bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Зміни показників перекисного окиснення ліпідів і антиоксидантної системи у печінці щурів при використанні лікарського засобу «Мексидол» на тлі експериментального ожиріння та бронхіальної астми
Authors: Мялюк О. П. , Бабяк О. В. , Сабадишин Р. О. , Данилюк А. П. , Пастернак А. А.
Published: March 2022

Резюме. Проблема профілактики та лікування бронхіальної астми (БА) в поєднанні з ожирінням може бути вирішення лише на підставі глибокого розуміння біохімічних і фізіологічних механізмів формування двох патологій. Серед біохімічних механізмів, що лежать в основі їх розвитку, особливе місце займають процеси вільнорадикального і перекисного окиснення. Основними органами-мішенями при поєднаній патології БА й ожиріння є легені та печінка. Проте недивлячись на розповсюдження даних захворювань, сьогоднішня наука має досить незначні дані про стан перекисного окиснення ліпідів (ПОЛ) і антиоксидантної системи (АОС) печінки саме при БА й ожирінні, а особливо влив на неї антиоксидантів, що потребує вивчення.
Мета дослідження – визначити показники ПОЛ та АОС у печінці щурів при експериментальній моделі ожиріння і БА та вплив на них мексидолу (етилметилгідроксипіридину сукцинату).
Матеріали і методи. Для дослідження було взято 20 статевозрілих білих нелінійних щурів-самців. Дослідних тварин поділили на 4 групи: інтактні – контрольна група (5 щурів), перша група – група спостереження на 15 добу експерименту без корекції мексидолом (5 щурів), друга група – група спостереження на 26 добу експерименту без корекції мексидолом (5 щурів) і третя група – група спостереження на 26 добу експерименту після корекції мексидолом (5 щурів). Досліджували вміст малонового діальдегіду (МДА), дієнових кон’югатів (ДК), супероксиддисмутази (СОД), активність каталази (КТ) та вміст церулоплазміну (ЦП).
Результати. У першій і другій дослідній групах показники ПОЛ зростали (р<0,05). Зниження активності ферментативної ланки АОС, проте все ж включенням захисної реакції гепатоцитів проти продуктів ПОЛ пояснює зростання у першій дослідній групі вмісту СОД і КТ, але вже у другій дослідній групі концентрація СОД і КТ знизились на 17 і 10 % (р<0,05) відповідно, стосовно інтактних тварин. Таке зниження вмісту СОД і КТ на 26 добу експерименту без корекції мексидолом пояснюється виснаженням АОС печінки. Так як і ензими СОД та КТ, вміст ЦП змінювався аналогічно. Третя група дослідних тварин підтвердила антиоксидантну активність у тканині печінки препарату «Мексидол», адже знизились показники як ДК, так і МДА і зросли показники АОС.
Висновки. Дослідження тканини печінки підтвердило ефективність використання препарату «Мексидол» для регуляції показників ПОЛ і АОС при поєднаній патології БА та ожиріння.
Особливості постковідного синдрому в пацієнтів, які перенесли COVID-19: вплив на серцево-судинну систему
Authors: Гомелюк Т. М. , Попович Д. В. , Марущак М. І.
Published: March 2022

Резюме. На початку пандемії вважалося, що COVID-19 – це короткотривала хвороба. Однак уже влітку 2020 р. Всесвітня організація охорони здоров’я, використовуючи наявні на той час дані, повідомила, що у деяких пацієнтів симптоми виснаження зберігаються тижнями або, навіть, місяцями. Клінічні дослідження пацієнтів, інфікованих SARS-CoV-2, засвідчили ураження багатьох органів або систем, включаючи легені, мозок, нирки та серцево-судинну систему. Незважаючи на величезні дослідження серцево-судинних ускладнень COVID-19 та його механізмів, ряд питань, які не мають відповіді, залишаються невирішеними. Проте варто відмітити, що дослідження також мають визначити цільову групу, терміни скринінгу після первинного одужання від COVID-19 та тести, які допоможуть у сортуванні осіб, які знаходяться в групі ризику.
Мета досліджння – проаналізувати сучасні літературні джерела про постковідний синдром у хворих із коморбідним перебігом COVID-19 та серцево-судинною патологією.
Матеріали і методи. У дослідженні опрацьовано наукові публікації за останні роки, які доступні у мережі «Інтернет», ключовими словами були: «COVID-19», «SARS-CoV-2», «постковідний синдром», «серцево-судинна патологія».
Результати. Наявність серцево-судинного захворювання збільшує смертність у пацієнтів із COVID-19, а серцево-судинні ушкодження, включаючи міокардит, порушення серцевого ритму, ураження ендотеліальних клітин, тромботичні явища та інтерстиціальний фіброз міокарда, синдром постуральної ортостатичної тахікардії, спостерігаються в окремих пацієнтів, які перенесли COVID-19. Основна патофізіологія серцево-судинних ускладнень, пов’язаних з COVID-19, до кінця не вивчена, хоча пряма вірусна інфекція міокарда та цитокіновий шторм були запропоновані як можливі механізми.
Висновки. Результати аналізу літературних джерел обґрунтовують актуальність дослідження пост­ковідного синдрому в пацієнтів із коморбідним перебігом COVID-19 та серцево-судинною патологією. Визначення ролі COVID-19 у розвитку і прогресуванні серцево-судинних захворювань відкриє шлях для нових підходів до діагностики, стратифікації, моніторингу, профілактики та лікування цього захворювання.
Епідеміологія синдрому полікістозних яєчників, ендометріозу та їх коморбідного перебігу
Authors: Хміль Досвальд А. С. , Хміль М. С. , Хміль С. В.
Published: March 2022

Резюме. Синдром полікістозних яєчників (СПКЯ) є найпоширенішим ендокринним розладом в осіб жіночої статі. Актуальність проблеми синдрому полікістозних яєчників, його коморбідного перебігу, вплив на фертильність, тактика ведення таких пацієнтів продовжує зростає, все більша кількість наукових праць спрямована на вивчення даної патології.
Мета дослідження – проаналізувати літературні дані щодо поширеності синдрому полікістосних яєчників, ендометріозу та їх коморбідного перебігу і вплив на розвиток безпліддя.
Матеріали і методи. У дослідженні опрацьовано наукові публікації за останнє десятиліття, а також публікації з високою цитованістю, які доступні у мережі «Internet», ключовими словами були: «синдром полікістозних яєчників», «ендометріоз», «коморбідність», «безпліддя».
Результати. Безпліддя вражає 40 % жінок із СПКЯ, що є найбільш поширеною причиною ановуляторного безпліддя. Приблизно 90–95 % жінок з ановуляцією, які звертаються в клініку, мають СПКЯ. Ендометріоз і СПКЯ супроводжуються зміною функціонування жіночої гіпоталамус-гіпофіз-гонади осі, але їх до цього часу не розглядають як патології, що пов'язані одна з одною. За даними наукових досліджень, СПКЯ та ендометріоз є захворюваннями, які часто зустрічаються у жінок репродуктивного віку. Обидва негативно впливають на народжуваність. Brincat et al. повідомили, що 10 % безплідної популяції мала ендометріоз і СПКЯ, що становить 48 % усіх пацієнток із СПКЯ. Щоб покращити успіх індукції овуляції, McGovern et al. обговорили важливість скринінгу інших причин безпліддя у жінок із СПКЯ, в тому числі ендометріозу.
Висновки. Враховуючи високу поширеність синдрому полікістозних яєчників, ендометріозу, а також їх коморбідного перебігу, виникає необхідність розуміння механізмів розвитку безпліддя у таких пацієнток, що дозволить обґрунтувати тактику лікування безпліддя, спричиненого даними захворюваннями.
Поліморбідність у хворих із рецидивом пахової грижі
Authors: Бенедикт В. В. , Мігенько Б. О. , Продан А. М.
Published: March 2022

Резюме. Супутня патологія має значний вплив на результат планових операцій, так як сукупний ризик окремих захворювань є меншим, ніж ризик їх одночасної наявності.

Мета дослідження – вивчити у пацієнтів із рецидивною паховою грижею характер поліморбідних захворювань, що дозволить проводити профілактичні заходи на етапах лікування і покращити результати хірургічного лікування.

Матеріали і методи. Проведено комплексне обстеження 31 пацієнта, які перебували на стаціонарному лікуванні з приводу рецидивних пахових гриж (IV тип за L. M. Nyhus, 1993). Поряд із загальноприйнятими методами обстеження хворих проводили електрокардіоскопію, ехокардіоскопію, ультразвукове обстеження органів черевної порожнини. Для визначення поліморбідності оцінили індекс Чарльсона.

Результати. Комплексна оцінка поліморбідності у хворих із рецидивною паховою грижею дозволить індивідуалізовати тактику ведення до оперції та в передопераційному періоді. Наявність у цих пацієнтів супутніх захворювань, особливо серцево-судинної патології (індес коморбідності 2 і більне балів), спонукає до широкого впровадження передопераійної програми «Fast track surgery» для мінімізації післяопераційних ускладнень, у тому числі ранніх рецидивів, а також швидкого відновлення працездатності.

Висновки. Комплексна оцінка поліморбідності у хворих із рецидивною паховою грижею дозволить індивідуалізовати тактику ведення до оперції та в передопераційному періоді. Наявність у пацієнтів із паховою грижею супутніх захворювань, особливо серцево-судинної патології (індес коморбідності 2 і більне балів) спонукає до широкого впровадження передопераційної програми «Fast track surgery» для мінімізації післяопераційних ускладнень, у тому числі ранніх рецидивів, а також швидкого відновлення працездатності.
Показники ендогенної інтоксикації у щурів при доброякісній гіперплазії простати на тлі токсичної дії етанолу
Authors: Макодрай Ю. І. , Кліщ І. М.
Published: March 2022

Резюме. Доброякісна гіперплазія простати серед урологічних захворювань чоловіків старшого віку посідає вагоме місце з тенденцією до зростання. Найпоширенішою соціальною проблемою є вживання алкоголю. Його токсичної дії зазнають багато систем та органів, адже він легко взаємодіє з багатьма процесами життєдіяльності організму. За рахунок синдрому ендогенної інтоксикації ми можемо оцінити багато даних та отримати результати про перебіг багатьох захворювань за рівнем молекул середньої маси та змін еритроцитарного.

Мета дослідження – вивчити зміни показників ендогенної інтоксикації за рівнем молекул середньої маси та змін еритроцитарного індексу в щурів із доброякісною гіперплазією простати за поєднаної дії етанолу.

Матеріали і методи. Експериментальних тварин поділили на 4 групи: перша (контрольна група) – щури, яким протягом 28 діб вводили дистильовану воду перорально; друга група – тварини, яким протягом 28 днів вводили 40 % розчин етанолу із розрахунку 2 мл/100 г маси тіла перорально 1 раз на добу. У щурів третьої групи моделювали розвиток доброякісної гіперплазії передміхурової залози (ДГПЗ) за допомогою підшкірного введення ампульного 5 % тестостерону в дозі 0,1 мг/кг 1 раз на добу тривалістю 28 діб; у четвертій групі (12 тварин) відтворювали модель ДГПЗ із додатковим токсичним впливом 40 % розчину етанолу із розрахунку 2 мл/100 г маси тіла внутрішньо 1 раз на добу тривалістю 28 діб.

Результати. У результаті досліджень, які ми провели, у тварин різних дослідних груп за умов експериментального моделювання доброякісної гіперплазії простати виявлено, що відбувається поступове зростання показників ендогенної інтоксикації на 7-шу, 14-ту, 21-шу доби експерименту. Найвищих показників усі маркери ендогенної інтоксикації (ЕІ) досягли на 21 добу дослідження.
Навчальні музеї Тернопільського національного медичного університету імені І. Я. Горбачевського МОЗ України та їх роль у процесі навчання і виховання майбутніх спеціалістів медсестринства
Authors: Федонюк Л. Я. , Ястремська С. О. , Ярема О. М. , Герасимюк І. Є. , Боднар Я. Я.
Published: March 2022

Резюме. Значне місце серед нових підходів до організації навчальної діяльності посідає музейна педагогіка, що має важливе значення в системі освіти, сприяючи всебічному розвитку особистості студента. Важливе значення для навчання мають натуральні об’єкти і їх зображення, які створюють найповніше уявлення будови організму людини. З огляду на це, певне місце в навчально-виховному процесі займають музеї.

Мета дослідження – показати роль музеїв у навчально-виховному процесі студентів Тернопільського національного медичного університету імені І. Я. Горбачевського МОЗ України.

Матеріали і методи. Зібрано інформацію про роль навчальних музеїв Тернопільського національного медичного університету імені І. Я. Горбачевського МОЗ України, використано архівні матеріали кафедр: анатомії людини, патологічної анатомії з секційним курсом і судової медицини, медичної біології.

Результати. У Тернопільському національному медичному університеті імені І. Я. Горбачевського МОЗ України є ряд музеїв навчального профілю: музей кафедри анатомії людини, музей кафедри патологічної анатомії з секційним курсом і судової медицини, навчально-біологічний музей імені І. І. Яременка. Метою навчальних музеїв є створення найповнішої уяви змісту живої природи, морфології людини, тварин, рослин, що нас оточують, а також як осередку освіти й виховання. Музей кафедри анатомії містить унікальну колекцію анатомічних препаратів, які відображають форму органів, їх топографічні взаємовідносини, проекції судин і нервів, що слугують невід’ємною теоретичною базою для студентів медичного, стоматологічного та фармацевтичного факультетів, а також для студентів Навчально-наукового інституту медсестринства. Досягти високого практичного рівня професійної підготовки неможливо і без вивчення музейних макропрепаратів кафедри патологічної анатомії з секційним курсом та судової медицини. Навчально-біологічний музей імені І. І. Яременка представляє натуральні об’єкти і їх зображення, які створюють найповніше уявлення взаємозв’язку людини з навколишнім середовищем.

Висновок. Музеї Тернопільського національного медичного університету імені І. Я. Горбачевського МОЗ України займають вагоме місце в навчально-виховному процесі, завдяки їм теорія і практика дають високий позитивний результат у формуванні професіоналізму лікаря.
Why do nursing staff need a cultural knowledge?
Authors: Jeznach Anna
Published: March 2022

Summary. Cultural knowledge forms the basis of cultural competence and intercultural competence of nursing staff. It is especially important in the face of cultural diversity and individuals from a culturally diverse world.

The aim of the study – to present nursing staff's understanding of the term: cultural knowledge and to identify the meanings given to cultural knowledge in the context of cultural and intercultural competence in the professional practice of nursing staff.

Materials and Methods. The research sample was selected purposively. It consisted of nursing personnel (students of the nursing faculty, second-degree studies at Collegium Mazovia Innovative University in Siedlce, Poland). The research falls within the interpretative paradigm. The research methods used were: desk research and qualitative case study. 8 individual online, asynchronous interviews were conducted. A qualitative "meaning-oriented" analysis with coding  and interpretation of meanings was used.

Results. The nursing staff defines the concept of cultural knowledge as: knowledge cultural and religious differences, enabling holistic care of patients; knowledge of the surrounding world, enabling appropriate behaviour towards people from culturally diverse world and tolerance; knowledge of customs, habits of various social groups (nationalities, religions); ability to adapt and function effectively in a culturally diverse environment; development of cultural sensitivity; respect for people; lack of prejudice and stereotypes concerning people from culturally diverse world; spiritual and material achievements of a society. Cultural knowledge, treated as the basis of cultural and intercultural competence, enables: to provide holistic, culturally diverse patient care; respect, tact, openness, appropriate behaviour towards patients from a culturally diverse world (diverse attitudes towards health and illness). It is knowledge that enables the development of empathy, learning, and a broader perspective on people from culturally diverse backgrounds; it eliminates stereotypes and reduces communication barriers; it avoids misunderstandings; it is an intrinsic value and contributes to the awareness of diverse value systems; it enables the understanding of people from culturally diverse backgrounds, reducing uncertainty, frustration, and ethical dilemmas of culturally diverse care.

Conclusions. The presented cases have an autotelic character (cognitive and practical aspect and practical aspects), but they also show a broader context of cultural competence and intercultural competence of nursing staff in culturally diverse care.
Submicroscopic changes of secretory cardiomyocytes under the experimental hyperglycemia in rats of different age groups
Authors: Trach Rosolovska S. V. , Nebesna Z. M. , Bodnar Y. Y. , Kulbitska V. V.
Published: March 2022

Summary. Diabetes mellitus today is one of the most common diseases of humankind. One of the risk factors for heart disease in diabetes is chronic hyperglycemia, which causes cardiovascular disease and myocardial injury. Ultrastructural changes of endocrine cardiomyocytes of a heart in hyperglycemia in the experiment require more detailed study.

The aim of the study – to establish submicroscopic changes of atrial myoendocrine cardiomyocytes under the conditions of modeling of experimental hyperglycemia in rats of different age groups.

Materials and Methods. The study was performed on 24 outbreeding nonlinear adult male rats. Experimental hyperglycemia was simulated by a single intraperitoneal injection of streptozotocin (Sigma, USA). Animals were divided into two age groups: of pre-reproductive and reproductive age. For electron microscopic studies, sections 0.4–0.6 μm thick were made on an ultramicrotome, and were studied using an electron microscope PEM-125K.

Results. Submicroscopic studies of the right and left atrial appendages (auricles of the heart) of the studied groups of animals after one month of experimental persistent hyperglycemia showed changes in the structure of almost all organelles of endocrine cardiomyocytes. Changes in secretory cells of the right and left atrial appendages after two months of experimental persistent hyperglycemia showed an increase in destructive changes in the structural components of cells, which were more pronounced in the group of animals of pre-reproductive age. The diffuse collagenization of the stroma was a typical sign of ultrastructural changes in the atrial appendages after three months of experimental persistent hyperglycemia.

Conclusions. At experimental steady hyperglycemia at animals of different age groups stereotypical ultrastructural reorganization of secretory cardiomyocytes of right and left atrial appendages with development of compensatory-adaptive and destructive changes is noted. In the dynamics of the experiment there is an increase in destructive phenomena, the severity of which is higher in the group of rats of pre-reproductive age.
Значення наукових досліджень для визначення та вирішення основних проблем в медсестринстві
Authors: Ястремська С. О. , Намісняк О. М. , Гуменюк Г. Б.
Published: March 2022

Резюме. У світі за останні кілька десятиліть культура медсестринства зазнала глибоких змін. Від медичних сестер все більше очікується, що вони розуміють і проводять дослідження, а також базують свою професійну практику на доказах, що з’являються в результаті досліджень, тобто застосовують доказове медсестринство. Доказове медсестринство широко визначається як використання найкращих клінічних даних при прийнятті рішень щодо догляду за пацієнтами, і такі докази зазвичай надходять із досліджень, проведених медсестрами та іншими фахівцями охорони здоров’я. У деяких дослідженнях показано взаємозв’язок між дослідженнями, доказовою практикою у медсестринстві, а також підвищення якості медсестринського догляду.

Мета дослідження – проаналізувати літературні джерела останнього десятиліття щодо результативності та доцільності медсестринських наукових досліджень на якість здоров’я населення, а також показати значення наукових досліджень для визначення та вирішення основних проблем у вітчизняному медсестринстві.

Матеріали і методи. Проведено аналіз доступних інформаційних ресурсів у мережі «Інтернет», іноземних фахових видань за останні десять років. Застосовано аналітико-порівняльний метод та метод інформаційного пошуку.

Результати. За останні кілька десятиліть культура медсестринства зазнала глибоких змін. Наукові відкриття, що впливають на розуміння здоров’я, хвороб, включаючи симптоми, а також нові методи діагностики та лікування, продовжують розвиватися. На часі є зміни в практиці, дослідженнях та освіті медичних сестер. На практиці інноваційні, спільно створені, засновані на доказах моделі надання допомоги можуть відкрити нові ролі для медичних сестер з вищою освітою, які мають знання, лідерські та командні навички та вміння наукового пошуку й проведення досліджень. Дані наукових медсестринських досліджень можуть стати основою для клінічної практики та розширити базу знань медичних сестер у науці щодо симптомів, здоров’я, самоконтролю та паліативної допомоги наприкінці життя, а також поведінкового здоров’я, щоб продемонструвати цінність медсестринського догляду. В освіті персоналізоване, інтегративне та технологічне викладання та навчання може призвести до творчого та критичного мислення/прийняття рішень, етичних та культурно інклюзивних основ для практики здобувачів з медсестринства, забезпечити командні та комунікативні навички, покращити якість навчання протягом усього життя.

Висновки. У сучасному світі медичні сестри повинні навчатися протягом усього життя, бути здатними обмірковувати, оцінювати та модифікувати свою клінічну практику на основі знань, отриманих від систематичних досліджень у сфері медсестринства та охорони здоров’я. Знання, які можуть надати майбутні вчені-медсестри, будуть вирішальними для посилення зміцнення здоров’я, боротьби з хронічними, інфекційними та психічними захворюваннями, а також для сприяння одужанню та покращення якості життя.
ПОКАЗНИКИ ЕНДОГЕННОЇ ІНТОКСИКАЦІЇ У ЩУРІВ ПРИ ДОБРОЯКІСНІЙ ГІПЕРПЛАЗІЇ ПРОСТАТИ НА ТЛІ ТОКСИЧНОЇ ДІЇ ЕТАНОЛУ
Authors: Макодрай Ю. І. , Кліщ І. М.
Published: March 2022

Вступ. Доброякісна гіперплазія простати серед урологічних захворювань чоловіків старшого віку посідає вагоме місце з тенденцією до зростання. Найпоширенішою соціальною проблемою є вживання алкоголю. Його токсичної дії зазнає багато систем та органів, адже він легко взаємодіє з багатьма процесами життєдіяльності організму. За рахунок синдрому ендогенної інтоксикації ми можемо оцінити багато даних та отримати результати про перебіг багатьох захворювань за рівнем молекул середньої маси та змінами еритроцитарного індексу.

Мета дослідження – вивчити зміни показників ендогенної інтоксикації за рівнем молекул середньої маси та змінами еритроцитарного індексу в щурів з доброякісною гіперплазією простати при поєднаній дії етанолу.

Методи дослідження. Експериментальних тварин поділили на 4 групи: 1-ша (контрольна) – щури, яким протягом 28 діб вводили дистильовану воду перорально; 2-га – тварини, яким упродовж 28 днів вводили 40 % розчин етанолу з розрахунку 2 мл/100 г маси тіла внутрішньошлунково 1 раз на добу; 3-тя – щури, яким моделювали розвиток доброякісної гіперплазії передміхурової залози шляхом підшкірного введення ампульного 5 % тестостерону в дозі 0,1 мг/кг 1 раз на добу тривалістю 28 діб; 4-та – тварини, в яких відтворювали модель доброякісної гіперплазії передміхурової залози з додатковим токсичним впливом 40 % розчину етанолу з розрахунку 2 мл/100 г маси тіла внутрішньошлунково 1 раз на добу тривалістю 28 діб.

Результати й обговорення. У результаті досліджень, які ми провели у тварин різних дослідних груп за умов експериментального моделювання доброякісної гіперплазії простати, встановлено, що відбувається поступове зростання показників ендогенної інтоксикації на 7-му, 14-ту, 21-шу доби експерименту. Найвищих показників усі маркери ендогенної інтоксикації досягли на 21-шу добу дослідження.

Висновок. Ми змогли встановити значні зміни і порушення процесів інтоксикації у тварин під токсичною дією етанолу, що має важливе значення для їх патогенезу.
ЗМІНИ ЛІПІДНОГО ПРОФІЛЮ У ТВАРИН З МОДЕЛЬОВАНИМ МЕТАБОЛІЧНИМ СИНДРОМОМ
Authors: Дзюбановський І. Я. , Продан А. М. , Підручна С. Р. , Мельник Н. А. , Ярошенко Т. Я.
Published: March 2022

Вступ. Формування атерогенних змін ліпідного профілю при метаболічному синдромі зумовлене дією багатьох факторів ризику. Атерогенна дисліпопротеїнемія являє собою не лише фактор ризику розвитку та прогресування атеросклерозу, а й одну з основних складових метаболічного синдрому.

Мета дослідження – оцінити зміни ліпідного профілю у щурів із змодельованим метаболічним синдромом.

Методи дослідження. Дослідження проведено на 40 білих щурах-самцях лінії Вістар масою 200–250 г. До контрольної групи ввійшли 8 тварин. Щурів-самців основної групи (n=32) годували дієтою з високим вмістом жиру (понад 60 % енергії від жирів) упродовж 16 тижнів, таким чином моделюючи в них розвиток метаболічного синдрому. Тварин виводили з експерименту шляхом декапітації. Ліпідний профіль у сироватці крові щурів оцінювали за допомогою біохімічного аналізатора “HTI BioChem SA” (США) і стандартних тест-наборів.

Результати й обговорення. Було встановлено, що на тлі перебігу метаболічного синдрому в щурів основної групи, порівняно з контрольною, розвивались явища гіперхолестеринемії, які характеризувалися підвищенням у крові тварин показників: загального холестеролу – на 18,38 %, триацилгліцеролів – на 77,35 %, ліпопротеїнів низької щільності – на 156,52 % з одночасним зниженням рівня ліпопротеїнів високої щільності на 36,14 %.

Висновок. У тварин із метаболічним синдромом зміни ліпідного обміну характеризувалися гіпер- та дисліпідемією (за статистично значимо вищими рівнями загального холестеролу, триацилгліцеролів, ліпопротеїнів низької щільності на тлі зниження вмісту ліпопротеїнів високої щільності) порівняно з контрольною групою.
ЗВ’ЯЗУВАЛЬНА ФУНКЦІЯ СИРОВАТКОВОГО АЛЬБУМІНУ ПРИ ГІПЕРТОНІЧНІЙ ХВОРОБІ, НЕАЛКОГОЛЬНОМУ СТЕАТОГЕПАТИТІ ТА ЦУКРОВОМУ ДІАБЕТІ 2 ТИПУ
Authors: Дзьордзьо Ю. Р. , Андрейчин С. М.
Published: March 2022

Вступ. В останні роки зріс інтерес до досліджень зв’язувальної функції сироваткового альбуміну (ЗФСА) при різних патологічних станах. Однак її зміни при хронічних захворюваннях залишаються маловивченими. З огляду на існуючі докази впливу порушень транспортної функції сироваткового альбуміну на ефективність медикаментозного лікування, важливим є вивчення взаємозв’язків порушень ЗФСА з різними патологічними процесами, що супроводжуються тривалим медикаментозним лікуванням. Поміж таких захворювань інтерес викликають гіпертонічна хвороба (ГХ) та різноманітні пов’язані з нею коморбідні стани.

Мета дослідження – оцінити взаємозв’язки змін ЗФСА та показників функціонального стану печінки при ГХ у поєднанні із супутнім неалкогольним стеатогепатитом (НАСГ) і цукровим діабетом (ЦД) 2 типу та запропонувати медикаментозну корекцію виявлених змін.

Методи дослідження. Обстежено 3 групи пацієнтів із ГХ ІІ стадії з 2–3 ступенями артеріальної гіпертензії. До 1-ї групи ввійшли 28 осіб без супутніх захворювань, до 2-ї – 48 пацієнтів із супутнім НАСГ, до 3-ї – 47 осіб із НАСГ та ЦД 2 типу. В свою чергу, 2-гу і 3-тю групи поділили на 2 підгрупи (А та Б). Хворі підгрупи А отримували базову терапію ГХ і додатково препарат “Антраль” по 1 таблетці 3 рази на добу протягом 60 днів, підгрупи Б – лише базову терапію ГХ. Усі хворі пройшли стандартне клінічне обстеження, а також у них досліджували ЗФСА та показники печінки: активність аланінамінотрансферази (АлАТ), аспартатамінотрансферази (АсАТ), гамма-глутамілтранспептидази (ГГТ), лужної фосфатази (ЛФ), показник тимолової проби (ТП) і вміст загального білірубіну в сироватці крові. Групу порівняння становили 25 практично здорових осіб.

Результати й обговорення. У сироватці крові пацієнтів 1-ї групи підвищились активність ГГТ, ЛФ, показники ТП і загального білірубіну, а також спостерігали позитивний кореляційний зв’язок середньої сили ЗФСА із загальним білірубіном. У 2-й групі мали місце зниження ЗФСА і зростання всіх досліджуваних показників, окрім того, відзначили негативні кореляції середньої сили її з АсАТ та ЛФ. У 3-й групі відмітили ще більш суттєве зниження ЗФСА і показників функції печінки, а також негативні кореляційні зв’язки середньої сили ЗФСА з АлАТ і ТП та сильний зв’язок із ЛФ. У хворих обох підгруп, яких лікували антралем, порівняно з підгрупами без використання гепатопротектора, зросла ЗФСА та зменшились рівні підвищених досліджуваних біохімічних показників і збільшилася сила кореляційних зв’язків ЗФСА з усіма показниками. Це може бути пов’язано з позитивним впливом антралю на функціональний стан печінки.

Висновок. Застосування антралю у пацієнтів із ГХ у поєднанні з НАСГ та з НАСГ і ЦД 2 типу призводить до покращення показника ЗФСА та функціонального стану печінки.
ПОКАЗНИКИ ФЕРТИЛЬНОСТІ ЩУРІВ ТА РІВEНЬ ЛЕПТИНУ В ПЛАЗМІ КРОВІ ЗА УМОВ ВПЛИВУ ВИСОКОКАЛОРІЙНИХ ДІЄТ
Authors: Козопас Н. М. , Максимюк Г. В.
Published: March 2022

Вступ. Вплив ожиріння на плідність чоловіків є предметом багатьох досліджень, а молекулярні механізми, що лежать в основі цього взаємозв’язку, активно вивчає наукова спільнота. Лептин є пептидним гормоном, який в основному синтезується у жировій тканині та підтримує енергетичний гомеостаз організму. Крім того, він активно залучений у регуляцію репродуктивної функції через модуляцію гіпоталамо-гіпофізарно-гонадної осі. Ймовірно, лептин можна розглядати як біомаркер, що поєднує метаболічний статус із репродуктивною системою організму.

Мета дослідження – оцінити вплив висококалорійних дієт на показники фертильності щурів-самців і рівень лептину в плазмі крові.

Методи дослідження. Дослідження було проведено на 30 білих нелінійних щурах-самцях масою 250–300 г, яких поділили на 3 групи по 10 тварин у кожній: щури контрольної групи (КГ) споживали стандартний корм; тварини дослідних груп отримували високожирову дієту (ВЖД) і дієту з високим вмістом жиру та цукру (ВЖЦД) відповідно. Утримували лабораторних тварин на зазначених раціонах протягом 7 тижнів. Після евтаназії щурів проводили їх морфометричні заміри, на основі яких обчислювали індекс Лі, тестикулярний коефіцієнт та коефіцієнт вісцерального жиру. Кров для дослідження забирали з хвостових судин тварин у еппендорфи з гепарином. Отриманий матеріал 5 хв центрифугували при 800 g, після чого відбирали плазму для подальших досліджень. Суспензію сперматозоїдів готували з каудальної частини епідидимісів яєчок. Розраховували загальну кількість статевих клітин та їх рухливість. Життєздатність сперматозоїдів досліджували шляхом їх фарбування флуоресцентним барвником пропідій йодидом. Концентрацію лептину в плазмі крові визначали методом імуноферментного аналізу.

Результати й обговорення. Утримування щурів на ВЖД і ВЖЦД протягом 7 тижнів суттєво не позначилося на прирості маси тіла. Індекс Лі незначно відрізнявся між дослідними групами (p=0,59). Однак коефіцієнт вісцерального жиру в групі ВЖЦД був на 40 % вищим порівняно з КГ (p=0,04). Не було виявлено істотної різниці між дослідними групами щодо кількості сперматозоїдів (p=0,72), рухливості (p=0,63) та життєздатності (p=0,87). Дієта з високим вмістом жиру і цукру спричиняла зростання концентрації лептину в плазмі крові щурів на 14 % від вихідних даних (p=0,01).

Висновок. Короткострокове перебування на раціоні з високим вмістом жиру і цукру викликає метаболічні зміни, на що вказує значне зростання відносної частки жирової тканини та рівня лептину в плазмі крові.
ДОСЛІДЖЕННЯ ЗАСОБАМИ КОРЕЛЯЦІЙНОГО АНАЛІЗУ ДІЯЛЬНОСТІ УЛЬТРАСТРУКТУР ПРОФІЛЮ ТРАНСПОРТУВАЛЬНОЇ МОЖЛИВОСТІ ФОЛІКУЛЯРНИХ ТИРОЦИТІВ
Authors: Рябуха О. І.
Published: March 2022

Використання математичних методів для вивчення морфо-функціональних особливостей фолікулярних тироцитів при коригуванні аліментарного дефіциту йоду є актуальним завданням цитофізіології. Метою роботи стало за умов дефіциту йоду в раціоні дослідити особливості взаємозв'язків між ультраструктурами фолікулярних тироцитів транспортувального напряму їх діяльності (базальної цитоплазматичної мембрани, перикапілярного простору, мікрокапілярного русла, ендотеліоцитів) при прийманні органічного і неорганічного йоду. Об'єкт дослідження: електронограми щитоподібних залоз білих щурів-самців, яким дефіцит йоду в раціоні коригували гістологічно встановленою мінімально діючою дозою органічного та неорганічного йоду. Встановлено, що лінгвістична (описова) характеристика стану ультраструктур тироцитів є інформативною, проте не дозволяє з'ясувати особливості їх взаємовпливів і взаємозалежностей. За допомогою аналізу кореляційних портретів установлено, що в умовах аліментарного дефіциту йоду порушується стан мікрокапілярного русла, тоді як приймання органічного та неорганічного йоду покращує його морфофункціональний стан. При аліментарному дефіциті йоду поліпшення гемоциркуляції у мікрокапілярному руслі щитоподібної залози йодом органічної і неорганічної хімічної природи забезпечується різними ультраструктурними складовими елементами профілю транспортувальної можливості фолікулярних тироцитів: при прийманні органічного йоду воно проявляється через оптимізацію кореляційних зв'язків між фолікулярними тироцитами зі збільшеною складчастістю їхніх цитоплазматичних базальних мембран і незміненими ендотеліоцитами, при прийманні неорганічного йоду — кореляційних зв'язків між перикапілярним простором помірної ширини та гіпертрофованими ендотеліоцитамиі.
Beyond 10-Year Risk: A Cost-Effectiveness Analysis of Statins for the Primary Prevention of Cardiovascular Disease
Authors: Kohli-Lynch Ciaran N. , Lewsey James , Boyd Kathleen A. , French Dustin D. , Jordan Neil , Moran Andrew E. , Sattar Naveed , Preiss David , Briggs Andrew H.
Published: March 2022

Background:

Cholesterol guidelines typically prioritize primary prevention statin therapy on the basis of 10-year risk of cardiovascular disease. The advent of generic pricing may justify expansion of statin eligibility. Moreover, 10-year risk may not be the optimal approach for statin prioritization. We estimated the cost-effectiveness of expanding preventive statin eligibility and evaluated novel approaches to prioritization from a Scottish health sector perspective.

Methods:

A computer simulation model predicted long-term health and cost outcomes in Scottish adults ≥40 years of age. Epidemiologic analysis was completed using the Scottish Heart Health Extended Cohort, Scottish Morbidity Records, and National Records of Scotland. A simulation cohort was constructed with data from the Scottish Health Survey 2011 and contemporary population estimates. Treatment and cost inputs were derived from published literature and health service cost data. The main outcome measure was the lifetime incremental cost-effectiveness ratio, evaluated as cost (2020 GBP) per quality-adjusted life-year (QALY) gained. Three approaches to statin prioritization were analyzed: 10-year risk scoring using the ASSIGN score, age-stratified risk thresholds to increase treatment rates in younger individuals, and absolute risk reduction (ARR)–guided therapy to increase treatment rates in individuals with elevated cholesterol levels. For each approach, 2 policies were considered: treating the same number of individuals as those with an ASSIGN score ≥20% (age-stratified risk threshold 20, ARR 20) and treating the same number of individuals as those with an ASSIGN score ≥10% (age-stratified risk threshold 10, ARR 10).

Results:

Compared with an ASSIGN score ≥20%, reducing the risk threshold for statin initiation to 10% expanded eligibility from 804 000 (32% of adults ≥40 years of age without CVD) to 1 445 500 individuals (58%). This policy would be cost-effective (incremental cost-effectiveness ratio, £12 300/QALY [95% CI, £7690/QALY–£26 500/QALY]). Incremental to an ASSIGN score ≥20%, ARR 20 produced ≈8800 QALYs and was cost-effective (£7050/QALY [95% CI, £4560/QALY–£10 700/QALY]). Incremental to an ASSIGN score ≥10%, ARR 10 produced ≈7950 QALYs and was cost-effective (£11 700/QALY [95% CI, £9250/QALY–£16 900/QALY]). Both age-stratified risk threshold strategies were dominated (ie, more expensive and less effective than alternative treatment strategies).

Conclusions:

Generic pricing has rendered preventive statin therapy cost-effective for many adults. ARR–guided therapy is more effective than 10-year risk scoring and is cost-effective.
Reproducible Research Publication Workflow: A Canonical Workflow
Framework and FAIR Digital Object Approach to Quality Research
Output
Authors: Peer Limor , Biniossek Claudia , Betz Dirk , Christian Thu-Mai
Published: March 2022

In this paper we present the Reproducible Research Publication Workflow (RRPW) as an example of how generic canonical workflows can be applied to a specific context. The RRPW includes essential steps between submission and final publication of the manuscript and the research artefacts (i.e., data, code, etc.) that underlie the scholarly claims in the manuscript. A key aspect of the RRPW is the inclusion of artefact review and metadata creation as part of the publication workflow. The paper discusses a formalized technical structure around a set of canonical steps which helps codify and standardize the process for researchers, curators, and publishers. The proposed application of canonical workflows can help achieve the goals of improved transparency and reproducibility, increase FAIR compliance of all research artefacts at all steps, and facilitate better exchange of annotated and machine-readable metadata.
The Specimen Data Refinery: A Canonical Workflow Framework and FAIR Digital Object Approach to Speeding up Digital Mobilisation of Natural History Collections
Authors: Hardisty Alex , Brack Paul , Goble Carole , Livermore Laurence , Scott Ben , Groom Quentin , Owen Stuart , Soiland-Reyes Stian
Published: March 2022

A key limiting factor in organising and using information from physical specimens curated in natural science collections is making that information computable, with institutional digitization tending to focus more on imaging the specimens themselves than on efficiently capturing computable data about them. Label data are traditionally manually transcribed today with high cost and low throughput, rendering such a task constrained for many collection-holding institutions at current funding levels. We show how computer vision, optical character recognition, handwriting recognition, named entity recognition and language translation technologies can be implemented into canonical workflow component libraries with findable, accessible, interoperable, and reusable (FAIR) characteristics. These libraries are being developed in a cloud-based workflow platform—the ‘Specimen Data Refinery’ (SDR)—founded on Galaxy workflow engine, Common Workflow Language, Research Object Crates (RO-Crate) and WorkflowHub technologies. The SDR can be applied to specimens’ labels and other artefacts, offering the prospect of greatly accelerated and more accurate data capture in computable form. Two kinds of FAIR Digital Objects (FDO) are created by packaging outputs of SDR workflows and workflow components as digital objects with metadata, a persistent identifier, and a specific type definition. The first kind of FDO are computable Digital Specimen (DS) objects that can be consumed/produced by workflows, and other applications. A single DS is the input data structure submitted to a workflow that is modified by each workflow component in turn to produce a refined DS at the end. The Specimen Data Refinery provides a library of such components that can be used individually, or in series. To cofunction, each library component describes the fields it requires from the DS and the fields it will in turn populate or enrich. The second kind of FDO, RO-Crates gather and archive the diverse set of digital and real-world resources, configurations, and actions (the provenance) contributing to a unit of research work, allowing that work to be faithfully recorded and reproduced. Here we describe the Specimen Data Refinery with its motivating requirements, focusing on what is essential in the creation of canonical workflow component libraries and its conformance with the requirements of an emerging FDO Core Specification being developed by the FDO Forum.
Making Canonical Workflow Building Blocks Interoperable across Workflow Languages
Authors: Soiland-Reyes Stian , Bayarri Genís , Andrio Pau , Long Robin , Lowe Douglas , Niewielska Ania , Hospital Adam , Groth Paul
Published: March 2022

We introduce the concept of Canonical Workflow Building Blocks (CWBB), a methodology of describing and wrapping computational tools, in order for them to be utilised in a reproducible manner from multiple workflow languages and execution platforms. The concept is implemented and demonstrated with the BioExcel Building Blocks library (BioBB), a collection of tool wrappers in the field of computational biomolecular simulation. Interoperability across different workflow languages is showcased through a protein Molecular Dynamics setup transversal workflow, built using this library and run with 5 different Workflow Manager Systems (WfMS). We argue such practice is a necessary requirement for FAIR Computational Workflows and an element of Canonical Workflow Frameworks for Research (CWFR) in order to improve widespread adoption and reuse of computational methods across workflow language barriers.
A Semantic Approach to Workflow Management and Reuse for Research Problem Solving
Authors: Skvortsov Nikolay A. , Stupnikov Sergey A.
Published: March 2022

The investigation proposes the application of an ontological semantic approach to describing workflow control patterns, research workflow step patterns, and the meaning of the workflows in terms of domain knowledge. The approach can provide wide opportunities for semantic refinement, reuse, and composition of workflows. Automatic reasoning allows verifying those compositions and implementations and provides machine-actionable workflow manipulation and problem-solving using workflows. The described approach can take into account the implementation of workflows in different workflow management systems, the organization of workflows collections in data infrastructures and the search for them, the semantic approach to the selection of workflows and resources in the research domain, the creation of research step patterns and their implementation reusing fragments of existing workflows, the possibility of automation of problemsolving based on the reuse of workflows. The application of the approach to CWFR conceptions is proposed.
“Promises in policy” and “policy as participation”: Equity and language in and across the wilderness of contemporary human life
Authors: Bagga-Gupta Sangeeta
Published: March 2022

While promises of equity mark (inter)national declarations and laws that contemporary democratic societies subscribe to, accessibility and participation for-all continues to remain out of reach for increasing numbers of people and “named-groups” across the global-North/South. Going beyond issues regarding gaps between progressive policies and people’s accounts of their experiences, this paper illuminates the mundane nature of participation by putting the spotlight on people’s everyday lives in and across different societal sectors. By doing so, it illustrates the mundane nature of processes that constitute the “policies of equity and language as participation”. Issues of promises in policies in contemporary democratic societies like Sweden are discussed as framings that need to be decentered and troubled through a multi-scale analytical gaze at the mundane, messy and wild nature of human life. The study draws on data from three projects where data generation has and is taking place through (n)ethnographic fieldwork and cross-scale policy sourcing. Drawing inspiration from the entanglements of two theoretical framings of significance to participation and equity – sociocultural integrationist perspectives and decolonial Southern theories, this paper maps human geographies and performative co-agencies, and illustrates how practices intrinsic to one arena are disrupted or maintained through practices in others. The study also discusses representations of “named-language”, “named-modality” and “named-identity” through a Southern analytical aperture that calls for acknowledging the roles of different types of semiotic resources when human meaning-making is made salient.
Liminality, Lim, Mobility and Memory. Disrupting the Nature of Things, Beings and Becomings
Authors: Bagga-Gupta Sangeeta , Kamei Machunwangliu
Published: March 2022

Engaging with four geopolitical timespaces, and the concepts of liminality, lim/lines/ borders/boundaries, mobility and memory, against the backdrop of pre-, anti-, post- and de-colonial ideas, this study illustrates how tenets of what we call a “Second Wave of Southern Perspectives” (SWaSP) can illuminate the myths and imaginations that continue to give credibility to the idea of bounded language, identity and nation-states, including the role of languaging as constitutive dimension of these processes. The study presented in this paper has two aims. First, it explicates a SWaSP framing wherein the role of languaging is both a key dimension of the (multi-scalar) organization of everyday life inside and outside institutional physical-digital spaces, and of the remembering of lim i.e., lines or boundaries as dimensions of belonging. Second, by juxtaposing ideas about belonging and (shifting) boundaries across time and spaces, it highlights the mechanisms involved in contemporary re-enforcements of archaic conceptualizations of language, identity and nation-spaces across global settings. We argue that these mechanisms constitute a similar endeavor across the global-North/South, not least given recent discussions related to mobility and digitalization more generally wherein issues regarding democracy and equity are increasingly confronted with rising right-wing agendas and a racial renaissance. We attempt to show how identity tensions of “individuals/communities” and “an-other” are co-construed and argue that such processes contribute to the re-enforcing naturalization of archaic conceptualizations pertaining to not only language, identity, nation-spaces, but also nationalism.
The taxonomy of Kalanchoe marmorata Baker (Crassulaceae subfam. Kalanchooideae), a distinctive African species, revisited
Authors: SMITH GIDEON F.
Published: March 2022

The nomenclature and taxonomy of Kalanchoe marmorata (Crassulaceae subfam. Kalanchooideae) are discussed and clarified, and an amplified description is provided for the species. The nomenclatural novelty K. marmorata var. somaliensis is published.
Cosmianthemum melinhense (Acanthaceae), a new species from the Me Linh Station for Biodiversity in northeastern Vietnam
Authors: HAI DO VAN , CUONG NGUYEN THE , CHOUDHARY RITESH KUMAR , LIN ZHELI , DENG YUNFEI
Published: March 2022

Cosmianthemum melinhensis, a new species of Acanthaceae is described and illustrated from northern Vietnam. It is morphologically allied to C. guangxiense, C. knoxiifolium, and C. viriduliflorum but differs in the habit, shape and trichomes of the leaves, stem, bracts, bracteole, corolla and fruits. This species is assessed as “Vulnerable” (VU) according to IUCN Red List Categories and Criteria.
A new species of Volvariella (Pluteaceae, Basidiomycota) from Western Siberia, Russia
Authors: MALYSHEVA EKATERINA , KAPITONOV VLADIMIR , MALYSHEVA VERA
Published: March 2022

Volvariella clavocystidiata sp. nov., collected from Western Siberia, is described based on morphological characters and molecular data. The new species is characterized by silky fibrillose whitish pileus, clavate cheilo- and pleurocystidia, and basidiospores on average 6.6 × 4.8 µm and swamp habitat. Detailed morphological descriptions, drawings of microstructures and comparisons with closely related taxa are provided. Phylogenetic analyses inferred from the internal transcribed spacer (nrITS) and 28S nuclear ribosomal large subunit (nrLSU) showed that novel taxon formed independent phylogenetic lineage within the genus Volvariella.