 50-mečiui. Straipsnyje pateikiama trumpa praėjusio šimtmečio septintojo – devintojo dešimtmečių profesinio pasirinkimo ir konsultavimo teorijų analizė. Šiuo laikotarpiu profesorius L. Jovaiša formuluoja pagrindinius savo teorijos principus ir teiginius bei atlieka tyrimus šioje srityje. Biodrominis profesinio orientavimo pobūdis priartina L. Jovaišą prie profesinio pasirinkimo raidos modelių teoretikų. Straipsnyje aptariami kai kurie svarbiausi profesoriaus L. Jovaišos profesinio orientavimo teoriniai aspektai: profesinis pašaukimas, orientavimo sistemos struktūra ir profesinio konsultavimo pagrindai.
Leono Jovaišos auklėjimo mokslas: fundamentalumo ir inovatyvumo sinergija
Authors: Aramavičiūtė Vanda , Martišauskienė Elvyda
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius Tel. (8 5) 266 76 25, n. 245 47 19profesorė socialinių mokslų(edukologijos) habiluota daktarėVilniaus pedagoginio universitetoEdukologijos katedra, Studentų g. 39,Tel. 279 00 42Straipsnyje siekiama pagrįsti auklėjimo aktualumą ir prieštaringumą globalizacijos iššūkių kontekste. Remiantis ankstesnių ir šiuolaikinių filosofų ir edukologų požiūriu, aptariamas auklėjimo vaidmuo asmenybės ugdymo procese. Suaktualinamas Leono Jovaišos – hodegetikos pagrindų kūrėjo – požiūris į auklėjimo mokslą. Fundamentalumo ir inovatyvumo diskurso kontekste analizuojamos esminės auklėjimo idėjos, susijusios su tam tikrų auklėjimo proceso struktūrinių komponentų paskirties ir specifikos apibrėžtimi.
Ugdymo praktikologijos klausimu
Authors: Jovaiša Leonas
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos)habilituotas daktaras profesoriusAntakalnio g. 99–44LT-10218 Vilnius 40Tel. (58) 2 76 84 91Ugdymo praktikologija iki šiol nenagrinėta kaip mokslinė disciplina. O ekonomistai ir sociologai jau seniai gilinasi į praktikologijos problemas. Ugdymo mokslui svarbu tirti ne tik žinių vaidmenį intelekto brandai, darbo veiksmų plėtotei, bet ir praktikos vietą visybinės asmenybės tapsmui, naujų žinių plėtraii. Todėl straipsnyje ieškoma pagrindinių veiksnių, kuriais praktika gali būti natūralia intelekto, valios ir jausmų, pasaulėžiūros, santykių ir darbo sėkmės ugdytoja.
Knygos
Authors: Šidlauskienė Virginija
Published: December 2015

Moters kelio į fizinius ir technologinius mokslus realizmas. Ar matysime juose moterų po 50 metų?
Iššūkis profesiniam orientavimui – naujos profesijos darbo rinkoje
Authors: Nazelskis Eugenijus
Published: December 2015

Socialinių mokslų daktarasVilniaus universiteto Tarptautinio verslo mokyklaSaulėtekio al. 22, LTLT-10225 VilniusTel. (8 5) 236 68 89El. paštas: e.nazelskis@gmail.ltStraipsnyje nagrinėjamas profesinio orientavimo visuminės reikšmės didėjimas darbo rinkos sąlygomis. Pagrindžiama, jog profesinio orientavimo teorinės ribos plečiasi, nes darbinės veiklos organizacijos tampa neatsiejama visos profesinio orientavimo sistemos dalimi. Akcentuojama, jog vykstančių pokyčių sąlygomis aktualėja naujų profesijų įtraukiamas į darbo rinką. Profesijų kaita, naujų profesijų atsiradimas darbo rinkoje, asimetrija tarp darbo pasiūlos ir paklausos – papildomi profesinio orientavimo iššūkiai. Atsižvelgiant į naujų profesijų prognozavimo ir įtraukimo į darbo rinką svarbą, straipsnyje konceptualiu lygmeniu pateikiami siūlymai, kaip panaudoti daugiamates informacines duomenų bazes ir OLAP technologiją.
Žaidimas kaip vaiko socializacijos veiksnys ikimokykliniame amžiuje
Authors: Aramavičiūtė Vanda , Jasiūnaitė Placida
Published: December 2015

Profesorė habiluota socialiniųmokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universitetoEdukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LTLT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25Straipsnyje siekiama aktualinti socializacijos reikšmę brandinant visavertę žmogaus asmenybę. Pripažįstant socializacijos ontogenezėje prasmę ir specifiką, iškeliama ypatinga pirminės socializacijos svarba vaikystėje. Iš veiksnių, lemiančių socializacijos procesus šiame amžiuje, išskiriamas žaidimas kaip pagrindinė vaiko veikla. Remiantis XIX ir XX amžiaus žaidimo teorijomis ir šiuolaikinių tyrimų duomenimis, holistiniu požiūriu aptariama žaidimo samprata ir funkcijos, ryškinančios realias žaidimo galimybes visavertei vaiko socializacijai.
Vaikų skirtybių lygybės samprata pedagogikoje ir sugestyvaus egalitarizmo kontekste
Authors: Juodaitytė Audronė
Published: December 2015

Profesorė Socialinių mokslų (edukologija)habilituota daktarėŠiaulių universitetoEdukologijos katedraP. Višinskio g. 25, LTLT-76351 ŠiauliaiEl. paštas: etmc@cr.su.ltStraipsnyje atskleidžiama egalitarizmo kontekste besiaktualizuojanti vaikų skirtybių lygybės samprata. Pasitelkiant Europos demokratinės pedagogikos kritinės ugdymo paradigmos paveldą atliekamos vaikų lygybės socialinių kultūrinių prasmių interpretacijos. Atskleidžiamos vyraujančios mokslinės prakseologinės pozicijos, kontekstualizuojančios vaikų skirtybių lygybės, vaikų lygybės, vaikų bendrybių lygybė sampratas, ir aptariama jų esmė. Išskiriamos pedagoginės srovės ir visuomeniniai judėjimai, įgalinantys vaikų lygybės raišką ugdymo situacijų įvairovėje. Interpretuojamos vaikų ugdymo situacijos, kuriose išryškėja pedagoginių vaiko ir suaugusiojo santykių prasmių socialinis kultūrinis turinys.
Lytiškumo formavimasis ir kultūrinė aplinka: mokinių požiūris
Authors: Purvaneckienė Giedrė
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologija) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LTLT-01513 VilniusEl. paštas: giedre.purvaneckiene@fsf.vu.ltStraipsnyje nagrinėjamas mokinių lytiškumo formavimasis ir aplinkos įtaka jam. Remiantis kokybinio tyrimo „Tapatumas, kultūrinė transmisija ir švietimas“ rezultatais parodoma, kad lytiškumas ir lytiškumo samprata formuojasi šeimoje tėvų ir senelių elgesio pavyzdžiu. Mokykla, draugai, internetas, žiniasklaida suteikia žinių lytiškumo sampratai pagrįsti ar modifikuoti. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad mokykloje vaikai ugdomi neutraliai lyties požiūriu, jie nejaučia, kad būtų įdiegta Rengimo šeimai ir lytiškumo ugdymo programa. Mokiniai mano, kad mūsų visuomenėje beveik pasiekta lyčių lygybė, ir tiki, kad ateityje ji bus pasiekta.
Gabrielė Petkevičaitė-Bitė – lietuvių tautos mokytoja ir auklėtoja
Authors: Tijūnėlienė Ona
Published: December 2015

...
N. Burkšaitienės ir J. Šliogerienės monografija „Neformaliojo ir savaiminio mokymosi pasiekimų vertinimas ir pripažinimas universitete“
Authors: Bulajeva Tatjana
Published: December 2015

...
Dialogas kaip ugdomasis susitikimas socialinio darbo kontekste
Authors: Kiaunytė Asta , Puidokienė Dalia
Published: December 2015

Docentė Socialinių mokslų (edukologijos)daktarėKlaipėdos universitetoSveikatos mokslų fakultetoSocialinio darbo katedraH. Manto g. 84–426, LT-92294 KlaipėdaEl. paštas: asta.kiaunyte@yahoo.comSocialinių mokslų (socialinio darbo) magistrėKlaipėdos universitetoSveikatos mokslų fakultetoSocialinio darbo katedraSocialinių mokslų (socialinio darbo) doktorantėLaplandijos universitetasH. Manto g. 84–426, LT-92294 KlaipėdaEl. paštas: dalia.puidokiene@gmail.comStraipsnyje reikšminamas dialogas ir jo ugdomoji galia socialinio darbo profesiniuose santykiuose abipusės sąveikos sistemoje: klientas–darbuotojas–supervizorius. Problema nagrinėjama atsižvelgiant į sudėtingą socialinio darbo realybę, atspindinčią postmodernios visuomenės tendencijas. Dialogas kaip ugdomasis susitikimas analizuojamas iš filosofinių, sociologinių, edukologinių teorinių sampratų perspektyvos. Įžvelgiama, jog dialogas socialinio darbo praktikai teikia galimybę pamatyti socialiniuose reiškiniuose kitoniškumą, atpažinti skirtybes, priimti tiesos versijas, konstruoti naują žinojimą, koreguoti save ir savo santykį su pasauliu, ieškant naujų prasmių.
Lietuvių kalbos ir literatūros dalyko samprata: vidurinio ugdymo kaitos diskursas
Authors: Nauckūnaitė Zita
Published: December 2015

Docentė Socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus edukologijos universitetoLietuvių kalbos didaktikos katedraŠevčenkos g. 31, LT- 03111 VilniusTel. (8 5) 233 08 52El. paštas: zita.nauckunaite@vpu.ltStraipsnyje nagrinėjama, kaip kito lietuvių kalbos ir literatūros kaip mokomojo dalyko samprata Lietuvos bendrojo lavinimo mokykloje 1993–2011 metais. Dėmesys ypač kreipiamas į vidurinį ugdymą, kurį apibrėžia dvi nacionalinės programos: Vidurinio ugdymo bendroji programa ir Brandos egzaminų programa. Kadangi privalomas lietuvių kalbos brandos egzaminas turi lemiamą grįžtamąjį ryšį ugdymo procesui 11–12 klasėje, analizuojamos egzamino užduotys. Pristatomi 2013 metų lietuvių kalbos ir literatūros brandos egzamino tikslai ir užduoties pobūdis. Išvadose pabrėžiama, kad literatūrinio ugdymo procese turi būti laikomasi tinkamos pusiausvyros, derinant teksto interpretaciją ir tradicinę literatūros istoriją, kuri užtikrina kultūros, literatūros paveldo perimamumą.
Produktyvus mokymasis – pedagoginės sistemos bendrojo lavinimo mokykloje kaitos akstinas
Authors: Targamadzė Vilija
Published: December 2015

ProfesorėSocialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Vilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-O1513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: vilija.targamadze@gmail.comStraipsnyje analizuojama produktyvaus mokymosi problematika, siekiant jį atskleisti kaip bendrojo lavinimo mokyklos kaitos akstiną. Aptariama produktyvaus mokymosi metodologinė prieiga, kuri iš esmės remiasi L. Vygotskio kultūrine-istorine koncepcija, grindžiama dviem konceptais – aktualaus vystymosi zona ir artimiausia vystymosi zona. Atskleidžiama produktyvaus mokymosi kilties ir sklaidos istorija, jo tikslas ir savitumas, lyginant su tradicine bendrojo lavinimo mokykla. Pateikiama Lietuvoje parengto produktyvaus mokymosi modelio tikslas ir uždaviniai, atkreipiant dėmesį į jų savitumą palyginti su kitų šalių modeliais, produktyvaus mokymosi sąryšingumas su bendrojo lavinimo mokykla, modeliuojamos produktyvaus mokymosi įgyvendinimo Lietuvos bendrojo lavinimo sistemoje prielaidos, atkreipiant dėmesį į iššūkius šiai sistemai ir parodant produktyvaus mokymosi įgyvendinimo sudėtingumą.
Mokymasis – vertybių ugdymo veiksnys: aksiologinės prasmės įžvalgos
Authors: Vasiliauskas Romanas
Published: December 2015

Profesorius Habilituotas socialinių mokslų (edukologijos) daktarasVilniaus edukologijos universitetoEdukologijos katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusTel. (8 5) 279 00 42Straipsnyje siekiama pagrįsti mokymosi kaip holistinio proceso aktualumą ir jo tobulinimo būtinybę informacijos, nuolatinės kaitos ir globalizacijos kontekste. Remiantis įvairių autorių tyrimais mokymas atskleidžiamas kaip kognityvinis, emocinis ir socialinis procesas, kurio aksiologiniai tikslai siejami su mokymo kokybe. Išryškinami veiksmingo mokymo ypatumai, orientuoti į prasmę ir lemiantys vertybių internalizaciją, taip pat mokymo strategija, susijusi su mokinio moraliniu, pilietinių, estetinių bruožų ugdymu.
Gabių vaikų situacija mokykloje: konfliktinė sąveika su bendraklasiais ir mokytojais ir jos korekcija
Authors: Čiuladienė Gražina
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarėAnalizės ir duomenų apdorojimo skyriaus vedėjaNacionalinė mokyklų vertinimo agentūraDidlaukio g. 82, LT-08013 VilniusTel. (8 5) 277 90 23El. paštas: grazina.ciuladiene@nmva.smm.ltLektorė, Mykolo Romerio universiteto Mediacijos katedraAteities g. 20, LT-08303 VilniusTel. (8 5) 271 46 08Remiantis Nacionalinės mokyklų vertinimo agentūros tyrimų (išorės vertinimo ataskaitos / Mokinių nuomonių apie mokyklos veiklą apklausa) duomenimis apibūdinama gabių vaikų ugdymo situacija bendrojo ugdymo mokykloje. Kiekybinė ir kokybinė duomenų analizė atskleidžia gabių mokinių sąveikos su klasės draugais ir mokytojais bruožus, išryškina vertintose mokyklose taikomus gabių mokinių atpažinimo ir ugdymo organizavimo ypatumus. Išryškėjusios problemos interpretuojamos poreikio konflikto kontekste. Keliama prielaida, kad tinkamas dėmesys gabių vaikų poreikiams kreips konfliktą konstruktyvia linkme.
Lietuvos švietimo stebėsenos transformacija: linkmės ir prielaidos
Authors: Survutaitė Dalia
Published: December 2015

Docentė, daktarėLietuvos edukologijos universitetasStudentų g. 39-327, LT-08106 VilniusEl. paštas: dalia.survutaite@vpu.ltMob. tel. 8 686 63339Lietuvos švietimo sistemoje siekiama ne tik veiksmingai įgyvendinti vyriausybės švietimo politiką, bet ir kreipti reformas švietimo paslaugų kokybės tobulinimo link. Per pastarąjį dešimtmetį mokyklų veiklos (įsi-)vertinimas tapo įprastine visų švietimo įstaigų darbo dalimi. Vadovaujantis gerąja pasaulio patirtimi Nacionalinės mokyklų vertinimo agentūros pastangomis sukurtas savitas išorinio mokyklos veiklos vertinimo modelis.Straipsnyje apibūdinamos Lietuvoje diegiamos mokyklų veiklos kokybės vertinimo sistemos ypatybės, pateikiamos kai kurios kokybinio tyrimo (2010 m.) išvados remiantis pedagogų nuomone apie mokyklų veiklos išorinį vertinimą, aptariamos mokyklų veiklos kokybės išorinio vertinimo sistemos kaitos ir atsinaujinimo galimybės.
Bendrojo ugdymo mokyklos ugdymo politika: sąvokinės erdvės kontūrų brėžtis
Authors: Bartaševičius Robertas , Targamadzė Vilija
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologija) doktorantasVilniaus universitetoEdukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25Profesorė habilituota socialinių mokslų (edukologija) daktarėVilniaus universitetoEdukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25Pagrindinis straipsnio tikslas – išanalizuoti politikos, viešosios politikos ir švietimo politikos sampratas mokyklos lygmens švietimo politikos sąvokinės erdvės kontūrų brėžties aspektu. Straipsnyje analizuojama definicijų „policy“, „politics“ ir „polity“ vartosena ir jų įtaka „švietimo politikos“ apibrėžimui. Bandoma rasti viešosios politikos ir švietimo politikos apibrėžčių, pateiktų mokslinėje literatūroje, sąsajų. Ieškoma atsakymų į klausimą, kodėl mokyklos lygmens švietimo politiką būtų tikslinga vadinti „mokyklos lygmens ugdymo politika“. Pateikta savita mokyklos ugdymo politikos definicija suponuoja straipsnio mokslinį naujumą.
Kritinis mąstymas ir retorinės iškalbos ugdymas
Authors: Baranova Jūratė
Published: December 2015

Profesorė humanitarinių mokslų (filosofijos) daktarėLietuvos edukologijos universitetoFilosofijos katedraT. Ševčenkos g. 31-228, LT-03111 VilniusEl. paštas: jurabara@gmail.comŠiame straipsnyje bandoma susieti kritinį mąstymą su retorinės išraiškos ugdymo ypatybėmis. Retorika, kaip įtikinimo menas, kuris veikia emocijas, gali būti traktuojama dviem aspektais. Ji gali būti suprantama ir tik kaip įtikinėjimo menas, kurį naudoja retorikai, politikai, pamokslininkai. Žvelgiant į retoriką šiuo aspektu, jos ribos susiaurėja iki praktinių nuorodų, kaip įtikinti žmones. Šiuo požiūriu retorika netenka teorinio aspekto. Teorinis aspektas atsiranda tada, kai keliame klausimą, koks jos santykis su filosofija ir teorine kalba. Ar teorinė mintis privalo įgyti retorinę formą, kad būtų išreikšta ir suprasta? Ar retorika yra būtinas, imanentinis, neišvengiamas teorinės minties išraiškos būdas ar tik fakultatyvus, nebūtinas, tačiau galimas jos palydovas? Pagaliau lieka atviras klausimas: ar retorinio meistriškumo ugdymas neslopina kritinio mąstymo galių? Ugdymo filosofijos istorijoje atsakymų į šiuos klausimus galima rasti labai įvairių.
Mokytojų vertybinės orientacijos kaip jų meninės individualybės formavimosi veiksnys
Authors: Martišauskienė Elvyda , Tavoras Vilius
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Lietuvos edukologijos universiteto Edukologijos katedra Studentų g. 39, LT-08106, Vilnius Tel. 279 00 42 74 Docentas socialinių mokslų(edukologijos) daktarasLietuvos edukologijos universitetoMuzikos katedraStudentų g. 39, LT-08106, VilniusTel. 275 21 97Straipsnyje aptariama vertybių svarba ir transformacijos šiuolaikiniame pasaulyje, taip pat vertybinių orientacijų reikšmė meno dalykų pedagogams. Remiantis M. Rokeach metodika, pristatomi būsimų muzikos mokytojų vertybinių orientacijų tyrimo duomenys ir analizuojama jų ir meninės individualybės raiškos koreliacija. Nors nustatytas silpnas šių fenomenų ryšys, bet aptikta giluminė sąsaja leidžia teigti, kad būsimų muzikos mokytojų vertybinės orientacijos gali būti svarbus meninės individualybės formavimosi veiksnys.
Kintanti politika, kintantys laikai: mokytojų ugdymas Anglijoje (arba vandens iš vonelės išpylimas kartu su kūdikiu)
Authors: Hilton Gillian
Published: December 2015

ProfessorDepartment of Education, School of Arts and Education30 Southgate Rd., Potters Bar Herts, EnglandE-mail: g.hilton@mdx.ac.ukDaug metų Anglijoje egzistavo įvairūs būdai rengti specialistus darbui mokykloje, bet dauguma mokytojų buvo parengiama organizuojant pobakalaurinius pedagoginius kursus. Du trečdaliai visų šių studijų, skirtų vidurinės mokyklos mokytojo profesiniam pažymėjimui įgyti (būsimiems pradinės mokyklos mokytojams gerokai mažiau), vyksta mokyklose, po to kai universitete išklausomi ugdymo teorijos pagrindai, mokymo ir mokymosi, klasės valdymo ir kiti pedagogo profesijai svarbūs dalykai. Ši studijų programa yra įgyvendinama kartu su partnerinėmis mokyklomis, kuriose parengti mentoriai prižiūri, kaip vyksta praktinis studijuotų teorinių dalykų pritaikymas mokyklose. Šiuo metu valstybės sekretorius, kuruojantis švietimo reikalus, teikia siūlymus perkelti visą mokytojų rengimą iš universitetų į mokyklas ir perduoti visą mokytojų rengimo kontrolę mokykloms. Toks siūlymas remiasi nuostata, kad mokymas – tai „amatas“, o ne akademinė disciplina. Dauguma pedagogų praktikų pasisako prieš tokią idėją ir pameistrystės modelį rengiant mokytojus, bet ar jie bus išgirsti?
Mokyklos kultūra kaip ugdomasis kontekstas ir kaip prievarta
Authors: Duoblienė Lilija
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: lilija.duobliene@fsf.vu.ltStraipsnyje analizuojama nacionalinė kultūra Europos kontekste ir tam tikri jos segmentai, kurie daro įtaką mokyklai per elgesio ritualus, standartizuotus reikalavimus, specifinį mokytojo žodyną. Mokyklos kultūra šiame straipsnyje suprantama platesniu mastu, t. y. kaip kultūra, nulemiama dabarties laiko ir erdvės (skirtingų teritorijų – Europos, šalies, vietos). Remiantis empiriniu tyrimu analizuojama, kaip pasikeitęs laiko ir erdvės santykis, nuo jo priklausantys mokytojo / mokinio santykiai ir mokytojų vartojamas žodynas gali tapti represuosančia aplinka, užuot būtų kūrybą skatinančia aplinka. Parodoma, kaip mokytojo, kūrėjo, vaidmuo transformuojasi į vartotojo vaidmenį, o mokinio, kaip vartotojo, vaidmuo panašėja į kūrėjo. Įvardijami galimi mokyklos kultūros pavojai, atskleidžamos kultūros ir švietimo politikos priemonės, kurios labiausiai stabdo mokyklos ir asmenybės autentišką ir kūrybišką gyvenimą.
Gyvenimo įgūdžių ugdymo ir ugdymo karjerai sąsaja: bendrojo lavinimo kontekstas
Authors: Gudžinskienė Vida , Railienė Asta
Published: December 2015

Profesorė daktarė, Mykolo Romerio universiteto Socialinės politikos fakultetoSocialinio darbo katedraAteities g. 20, LT-08303 Vilnius. Tel. (8 5) 271 4716El. paštas: vida.gudzinskiene@mruni.euDaktarė, Mykolo Romerio universiteto Socialinės politikos fakultetoSocialinio darbo katedraAteities g. 20, LT-08303 Vilnius. Tel. (8 5) 271 4716El. paštas: asta.railiene@mruni.euStraipsnyje analizuojama gyvenimo įgūdžių ugdymo ir ugdymo karjerai sąsaja bendrojo lavinimo mokyklos kontekste. Analizė atliekama remiantis ugdymo realybės nagrinėjimo principais ir ugdymo lygmenų teorija bei jos taikymu konkrečių ugdymo reiškinių analizei. Straipsnyje pateikiama gyvenimo įgūdžių ir ugdymo karjerai sampratos analizė, apibūdinamos karjeros kompetencijos, analizuojama gyvenimo įgūdžių ugdymo ir ugdymo karjerai sąsajos ypatumai ir ugdymo prielaidos bendrojo lavinimo mokyklose.
Bendrojo ugdymo mokyklų ir profesinio mokymo įstaigų vaidmuo mokinių profesiniam apsisprendimui: situacija ir pagrindinės problemos
Authors: Antanaitienė Aistė , Sajienė Laima
Published: December 2015

Edukologijos doktorantė VšĮ Kauno paslaugų verslo darbuotojų profesinio rengimo centrasKaraliaus Mindaugo pr. 11, LT-44287 Kaunas. Tel. (8 37)22 17 23El. paštas: www.kaupa.ltProfesorė socialinių mokslų daktarėVytauto Didžiojo universiteto Socialinių mokslų fakulteto Edukologijos katedra K. Donelaičio g. 52-401/402, LT-44244 Kaunas. Tel. (8 37) 327 827 http://edukologija.vdu.ltStraipsnyje pabrėžiama, kad reikia naujo požiūrio į profesinį apsisprendimą, kaip vieną iš esminių žmogaus ugdymo karjerai tikslų. Šio požiūrio esmė – dėmesio sutelkimas į objektyviuosius ir subjektyviuosius veiksnius, lemiančius žmogaus profesinį apsisprendimą. Šiomis konceptualiomis nuostatomis grindžiant profesinio apsisprendimo sampratą, svarbus uždavinys tenka žmogaus ugdymo institucijoms – sukurti tokią ugdymo karjerai sistemą, kuri sudarytų prielaidas jaunam žmogui pirmiausia pažinti save kaip asmenybę. Tačiau tyrimo rezultatai parodė, kad bendrojo ugdymo mokyklose, palyginti su profesinio mokymo įstaigomis, daugiau dėmesio skiriama profesinio apsisprendimo problematikai. Profesinio informavimo taškų vaidmuo mokyklose dar nėra reikšmingas, nes mažai dėmesio skiriama individualiam darbui su mokiniais, jų profesiniam kryptingumui nustatyti, tolesnei karjerai projektuoti. Mokyklose dirbančių psichologų, socialinių darbuotojų ir profesijos konsultantų veikla ugdymo karjerai procese yra nepakankama.
LIETUVOS ŠVIETIMO TARNYBA – POLITINIS ŽAISLAS AR ŠVIETIMO SAVIVALDOS INSTITUCIJA?
Authors: Varanauskas Arminas
Published: December 2015

...
NEFORMALUS SUAUGUSIŲJŲ ŠVIETIMAS: VALSTYBINIS IR PRIVATUS SEKTORIUS
Authors: Butvilienė Jūratė
Published: December 2015

Lietuvos socialinių tyrimų centro Sociologijos instituto doktorantė A. Goštauto g. 11, LT-01108, Vilnius El. paštas: jurate.terepaite@gmail.comStraipsnyje aktualizuojamas neformalusis suaugusiųjų švietimas kaip tam tikra formaliojo švietimo dalis, pabrėžiant vis dar esamą takoskyrą tarp socialinio (bendruomeniško aspekto, pagal Putnam, 2000) ir žmogiškojo (investicijų į save aspekto, pagal Varnas ir Grundey, 2006) kapitalo. Pristatomi tyrimo duomenys, parodant suaugusių besimokančiųjų motyvaciją / intencijas mokytis neforma­liuoju būdu, jų patiriamas kliūtis, mokymo kursų pasirinkimą, dalyvavimo mokymuose priežastis ir kitas statistiškai reikšmingas demografines ypatybes. Atskleidžiami statistiniai skirtumai tarp ti­riamų privataus ir valstybinio mokymo sektorių pagal: a) pasirenkamų mokymo kursų programas, b) dalyvavimo neformaliajame švietime motyvus, c) patiriamus sunkumus ar d) mokymosi inten­cijas ir sąsajas su turimomis aspiracijomis.
LIETUVIŲ TAUTINIO TAPATUMO FORMAVIMAS(IS) AIRIJOJE: ŠVIETIMO POLITIKŲ, PRAKTIKŲ IR MOKINIŲ DISKURSAS
Authors: Strolytė Agnė
Published: December 2015

Edukologijos magistrė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius El. paštas: agnestrolyte@gmail.comStraipsnyje aptariamas lietuvių mokinių tautinio tapatumo formavimas(is) Airijos vidurinių mo­kyklų kontekste. Remiantis empirinio tyrimo rezultatais, analizuojama Airijos švietimo dokumen­tuose reglamentuoto tarpkultūrio ugdymo modelio teorinė ir praktinė dermė, atskleistos lietuvių mokinių, besimokančių Airijos vidurinėse mokyklose, galimybės formuoti(s) tautinį tapatumą ir jaunuolių požiūris į savo tautiškumą.
PAŽINTINIAI MOKĖJIMAI IR JŲ RAIŠKOS MODELIS: CHEMIJOS DALYKO ATVEJIS
Authors: Voronovič Roman
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) doktorantas Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius Tel. (8 5) 266 76 25Straipsnyje nagrinėjama pažintinių mokėjimų sąvoka ugdymo rezultatą apibrėžiančių sąvokų der­mėje, pasiūlomas pažintinių mokėjimų apibrėžimas. Nagrinėjamos šiuolaikinės ugdymo tikslų tak­sonomijos, galinčios sudaryti teorinį pagrindą pažintinių mokėjimų raiškos požymiams apibrėžti. Pristatomas teorinis-empirinis modelis, skirtas tirti mokinių pažintinius mokėjimus chemijos daly­ko pagrindu.
MATEMATIKOS PASIEKIMŲ AUGIMO DINAMIKA: TARTAUTINIO TYRIMO ANALIZĖ
Authors: Šapkova Aļesja
Published: December 2015

Daugavpils University, Latvia PhDstudent, Mg. Math., Daugavpils University, Faculty of Education and Management; Tel. +371 261 0 31 65 e-mail: alesja.shapkova@gmail.comStraipsnyje iškeliama ypatinga matematikos vieta kiekvienos šalies švietimo sistemoje, nes šiandienėje visuomenėje jaunų žmonių galimybės ir sėkmė daž­nai priklauso nuo įgytų matematikos žinių ir įgūdžių. Todėl aktualu nuolat domėtis mokinių matematikos pasiekimais, atskleidžiančiais tikrąjį matematinio švietimo lygį. Tam gali daug padėti tarptautiniai ly­ginamieji tyrimai, teikiantys informacijos apie mate­matinio švietimo lygį konkrečioje šalyje ir leidžian­tys jį palyginti su kitų šalių pasiekimais.Šiame straipsnyje siekiama pristatyti 2 828 de­vintos klasės mokinių, besimokančių Latvijos moky­klose, matematikos pasiekimus. Apie tirtų mokinių matematikos pasiekimus buvo sprendžiama iš atliktų 12 matematikos užduočių dalyvaujant tarptautiniame projekte „Nekognityviniai įgūdžiai ir Singapūro mo­kiniai – tarptautinis palyginimas“, kurį organizavo Singapūro nacionalinio švietimo institutas. Šio tyri­mo rezultatai bus palyginti su 2003 m. tarptautinio penkiolikmečių tyrimo 2003 (PISA) mokinių įvertini­mų rezultatais. Tai savo ruožtu leis prognozuoti PISA 2012 m. matematikos ugdymo rezultatus ir įvertinti naujojo standarto matematikos švietimo efektyvumą Latvijoje. Šiame straipsnyje taip pat apžvelgiamos žemo matematinio mokinių išsilavinimo priežastys.
METAFORA KAIP MUZIKINIO UGDYMO PRASMINĖ RAIŠKA: FENOMENOLOGINĖS ĮŽVALGOS
Authors: Venslovaitė Vita
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) doktorantė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 1/9, LT-01513 Vilnius El. paštas: vitavensl@gmail.comStraipsnyje atskleidžiama metaforos reikšmė muzikinio ugdymo proceso metu, kai ir ugdytojas, ir ugdytinis per individualią patirtį kuria naujas reikšmes. Metaforos prigimtis ir jos panaudojimas kaip naujos patyrimo reikšmės apibūdinimas leidžia geriau suprasti tai, kas yra mūsų pačių įprasto­ji patirtis. Remiantis empirinio fenomenologinio tyrimo rezultatais parodoma, kaip muzikos pamo­koje garso, ritmo, muzikinės frazės, melodijos ir kūrinio pobūdžio apibūdinimas, įvardyti metaforo­mis, tampa muzikine reikšme ir kaip muzikinė reikšmė iškelia naują prasmę patirčių horizonte.
MOKINIŲ PAŽINTINIŲ MOKĖJIMŲ UGDYMAS PANAUDOJANT REALŲ IR VIRTUALŲ EKSPERIMENTĄ CHEMIJOS PAMOKOSE (Romano Voronovič daktaro disertacija)
Authors: Bulajeva Tatjana
Published: December 2015

...
KLAIPĖDOS UNIVERSITETE APGINTA DISERTACIJA, SKIRTA KOMUNIKACINEI KOMPETENCIJAI UGDYTI
Authors: Tijūnėlienė Ona
Published: December 2015

...
PROBLEMINIO MOKYMOSI KAIP STUDIJŲ METODO IR KAIP STRATEGIJOS SAMPRATOS PROBLEMA
Authors: Targamadzė Vilija
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė profesorėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-O1513 VilniusTel. (8 5) 266 7625El. paštas: vilija.targamadze@gmail.comStraipsnyje pateikiamos probleminio mokymosi teorinės įžvalgos, siekiant atrasti probleminio mokymosi metodo ir studijų strategijos takoskyrą. Tuo tikslu aptariami probleminio mokymosi ir studijų strategijos panašumai ir savitumai. Taip pat pasitelkiama ekspertų (devynių Gruzijos ir Ukrainos ekspertų universitetų dėstytojų, dalyvaujančių TEMPUS projekte) nuomonė. Teorinėse įžvalgose apibūdinama probleminio mokymosi studijų strategijos filosofija, kurios principai, pasak T. Barret (2005, p. 20–21), sietini su trimis metodologinėmis prieigomis: kognityvizmu, socialiniu konstruktyvizmu ir postmodernizmu. Apibendrinus teorines įžvalgas ir ekspertų nuomonę išryškinamas esminis skirtumas tarp probleminio mokymosi metodo ir studijų strategijos.
MOKYTOJO NARATYVAS MUZIKINIO UGDYMO KONTEKSTE
Authors: Venslovaitė Vita
Published: December 2015

Straipsnyje per naratyvo sklaidos analizę išryškinami naratyvo bruožai: daugiaprasmiškumas, neišbaigtumas ir svarba ugdymo procese. Naratyvas nagrinėjamas postmodernistiniu ir fenomenologiniu požiūriu, pristatomas praktinis jo ugdymo aspektas. Remiantis fenomenologinio tyrimo rezultatais naratyvas atskleidžiamas muzikinio ugdymo procese. Mokytojo naratyvas atlieka ne tik komunikacijos, žinių ir vertybių perdavimo bei muzikinės reikšmės įvardijimo funkciją, bet ir atveria ugdytiniui platų horizontą suvokti pasaulio unikalumą ir saviraiškai per muziką.
STUDENTŲ KOMANDINIS DARBAS KAIP KŪRYBINGUMO VERSLE (ENTREPRENEURSHIP) UGDYMO PRIEMONĖ
Authors: Černevičiūtė Jūratė , Strazdas Rolandas , Morkevičius Vaidas , Jančoras Žilvinas , Kregždaitė Rusnė
Published: December 2015

Straipsnyje nagrinėjama antreprenerystės, kaip asmeninio ir kolektyvinio kūrybingumo, būtino šiuolaikiniam verslo kūrėjui, lavinimo universitetinėse studijose problematika. Pagrindinė verslininko antreprenerio orientacija – verslo naujovių paieška – neišvengiamai skatinama kūrybingumo, todėl universitetams, siekiantiems ugdyti aukščiausios kvalifikacijos absolventus, iškyla būtinybė lavinti studentų kūrybingumą ir antrepreneriškumą. Maža to, antreprenerystė susijusi ne tik su individualiu, bet ir (gal net labiau) kolektyviniu kūrybingumu, kuris suvokiamas kaip gebėjimas kurti sistemų inovacijas. Kadangi studentų kolektyvinio kūrybingumo ugdymas pasižymi tam tikra specifika, reikia pasitelkti tinkamus jo lavinimo metodus. Vienas iš tokių metodų – kolektyvinio kūrybingumo ugdymo modelis – pristatomas šiame straipsnyje. Jame taip pat analizuojami studentų komandinio darbo užduoties aiškumo, reikšmingai lemiančio komandinio darbo rezultatus, veiksniai. Nustačius turimų žinių apie užduotį įtaką jos supratimui (užduoties aiškumui), pristatomas kūrybinis žinių paieškos modulis, kurio pagrindinė funkcija – mokyti studentų komandas sistemingai ieškoti reikalingų žinių komandinėms užduotims įgyvendinti.
LIETUVOS BŪSIMŲJŲ KŪNO KULTŪROS BAKALAURŲ PROFESINIAI LŪKESČIAI
Authors: Vainienė Edita , Rastauskienė Giedrė Judita , Šukys Saulius
Published: December 2015

Remiantis darbais, nagrinėjančiais profesinius lūkesčius ir kūno kultūros studijų kontekstą, ieškota Lietuvos būsimųjų kūno kultūros specialistų – reabilitacijos, sporto ir kūno kultūros pedagogikos krypčių bakalaurų – profesinių lūkesčių raiškos. Šių darbų analizė leido parengti anketą, skirtą profesinių lūkesčių apraiškoms nustatyti. Iš Lietuvos universitetų, teikiančių reabilitacijos, sporto ar kūno kultūros pedagogikos studijas, atsitiktinės atrankos būdu apklausta 419 ketvirto kurso studentų, atstovaujančių populiacijai 95 proc. patikimumu. Remiantis faktorine analize išskirtos dvi profesinių lūkesčių makrokategorijos: profesinės ateities lūkesčiai ir studijų pasirinkimo lūkesčiai. Studijų kryptis šiame tyrime analizuota kaip nepriklausomas požymis. Priklausomų ir nepriklausomų požymių sąsajai vertinti taikytas Kramerio V koeficientas. Šia statistika grįsta analizė parodė, kad tirtų krypčių studentų studijų krypties pasirinkimo lūkesčiai yra panašūs, tačiau profesinės ateities lūkesčiai yra skirtingi. Reabilitacijos studijų krypties studentai puoselėja aukštesnius profesinės ateities lūkesčius nei sporto ar kūno kultūros pedagogikos studijų krypčių studentai. Baigiamajame studijų tarpsnyje tarpdisciplininis studijų krypties profilis turi lemiamą reikšmę žemesniems asmens profesinės ateities lūkesčiams ir tampa tolesnio tyrimo gaire.
SEPTINTOJI DELEUZE’O STUDIJŲ KONFERENCIJA STAMBULE „MODELIAI, MAŠINOS, ATMINTYS“, 2014, LIEPA
Authors: Duoblienė Lilija
Published: December 2015

...
VYRESNIŲJŲ KLASIŲ MOKINIŲ PROFESINIS TAPATUMAS IR KARJEROS ADAPTYVUMAS
Authors: Pociūtė Birutė , Kairys Antanas , Urbanavičiūtė Ieva , Liniauskaitė Audronė
Published: December 2015

Socialinių mokslų (psichologija) daktarėVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: birute.pociute@fsf.vu.ltSocialinių mokslų (psichologija) daktarasVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: antanas.kairys@fsf.vu.ltSocialinių mokslų (psichologija) daktarėVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: ieva.urbanaviciute@gmail.comSocialinių mokslų (psichologija) daktarėVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: audrone.liniauskaite@gmail.comDinamiški darbo, ekonominės, socialinės aplinkos pokyčiai kelia drastiškus iššūkius individų profesinei / karjeros raidai, jų profesiniam tapatumui ir adaptyvumui. Profesinis tapatumas, apibrėždamas individo savasties sampratą pasirinktoje profesijoje, pereina sudėtingą formavimosi kelią paauglystėje, reiškiasi profesinių alternatyvų tyrimu, įsipareigojimą pasirinktai alternatyvai ir įsipareigojimų bei profesinių alternatyvų persvarstymą (Porfeli et al., 2012). Profesinis tapatumas ir karjeros adaptyvumas, kaip teigia M. Savickas (2011, 2012), yra dvi metakompetencijos, kurios leidžia individui adekvačiai reaguoti į aplinkos pokyčius. Šio tyrimo tikslas ir yra ištirti vyresniųjų klasių mokinių profesinio tapatumo raišką ir sąsajas su karjeros adaptyvumu. Tyrime dalyvavo 518 mokinių iš įvairių Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų: 209 vaikinai (40,3 proc.) ir 309 merginos (59,7 proc.). Profesiniam tapatumui ir karjeros adaptyvumui tirti buvo naudojamos Karjeros adaptyvumo skalė (CAAS) ir Utrechto tapatumo skalė (U-MICS). Gauti tyrimo rezultatai rodo, kad dvi profesinio tapatumo dimensijos – gilus tyrimas ir įsipareigojimas – teigiamai koreliuoja su visais karjeros adaptyvumo aspektais: gilus tyrimas stipriausiai susijęs su smalsumu, o įsipareigojimas susijęs su domėjimusi. Tyrimas atskleidė, kad nėra lyčių skirtumo profesinio tapatumo raiškoje. Mokinių amžius neigiamai susijęs su įsipareigojimu, tačiau akademinių pasiekimų ir įsipareigojimo koreliacija teigiama.
BENDROJO UGDYMO MOKYKLA MOKYMOSI VISĄ GYVENIMĄ KONTINUUME: VAIDMUO, FUNKCIJOS IR JŲ REALIZAVIMO GALIMYBIŲ ĮŽVALGA
Authors: Bartaševičius Robertas
Published: December 2015

Edukologijos doktorantasVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: Robertas.Bartasevicius@fsf.stud.vu.ltStraipsnyje siekiama nustatyti, koks vaidmuo mokymosi visą gyvenimą kontinuume tenka bendrojo ugdymo mokyklai. Remiantis teorinėmis užsienio autorių (N. Longworth, J. Chapman, D. Aspin, J. Bryce, W. K. Davies ir kt.) įžvalgomis, svarstoma, kokias funkcijas galėtų prisiimti ir / ar atlikti mokykla, siekianti prisidėti prie mokymosi visą gyvenimą idėjos realizavimo ugdymo realybėje. Ypatingas dėmesys skiriamas pedagoginės sistemos ir jos elementų mokymosi visą gyvenimą mokykloje metmenų aptarčiai, akcentuojant, kad esminė ir pagrindinė bendrojo ugdymo mokyklos veikla yra ugdymas. Įžvalga apie mokyklos lygmens ugdymo politikos formavimą ir įgyvendinimą pristatoma kaip mokymosi visą gyvenimą idėjos realizavimo instituciniu ugdymo realybės lygmeniu galimybė.
LIETUVOS UNIVERSITETINIO AUKŠTOJO MOKSLO POLITIKOS IŠŠŪKIAI
Authors: Ritzen Jo , Želvys Rimantas
Published: December 2015

Professorial Fellow of International Economics of Science,Technology and Higher EducationUnited Nations University Maastricht Economicand Social Research Institute on Innovation and TechnologyAddress: Keizer Kareplein 19, 6211 TC Maastricht, the NetherlandsTel. (31) 043 3884439E-mail: Ritzen@merit.unu.eduProfesorius socialinių mokslų (edukologijos) habilituotas daktarasVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, tel. (370) 5 266 76 26El. paštas: rimantas.zelvys@f.vu.ltStraipsnyje nagrinėjami Lietuvos universitetinio aukštojo mokslo politikai iškylantys iššūkiai ir kintamas universitetų vaidmuo, formuojant XXI amžiuje absolventams būtinas kompetencijas. Aptariamos šiuolaikinių absolventų įsitvirtinimo darbo rinkoje galimybės ir studijų pertvarkymas, siekiant formuoti reikiamas kompetencijas. Tam būtina suteikti universitetams didesnių finansinių ir vadybinių galių. Nevyriausybinė organizacija „Didesnių galių suteikimas Europos universitetams“ analizuoja valstybės vaidmenį, lemiant universitetų struktūrą ir veiklą. Pagal šios organizacijos 2008 metais atliktą vertinimą, Lietuvos universitetai, palyginti su kitomis Europos šalimis, turėjo daug mažiau finansinės autonomijos, šiek tiek mažiau politinės autonomijos ir kiek daugiau nei vidutiniškai organizacinės autonomijos. Palyginti su kitomis šalimis, Lietuvos mokslui skiriama BVP dalis yra maža. Moksliniai tyrimai nėra koncentruojami tose srityse, kur Lietuva galėtų būti sąlygiškai konkurencinga. Studijuojančiųjų aukštosiose mokyklose ir įgijusių aukštojo mokslo diplomą procentas Lietuvoje yra aukštesnis už Europos vidurkį. Kita vertus, užsieniečių, studijuojančių Lietuvoje, procentas yra nedidelis. Lietuva taip pat pasižymi mažu darbo produktyvumu (šiek tiek daugiau negu 50 proc. vidurkio), mažas yra intelektinės veiklos darbuotojų procentas, ir atitinkamai mažas BVP, sukuriamo vienam gyventojui, procentas (maždaug trečdalis vidurkio). Straipsnio pabaigoje pateikiama Lietuvos universitetinio aukštojo mokslo politikos tobulinimo siūlymų.
PRATARMĖ
Authors: Vilnensia Acta Paedagogica
Published: December 2015

Editorial
AUKŠTESNIŲJŲ KLASIŲ MOKINIŲ MUZIKINIO KŪRYBIŠKUMO UGDYMAS MUZIKINĖMIS KOMPIUTERINĖMIS TECHNOLOGIJOMIS: MUZIKOS MOKYTOJŲ PATIRTIS
Authors: Rimkutė-Jankuvienė Sandra , Girdzijauskienė Rūta
Published: December 2015

Lektorė socialinių mokslų (edukologijos) doktorantėKlaipėdos universiteto Menų fakultetas, K. Donelaičio g. 4El. paštas: sandra.rimkute.jankuviene@gmail.comProfesorė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėKlaipėdos universiteto Menų fakultetas, K. Donelaičio g. 4El. paštas: ruta.girdzi@gmail.comStraipsnyje išryškinama muzikos mokytojo gebėjimo atpažinti mokinių muzikinį kūrybiškumą ir patirties organizuojant muzikinę kūrybinę mokinių veiklą svarba. Pristatomi tyrimo, atskleidžiančio muzikos mokytojų patirtį ugdant aukštesniųjų klasių mokinių muzikinį kūrybiškumą muzikinėmis kompiuterinėmis technologijomis (MKT), rezultatai. Interviu su dešimčia muzikos mokytojų duomenų analizė parodė, kad mokytojai muzikinį kūrybiškumą atpažįsta pagal mokinių muzikinę ir MKT naudojimo patirtį bei įsitraukimo į muzikinę kūrybinę veiklą pobūdį. Muzikinio kūrybiškumo ugdymo MKT procesą mokytojai apibūdina kaip bendrą mokinių ir mokytojo veiklą, kurios svarbiausi ypatumai: tikslingas muzikinių ir MKT žinių teikimas, nuosekli muzikinių kūrybinių užduočių sistema, skatinantis kūrybos darbų vertinimo pobūdis, mokytojo kaip pagalbininko ir konsultanto vaidmens prisiėmimas. Išryškėjo ir muzikinio kūrybiškumo ugdymo MKT sunkumų: didelis mokinių skaičius grupėje, laiko kūrybinei veiklai trūkumas, mokytojų MKT naudojimo kompetencijos stoka, techniniai trikdžiai.Tyrimą finansavo Lietuvos mokslo taryba (sutarties Nr. MIP-13081).
APGINTA ŠARŪNĖS NAGROCKAITĖS DISERTACIJA „LIETUVOS BENDROJO UGDYMO MOKYKLOS TURINIO SAMPRATA: DISKURSO ANALIZĖ“
Authors: Gervytė Danguolė
Published: December 2015

...
Noninvasive Respiratory Support
Authors: Cummings James J. , Polin Richard A. ,   the COMMITTEE ON FETUS AND NEWBORN, Watterberg Kristi L. , Poindexter Brenda , Cummings James J. , Benitz William E. , Eichenwald Eric C. , Poindexter Brenda B. , Stewart Dan L. , Aucott Susan W. , Goldsmith Jay P. , Puopolo Karen M. , Wang Kasper S.
Published: December 2015

Mechanical ventilation is associated with increased survival of preterm infants but is also associated with an increased incidence of chronic lung disease (bronchopulmonary dysplasia) in survivors. Nasal continuous positive airway pressure (nCPAP) is a form of noninvasive ventilation that reduces the need for mechanical ventilation and decreases the combined outcome of death or bronchopulmonary dysplasia. Other modes of noninvasive ventilation, including nasal intermittent positive pressure ventilation, biphasic positive airway pressure, and high-flow nasal cannula, have recently been introduced into the NICU setting as potential alternatives to mechanical ventilation or nCPAP. Randomized controlled trials suggest that these newer modalities may be effective alternatives to nCPAP and may offer some advantages over nCPAP, but efficacy and safety data are limited.
‘Ancient’ Tensions and Local Circumstances
Authors: Huskins Bonnie L.
Published: December 2015

Many American Revolutionary War Loyalists who migrated to Shelburne Nova Scotia were Ancient freemasons, who attempted to transplant fraternal rituals and traditions in their new community. Unfortunately the civilian lodges that they established proved to be short-lived. This case study of Shelburne provides historians with an opportunity to analyse why masonic lodges sometimes fail. In Shelburne, this may attributed to local factors, most significantly a socio-economic decline which hit the settlement almost immediately upon arrival. But the fractiousness of one of the lodges, Solomon’s Lodge No. 5 Provincial, is also a reflection of a broader tension within Ancient freemasonry between universal brotherhood and self-interest. Only further research will corroborate whether this pattern also extended to other Loyalist lodges in Nova Scotia.