Método para la selección de casos de estudio: adaptación climática del Movimiento Moderno en el clima cálido ecuatorial
Authors: Osuna-Motta Iván , Wegertseder-Martinez Paulina , Rodriguez Carolina Margarita 
Published: December 2021

Les normes que obliguen a la reducció en el consum energètic a les edificacions són cada vegada més estrictes, i tenen com a meta a mitjà termini, aconseguir edificis amb consum zero. L'actualització necessària dels edificis patrimonials enfronta diverses limitacions, ja que les normes de protecció redueixen les possibles intervencions, conduents a l'eficiència energètica i el confort dels usuaris. Aquest article presenta una metodologia replicable que identifica les tipologies d'envolupant profunda més utilitzades durant els inicis del Moviment Modern a Cali, les classifica segons les característiques geomètriques i determina les més representatives. L'objectiu de l'article és caracteritzar les tipologies existents i generar una classificació que es pugui utilitzar en el futur per determinar l'eficiència respecte a la qualitat de l'ambient interior en el clima càlid equatorial. Per definir la mostra intencional no probabilística, es va determinar un univers ampli i es va anar depurant amb criteris d'usos, alçades, any de realització i estat de conservació dels edificis. La definició d'uns criteris específics va permetre identificar les tipologies d'envolupant profunda utilitzades als edificis d'oficines construïts a Cali als anys 1950, es van classificar en 3 grups: amb elements verticals, elements horitzontals i combinació d'elements verticals i horitzontals. Finalment es van seleccionar els edificis que representen millor les envolupants profundes a Cali i que serviran com a casos d'estudi per identificar estratègies replicables en el disseny de façanes.

The regulations that aim to reduce energy consumption in buildings are increasingly strict, and their medium-term goal is to achieve buildings with zero consumption. The necessary updating of heritage buildings faces several limitations, since protection standards reduce possible interventions, leading to energy efficiency and user comfort. This article presents a replicable methodology that identifies the most used deep-envelope typologies during the beginnings of the Modern Movement in Cali, Colombia. It classifies them according to their geometric characteristics, highlighting the most representative ones. The article’s objective is to analyse existing typologies, creating a classification that can be used to determine their efficiency regarding indoor environment quality in hot equatorial climates. A wide review of data was used to define a purposive non-probabilistic sample, refined according to building use, height, year of construction, and conservation condition. These criteria allowed to identify the types of deep-envelope used in the office buildings built in Cali in the 1950s: with vertical elements, with horizontal elements, and with a combination of vertical and horizontal elements. Finally, the buildings that best represented the deep-envelope systems in Cali were selected and used as case studies to identify replicable strategies for the design of facades.

The regulations that aim to reduce energy consumption in buildings are increasingly strict, and their medium-term goal is to achieve buildings with zero consumption. The necessary updating of heritage buildings faces several limitations, since protection standards reduce possible interventions, leading to energy efficiency and user comfort. This article presents a replicable methodology that identifies the most used deep-envelope typologies during the beginnings of the Modern Movement in Cali, Colombia. It classifies them according to their geometric characteristics, highlighting the most representative ones. The article’s objective is to analyse existing typologies, creating a classification that can be used to determine their efficiency regarding indoor environment quality in hot equatorial climates. A wide review of data was used to define a purposive non-probabilistic sample, refined according to building use, height, year of construction, and conservation condition. These criteria allowed to identify the types of deep-envelope used in the office buildings built in Cali in the 1950s: with vertical elements, with horizontal elements, and with a combination of vertical and horizontal elements. Finally, the buildings that best represented the deep-envelope systems in Cali were selected and used as case studies to identify replicable strategies for the design of facades.

Las normas que obligan a la reducción en el consumo energético en las edificaciones son cada vez más estrictas, y tienen como meta a mediano plazo, lograr edificios con consumo cero. La necesaria actualización de los edificios patrimoniales enfrenta varias limitaciones, ya que las normas de protección reducen las posibles intervenciones, conducentes a la eficiencia energética y el confort de los usuarios. Este artículo presenta una metodología replicable que identifica las tipologías de envolvente profunda más utilizadas durante los inicios del Movimiento Moderno en Cali, las clasifica según sus características geométricas y determina las más representativas.  El objetivo del artículo es determinar las tipologías existentes y generar una clasificación pueda ser empleada en el futuro para determinar su eficiencia respecto a la calidad del ambiente interior en el clima cálido ecuatorial. Para definir la muestra intencional no probabilística, se determinó un universo amplio y se fue depurando con criterios de usos, alturas, año de realización y estado de conservación de los edificios. La definición de unos criterios específicos permitió identificar las tipologías de envolvente profunda utilizadas en los edificios de oficinas construidos en Cali en los años 1950s, se clasificaron en 3 grupos: con elementos verticales, con elementos horizontales y con combinación de elementos verticales y horizontales. Finalmente se seleccionaron los edificios que mejor representan las envolventes profundas en Cali y que servirán como casos de estudio para identificar estrategias replicables en el diseño de fachadas.