Coderch y Oiza: eficiencia energética de vanguardia en la segunda mitad del s.XX en España
Authors: Puerto García Adelaida del , Cabañas Galán María de las Nieves 
Published: December 2023

Són múltiples els estudis realitzats sobre l'arquitectura d'Oiza i Coderch des del punt de vista de la composició, funció i disseny. La majoria no tenen un estudi exhaustiu de la resposta als condicionants climàtics que tots dos duen a terme, no només en la distribució dels espais, sinó fonamentalment en el disseny de façanes. Aquesta investigació analitza la resposta que els dos arquitectes donen a la relació del seu edifici amb el sol en un clima com el de Madrid, on l'espectre de temperatures té una amplitud de 50ºC al llarg de l'any. A tots dos edificis es descobreixen relacions especials amb l'orientació a Oest, la més complexa a la nostra latitud. Considerant cada façana un projecte diferent on la resposta a l'orientació permet minimitzar l'aportació energètica durant la vida útil. Les eines d'anàlisi emprades en el desenvolupament de l'estudi són les que utilitzava Oiza i queden reflectides al material acadèmic. L'objectiu és interpretar les intencions de disseny coneixent les dades a què van tenir accés. Els edificis elegits afavoreixen una anàlisi comparativa per compartir una mateixa trama urbana i exposar-se a condicions similars. L'estudi de les obstruccions i els girs en el cas de Coderch, i el de les proteccions solars en el cas d'Oíza, produeixen decisions de disseny a planta i secció que aconsegueixen augmentar les hores de solejament a les façanes més desfavorables, protegir-se del sol de Sud a l'estiu i permetre que els interiors en participin a l'hivern. Molt abans de l'entrada en joc de les seccions de l'envoltant, o dels seus gruixos, els arquitectes ja han aconseguit millores quantificables a l'Eficiència Energètica dels dos edificis. La seva eina principal: la geometria.

There are many studies carried out on the architecture of Oiza and Coderch from the point of view of composition, function and design. Most lack an exhaustive study of the response to the climatic conditions that both carry out, not only in the distribution of spaces, but fundamentally in the design of facades. This research analyzes the response that both architects give to the relationship of their building with the sun in a climate like that of Madrid, in which the spectrum of temperatures has an amplitude of 50ºC throughout the year. In both buildings special relationships are discovered with the orientation to the West, the most complex in our latitude. Considering each façade, a different project where the response to the orientation allows to minimize the energy contribution during its useful life. The analysis tools used in the development of the study are those used by Oiza and are reflected in its academic material. The objective is to interpret the design intentions knowing the data to which they had access.  The chosen buildings favor a comparative analysis by sharing the same urban fabric and being exposed to similar conditions. The study of obstructions and turns in the case of Coderch, and that of solar protections in the case of Oiza, produce design decisions in plan and section that manage to increase the hours of sunlight on the most unfavorable facades, protect themselves from the sun of Sur in summer and allow the interiors to participate in it in winter. Long before the envelope sections came into play, even their thicknesses, the architects have already achieved quantifiable improvements in the Energy Efficiency of both buildings. Their main tool: geometry.

Son múltiples los estudios realizados sobre la arquitectura de Oiza y Coderch desde el punto de vista de la composición, la función y el diseño. La mayoría carecen de un estudio exhaustivo de la respuesta a los condicionantes climáticos que ambos llevan a cabo, no sólo en la distribución de los espacios, sino fundamentalmente en el diseño de fachadas. Esta investigación analiza la respuesta que ambos arquitectos dan a la relación de su edificio con el sol en un clima como el de Madrid, en el que el espectro de temperaturas tiene una amplitud de 50ºC a lo largo del año. En ambos edificios se descubren relaciones especiales con la orientación a Oeste, la más compleja en nuestra latitud.  Considerando cada fachada un proyecto distinto donde la respuesta a la orientación permite minimizar el aporte energético durante su vida útil. Las herramientas de análisis empleadas en el desarrollo del estudio son las que utilizaba Oiza y quedan reflejadas en su material académico. El objetivo es el de interpretar las intenciones de diseño conociendo los datos a los que tuvieron acceso. Los edificios elegidos favorecen un análisis comparativo por compartir una misma trama urbana y exponerse a condiciones similares. El estudio de las obstrucciones y los giros en el caso de Coderch, y el de las protecciones solares en el caso de Oíza, producen decisiones de diseño en planta y sección que consiguen aumentar las horas de soleamiento en las fachadas más desfavorables, protegerse del sol de Sur en verano y permitir que los interiores participen de él en invierno. Mucho antes de la entrada en juego de las secciones de la envolvente, o de sus espesores, los arquitectos ya han conseguido mejoras cuantificables en la Eficiencia Energética de ambos edificios. Su herramienta principal: la geometría.