bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
«МОВА ЯК ДІМ БУТТЯ»: ОНТОЛОГІЧНІ ВИМІРИ ПОЕМИ «НАША ТВЕРДИНЯ» СПИРИДОНА ЧЕРКАСЕНКА
Authors: Кузьма Оксана
Published: April 2023

У статті розглядається поема «Наша твердиня» С. Черкасенка крізь призму гайдеґґерівського концепту «мови як дому буття». Увага звертається на онтологічні виміри тексту, способи вираження ідеї мови як базового компонента національного буття. Доводиться думка, що творчі інтенції С. Черкасенка, пов’язані із осмисленням теми мови, інспіровані попередньою літературною традицією, сформованою українськими поетами-романтиками, головно – Т. Шевченком, також художніми  пошуками митців  другої половини  ХІХ – початку ХХ століття (Б. Грінченко, В. Самійленко, І. Франко, Леся Українка). Простежується тісний зв’язок мотивної структури поеми-циклу із типом художнього свідомості С. Черкасенка, його педагогічною, громадською діяльністю.
ОСОБЛИВОСТІ ТЕЛЕПРОГРАМ ДЛЯ НАЦІОНАЛЬНИХ МЕНШИН ЗАКАРПАТТЯ В КОНТЕКСТІ СУСПІЛЬНОГО МОВЛЕННЯ
Authors: Толочко (Каралкіна) Наталія
Published: April 2023

У статті визначено основні проблеми телемовлення для національних меншин у прикордонному регіоні. Розглянуто особливості телепрограм для етноспільнот Закарпаття і про них на прикладі колишнього державного телеканалу «Тиса-1» (нині «UA: Закарпаття») та двох комерційних каналів («Sirius» і «TV21 Ungvar».). У висновках узагальнено результати дослідження й окреслено перспективи розвитку телепрограм для нацменшин Закарпаття в контексті суспільного мовлення.
ІСТОРИЧНІ ОБСТАВИНИ ФОРМУВАННЯ ЕТНОТОЛЕРАНТНОСТІ ЗАКАРПАТСЬКИХ МЕДІА
Authors: Шаповалова Галина , Шебештян Ярослава
Published: April 2023

У статті з’ясовано історичні обставини формування етнічної толерантності сучасних закарпатських засобів масової інформації; враховано діахронний аспект культурної, мовної, демографічної, політичної специфіки Закарпаття як поліетнічного регіону України, своєрідність становлення національної ідентичності; зроблено висновки про суттєвий уплив на сучасний рівень етнотолерантності закарпатських мас-медіа історичних чинників, тривалу й тісну культурну, мовну міжетнічну взаємодію.
ПРОТОКОЛ НАРАДИ ПРИ МІНІСТЕРСТВІ ШКІЛ І НАРОДНОЇ ОСВІТИ ЧЕХОСЛОВАЧЧИНИ ПРО МОВУ НАВЧАННЯ В ПІДКАРПАТСЬКІЙ РУСІ (4 грудня 1919 р.)
Authors: Шаркань Василь
Published: April 2023

Архіви
ГІЯДОР СТРИПСЬКИЙ В ІСТОРІЇ УКРАЇНСЬКОГО МОВОЗНАВСТВА НА ЗАКАРПАТТІ
Authors: Галас Алла
Published: April 2023

У статті окреслено місце Гіядора Стрипського в історії українського мовознавства на теренах Закарпаття. Схарактеризовано внесок Г.Стрипського у становлення ряду напрямків мовознавчих досліджень. Зактуалізовано значення результатів наукової діяльності вченого для подальших мовознавчих студій.
ХРОНОЛОГІЧНИЙ ПОКАЖЧИК ПРАЦЬ ПРОФЕСОРА В. І. ДОБОША: МАТЕРІАЛИ ДО БІБЛІОГРАФІЇ*
Authors: Вовченко Галина
Published: April 2023

Пам'ятаємо
СКЛАДНІ АНТРОПОНІМНІ ФОРМУЛИ В ЧЕСЬКИХ ПИСЕМНИХ ПАМ’ЯТКАХ XV–XVІІІ СТОЛІТЬ
Authors: Петріца Наталія
Published: April 2023

У статті досліджено склад та динаміку поширення чеських складених власних особових назв XV – XVІІІ ст. Статистичні дані вказують на основну тенденцію у розвитку старочеської антропонімії цього періоду: у ХV ст. з’явилася тенденція до стійкого збільшення складених імен. Результат дослідження засвідчив, що протягом століть у чехів високу питому вагу мали антропоніми, які характеризували особу за індивідуальною та відтопонімною ознакою, зокрема АФ особове ім’я + прізвисько + відтопонімне означення та особове ім’я + два відтопонімні означення.
ПЕРІОДИЗАЦІЯ СТАНОВЛЕННЯ ФРАЗЕОЛОГІЇ ЯК РОЗДІЛУ МОВОЗНАВСТВА
Authors: Полюжин Іван
Published: April 2023

У статті йдеться про особливості періодизації у вивченні фразеології як розділу мовознавства, що має порівняно нетривалу історію з 40-х років минулого століття. Автор описує три періоди такого вивчення: класичний, посткласичний і когнітивний. Перший «класичний» період (40-і – середина 70-х років минулого століття) характеризувався намаганням обґрунтувати місце фразеології на основі рівневої стратифікації її одиниць або описати її корпус як низку фразеологічних підсистем мови, з яких найбільш чітко окресленим виявився корпус ядра фразем-ідіом. Із другої половини 70-х до початку 80-х років ХХ ст. фразеологічні дослідження були спрямовані на вивчення змістової та функційної сторін фразем. Новий ракурс розгляду фразеологічного значення, який уперше дав про себе знати в кінці минулого – на початку ХХІ ст., – когнітивний. Його науковий апарат використовується у створенні методики дослідження функційно-когнітивних можливостей фразеологічних одиниць у різних мовах.
ФРАЗЕОЛОГІЗМИ ІЗ СЕМАНТИКОЮ ІНТЕНСИВНОСТІ У ТВОРАХ ГРИГОРА ТЮТЮННИКА
Authors: ДІДУН Лілія
Published: April 2023

Стаття присвячена розгляду фразеологізмів зі семантикою інтенсивності у творах Григора Тютюнника. Проаналізовані загальномовні та авторські одиниці, які не засвідчені академічними фразеологічними словни- ками. Актуальність дослідження фразеологізмів зі значенням підсилення на матеріалі художніх творів обумовлена можливостями цих одиниць експресивніше передавати різноманітний спектр емоцій та оцінок, акцентувати увагу на потрібній авторові деталі. Завданнями дослідження є розгляд особливостей використання фразеологізмів із семантикою інтенсивності у творах Григора Тютюнника, їх структурної специфіки та тематичного різноманіття. Ми збирали матеріал для дослідження, спираючись на показники інтенсивності у тлумаченнях одиниць (дуже, надзвичайно, надто, цілком, зовсім тощо), які зафіксовані в академічних фразеологічних словниках.Аналіз матеріалу показав, що фразеологізми зі значенням підсилення у творах Григора Тютюнника структурно та тематично дуже різні, що сприяє створенню різнопланової характеристики героїв творів. З їх допомогою автор змальовує зовнішність персонажа, його внутрішній стан, особливості сприйняття героєм різних характеристик довколишнього світу. З погляду структури найбільше представлені компаративні фразеологізми й такі, що мають у своєму складі прийменник до, заперечні частки. Одиниці виокремлено на основі спільного фіксованого компонента, а саме службових частин мови як чинників групування аналізованих структур. Ряди фразеологізмів з подібною структурою поповнено авторськими одиницями.Проаналізовані фразеологізми у творах письменника виконують функцію зображення внутрішніх якостей героїв творів. Значна увага акцентована також на передавання портретної та мовної характеристики персонажів.Розгляд особливостей фразеологізмів із семантикою інтенсивності на матеріалі художніх творів є важливим аспектом, що поглиблює комплексне дослідження таких одиниць у сучасній українській літературній мові. Оригінальні оповідання, повісті та твори для дітей Григора Тютюнника є багатим матеріалом для здійснення подібних досліджень.
АВТОРСЬКІ ФРАЗЕОЛОГІЗМИ МИКОЛИ ПОНЕДІЛКА ЯК «ЗАСІБ ЗАНУРЕННЯ У ВНУТРІШНІЙ СВІТ, ДЕ ЗБЕРЕГЛИСЯ СПОГАДИ ПРО УКРАЇНУ» (В. СУПРУН)
Authors: КУШЛИК Оксана
Published: April 2023

У статті порушено проблему утворення авторських фразеологізмів у результаті фразеологічних трансформацій і розглянуто ці фразеологізми як засіб вираження внутрішнього світу автора з його думками, хвилювання- ми, радощами і болем. Матеріалом для розвідки послугувала творчість відомого українського письменника – представника діаспори – Миколи Понеділка, зокрема його збірка оповідань, новел і повістей «Зорепад». Передусім проана- лізовано коло досліджуваних науковцями питань, пов’язаних з фразеологічними трансформаціями, зокрема визначено стан випрацювання теоретичних засад таких змін у складі фразеологізмів, розглянуто найбільш відомі механізми систематизування, розмежовано фразеологічні трансформації від інших суміжних явищ. Окреслено загальні чинники, які зумовлюють такі трансформації. З’ясовано, що найбільш важливими з них є потреби актуалізації художнього мовлен- ня, детерміновані загальною настановою того чи того твору (його жанровою належністю, ідейно-художньою спрямова- ністю), забезпечення пов’язаності фразеологізму з контекстом, від чого залежить змістова цілісність сприймання само- го фразеологізму і інформативність усього тексту, авторське уподобання щодо використання мовних засобів. Услід за більшістю дослідників виокремлено три способи змін у складі фразеологізмів – фразеологічні варіації, фразеологічні модифікації та фразеологічні трансформації, схарактеризовано особливості кожного з них.Докладно описано прийоми структурно-семантичних фразеологічних трансформацій, репрезентованих у збірці Миколи Понеділка «Зорепад». Визначено ступінь оригінальності утворених унаслідок цих змін фразем, простежено продуктивність фраземотвірних процесів, з’ясовано особливості вираження душевних переживань автора, його неви- мовної туги за батьківщиною.Аналіз дібраного фактичного матеріалу дав змогу висновувати про достатню репрезентованість авторських фра- зем, які постали унаслідок різних прийомів структурно-семантичних трансформацій: субституції як якісної зміни, поширення, фразеологічного натяку, контамінації як кількісних змін і фразеологічної інверсії та синтаксичної трансформації як різновиду структурних змін. Проте зауважено, що специфіку фразеотворчості Миколи Понеділка становить метод комбінування цих прийомів в одній авторській фраземі.
АКСІОЛОГІЧНО МАРКОВАНІ МОДЕЛІ ФРАЗЕОЛОГІЗОВАНИХ НЕЧЛЕНОВАНИХ РЕЧЕНЬ У СТРУКТУРІ МОВЛЕННЄВОГО СТАНДАРТУ
Authors: ЛИЧУК Марія
Published: April 2023

Актуальність нашого дослідження зумовлена активністю вживання фразеологізованих нечленованих конструкцій різного типу в мовленні українців та потребою систематизації їхніх аксіологічно маркованих моделей. Мета статті – схарактеризувати аксіологічні моделі синтаксично нечленованих речень – тавтологійних та напівфразеологізованих. Завдання дослідження: 1) розкрити семантичну специфіку аксіологічних моделей нечленованих тавтологійних і напівфразеологізованих речень; 2) окреслити їхній експресивний потенціал у структурі мовленнєвого стандарту.Методи дослідження. У дослідженні використано такі методи: описовий метод, що дав змогу схарактеризувати компоненти у фразеосхемах тавтологійних фразеологізованих та напівфразеологізованих речень, метод моделювання– для створення аксіологічних моделей фразеологізованих речень з тавтологійними компонентами та напівфразеологі- зованих речень. Метод асоціативного експерименту дав змогу з’ясувати семантичні характеристики аксіологічних мо- делей нечленованих тавтологійних фразеологізованих та напівфразеологізованих речень у мовленні, визначити їхній експресивний потенціал у різних комунікативних ситуаціях.Результати. Фразеологізовані нечленовані речення наділені основними ознаками: синтаксична нечленованість, стійкість, ідіоматичність значення, емоційнооцінна інформативність, стандартизованість, відтворюваність та високо- частотність.Аксіологічні моделі нечленованих фразеологізованих речень базовані на типові категорійного значення. Тавтоло- гійні нечленовані речення з семантикою оцінки утворили дві групи: зі значенням нормативної оцінки та зі значеннями позитивної і негативної оцінки, високого ступеня її вияву. Нечленовані напівфразеологізовані речення з категорійним значенням «оцінка» активно вживані в мовленні. Ці речення сформували три групи: зі значенням недиференційованої оцінки, зі значенням позитивної оцінки та зі значенням негативної оцінки.Висновки. Фразеологізовані нечленовані речення ґрунтуються на певній комунікативній ситуації, що передбачає спільність пресупозицій у мовця і слухача. У мовця й адресата мовлення встановлюється загальний рівень мовного мислення, на якому тлумачення поняття є зайвим. Спираючись на загальнокультурний фонд та емпіричний досвід, загальні для мовця і слухача пресупозиції, мовці долають суперечності між мовною та мовленнєвою семантикою таких речень.
ФРАЗЕОЛОГІЗМИ НА ПОЗНАЧЕННЯ ЖИТТЯ АРЕШТАНТІВ У РОМАНІ ІВАНА БАГРЯНОГО «САД ГЕТСИМАНСЬКИЙ»
Authors: ЛОНСЬКА Людмила
Published: April 2023

Статтю присвячено функційно-стилістичному та структурно-семантичному аналізу фразеологізмів, що відображають життя політв’язнів у тюрмах НКВД, що є актуальною проблемою сьогодні, оскільки саме у фра- зеологізмах найяскравіше, найекспресивніше відображено характер людей, які, незважаючи на тортури з боку пра- цівників НКВД, не втратили людської гідності. Можливість вивчати такий матеріал зумовлена доступом до архівних матеріалів, які тривалий час були заборонені, і до вилученої з культурної спадщини творчості письменника.Провідним методом дослідження став лінгвістичний опис мовних одиниць із залученням прийому трансформа-ційного та структурно-семантичного аналізу.У статті проаналізовано шість семантичних груп фразеологічних сполук: просторові поняття, представлені фра- земою той світ; ФО, що позначають зовнішність та внутрішні якості, душевно-моральний стан арештантів та їхніх катів; ФО на позначення процесу життя ув’язнених та дій слідчих, наглядачів, способів життя, перебування арештантів у в’язниці, а також ФО, що називають катівню людей – в’язницю.З’ясовано способи вияву синтаксичної трансформації, зумовленої комунікативним спрямуванням контексту, його експресивністю. Установлено, що семантична трансформація виникає внаслідок кількісної чи якісної заміни си- нонімічних компонентів, зберігаючи при цьому значення фразеологізму, хоч в багатьох випадках фразеологізм набуває нової семантики.
ОКАЗІОНАЛЬНІ КОМПОНЕНТИ У ФРАЗЕОЛОГІЧНИХ ОДИНИЦЯХ ЗАХІДНОПОЛІСЬКОГО КОНТИНУУМУ
Authors: МАЦЮК Зоряна , ФЕНКО Марія
Published: April 2023

У статті проаналізовано оказіональні компоненти у фразеології західнополіського континууму. Встановлено, що в діалектному мовленні також активно використовують й оказіональні фразеологічні одиниці. Оказіо- нальна семантика – це нове емоційно-оцінне значення, яке з’являється у слові в певному контексті, а узуальне зна- чення усталилося в мові як загальновживане. Представлено критерії розмежування оказіональних і узуальних значень. З’ясовано, що чіткої межі між оказіональною та узуальною конотаціями немає: в активному використанні слова ока- зіональне значення переходить в узуальне, конотативне значення згодом стає одним із переносних вторинних значень полісемантичного слова. Оказіональні явища зазвичай виявлені в мовленні окремих діалектоносіїв чи в окремих говірках, іноді набувають варіативного поширення, однак мають ознаки індивідуального творення. У такому разі можна вва- жати, що оказіоналізми характерні одній дискурсивній мовній особистості чи мовній спільноті однієї говірки або ж для сукупності говірок загалом. Водночас незвичними, випадковими можуть бути й форми слів чи їх звуковий склад, що зближує ці одиниці з оказіоналізмами. Беззаперечним є той факт, що оказіоналізм не може ні існувати, ні функціонува- ти поза контекстом. Зокрема, коли йдеться про діалектне мовлення, то їх варто розглядати як позанормативні периферійні лексичні елементи, створені переважно зі стилістичною метою – увиразнення якоїсь ситуації, образу, фрагменту дійсності. Саме за таких умов аналіз і вивчення природи оказіональної одиниці відбувається в межах контекстуальної позиції. Тому діалектними оказіоналізмами слід уважати такі діалектні явища, які мають індивідуальний характер, зу- мовлені специфічним ареальним контекстом. Це можуть бути похідні, утворені з порушенням умов деривації за тою чи тою ознакою, а також створені оказіональними способами чи за непродуктивними моделями. До оказіональних відносимо слова, утворені заміною одного звука іншим. У статті доведено, що діалектне мовлення як розмовний діалектний побутовий дискурс позначений і загальновживаними рисами західнополіських говірок, які можна назвати узуальними (системними та несистемними), і оказіональними, якими зазвичай називають незвичні, здебільшого експресивно забарвлені слова, утворені з порушенням законів словотворення чи мовної норми, що існують лише в контексті.
УНИКАЛЬНЫЕ КОМПОНЕНТЫ, НЕКРОТИЗМЫ ИЛИ ВЕРБОИДЫ? (О ПЕРИФЕРИИ ЛЕКСИКОНА)
Authors: ФЕДОСОВ Олег , УГРИНЯК Штефан
Published: April 2023

Статья посвящена исследованию уникальных компонентов во фразеологических единицах, и не только. Авторы утверждают, что общепринятый во фразеологии термин некротизмы не отражает реальную ситуацию на периферии лексикона. В настоящей статье, опираясь на опыт чешской школы, мы обратимся к теме уникальных компонентов с привлечением данных трех языков: русского, чешского и венгерского. Ввод в научный дискурс данных из венгерского языка важен потому, что позволит сравнить ситуацию в индоевропейских (славянских) языках (русский и чешский) с ситуацией в языке другого типа. Чешский термин моноколокабильные слова (МС) считаем приемлемым компромиссом, т.к. за ним стоит намерение охватить все слова / словоформы с экстремально ограниченной сочетаемо- стью, которые не «умерли», а «живут» на периферии языка. Делается попытка показать, что лексемы с ограниченной сочетаемостью, или вербоиды, являются универсальным явлением, а их изучение важно для понимания функциониро- вания всего словарного запаса языка. Традиционные словари обычно не принимают во внимание факт, что слова (лексические единицы) в центральной части словарного запаса по одному из основных своих параметров (по сочетаемостной способности) значительно отличаются от лексических единиц, «живущих» на периферии лексикона. Современные корпусные исследования на большом объеме материала показывают, что периферия всегда существует, и позволяют идентифицировать периферийную лексику в словарном запасе. Спецификой уникальных компонентов в венгерском языке является то, что процесс идиоматизации на 80 % начинается уже на уровне словообразования и словосложения, а не словосочетания, как в русском или чешском языках (не видно ни зги или nechat někoho na holičkách). Очевидно, что фразеологичность необходимо изучать не только на уровне словосочетаний (синтагм), но и на уровне предложения (пропозициональные фразеологические единицы), а также на уровне сочетания морфем и/или словоформ. Сложные слова с уникальными компонентами представляют здесь некий «промежуточный» слой между стандартным и фразео- логическим лексиконом.
ЗАКЛЯТИЯ И ПРОКЛЯТИЯ (ПРОКЛЬОНИ) В УКРАИНСКОМ РАЗГОВОРНОМ ДИСКУРСЕ: ОБРАЗНОСТЬ, СИМВОЛИКА, ФРАЗЕОЛОГИЗАЦИЯ, УСТОЙЧИВЫЕ СРАВНЕНИЯ
Authors: ХМЕЛЕВСКИЙ Михаил , РАИНА Ольга
Published: April 2023

В статье исследованы особенности украинских идиоматических проклятий. Рассматриваются осо- бенности украинских идиоматических проклятий, то есть специальных фразеологических словесных формул, кото- рые являются существенными структурными элементами эмоционального высказывания на украинском языке, имеют очень колоритный эмоционально-экспрессивный заряд и выполняют различные речевые функции. Такие устойчивые речевые формулы – проклятия – очень часто встречаются в украинской повседневной разговорной речи, эти единицы очень разнообразны по своему лексическому составу, эмоционально-оценочной смысловой нагрузке. Изучение таких устойчивых форм проклятий с точки зрения их степени выраженности и прагматичности является основной целью нашей работы.Наше исследование посвящено украинской разговорной речи и фразеологизовани формам проклятий, которые стилистически отражают разную степень выразительно-эмоциональной окраски и частоту использования в разных регионах Украины. Однако, языковые примеры, рассмотренные в нашей статье, находим также в произведениях укра- инских писателей, например, И. Карпенко-Карого, П. Кулиша, И. Франко и др., которые иллюстрируют факты разго- ворной коммуникации своих персонажей.Материал, представленный в нашей статье, был собран не только с украинской художественной литературы, но преимущественно из разговорной речи, записанной нами на протяжении многих лет научных наблюдений.Сложность описания таких фразеологических оборотов заключается еще и в региональной ограниченности их употребления. Наше исследование – это не субъективное оценивание, это прагматический анализ разговорного диало- га на украинском языке или на суржике. Такие фразеологизированые формы проклятий относятся к древнеславянской ментальности, которая сохранилась в современном украинском и сербском языках, а из разных культурных соображений была потеряна в других славянских языках.
ВИВЧЕННЯ ФРАЗЕОЛОГІЇ ТА ПАРЕМІОЛОГІЇ РУСИНІВ-УКРАЇНЦІВ СЛОВАЧЧИНИ*
Authors: ЧІЖМАРОВА Марія
Published: April 2023

У статті звернено увагу на сучасний стан вивчення фразеології та пареміології русинів-українців Словаччини в мовознавстві. Розглянуто найважливіші праці від 50-х років XX ст. і до наших днів, які є надзвичайно цінним джерелом інформації про життя мешканців цього регіону, навколишній світ та про культуру, світогляд, звичаї, стереотипи та історичне минуле української нації. Представлено праці Є. Недзельського «З уст народу», Ю. Цигри та І. Легдана «Народ скаже – як зав’яже», М. Мушинки «З глибини віків», Н. Вархол та А. Івченка «Фразеологічний слов- ник лемківських говірок», М. Шмайди « ... А іщі вам вінчую ... » та Й. Вархолa «Календарна та сімейна обрядовість українців Словаччини». Місцева матеріальна і духовна культура сім українсько-русинських сіл, що внаслідок побудови водоймища «Старина» на Снинщині зникли, збережена у двох етнографічно-етнологічних монографіях: «Матеріали з комплексного дослідження Старинської долини в 1975–1978 pp.» (1979) та «Верхня Ціроха: монографія про історію та географію затоплених районів» (1985). Багатий фактичний фразеологічний матеріал русинів-українців Словаччини накопичувався вченими протягом десятоліть, а помітна частина їх залишається у рукописах Музею української куль- тури у Свиднику. Численні діалектні фразеологізми друкувалися на сторінках місцевих періодичних видань – «Нового життя», «Дуклі» та часопису «Дружно вперед». Згадано і статті З. Ганудель та Н. Вархол, в яких розглянуто діалектні фразеологізми русинів-українців Словаччини, зібрані за допомогою польових записів від корінних жителів. Серед записаного фразеологічного та паремійного матеріалу багато спільних діалектних одиниць із іншими мовами, а числен- ну групу становлять локалізми, характерні для досліджуваного регіону.
АФОРИСТИКА ГРИГОРІЯ СКОВОРОДИ І ВІРИ ВОВК: ДІАЛОГИ ТЕКСТІВ
Authors: ГРИГОРЧУК Юлія
Published: April 2023

Стаття присвячена порівняльному аналізу афористики Григорія Сковороди і Віри Вовк. Об’єктом дослідження обрано поетичні збірки «Сад божественних пісень…» і «Будова». У цих збірках особливо чітко репрезен- товані ідейно-стильові риси письма авторів: релігійно-філософський світогляд, інтелектуальна глибина думки, дидактичний стиль викладу, лаконічність і афористичність вислову.Фразеологічний потенціал творчості митців ще недостатньо проаналізований у наукових джерелах. Афористику Григорія Сковороди висвітлюють праці І. Іваня, В. Калашника, О. Мишанича, Л. Ушкалова. Натомість афористика Віри Вовк як одна з домінантних рис її ідіостилю досі не досліджена. У цьому контексті компаративний аналіз фразеологіч- них висловів письменників постає актуальною сферою дослідження їхньої творчості.Мета статті – проаналізувати у компаративному аспекті афористику поетичних збірок Григорія Сковороди і Віри Вовк. Реалізація мети передбачає виконання таких завдань: 1) окреслити афористичність як домінанту художніх тек- стів; 2) виокремити домінантні теми афористики Г. Сковороди і Віри Вовк; 3) розглянути мовно-стилістичні засоби увиразнення фразеологічних висловів.Встановлено, що в обох збірках превалює онтологічна й антропоцентрична тематика, філософський погляд на людину в аксіологічному й екзистенційному вимірах. Це відображають тематичні групи афоризмів, зосереджені на- вколо концептів: життя, смерть, гріх, серце, дух, плоть, час, радість, смуток (у Г. Сковороди), і життя, дух, душа, гріх, час, праця, любов (у Віри Вовк).Художньому втіленню цих концептів сприяють мовно-стилістичні засоби. У текстах Григорія Сковороди це на- самперед метонімія, антитеза й епіфора, тоді як у Віри Вовк – метафора, персоніфікація й анафора. Як органічні скла- дові афоризмів ці тропи і стилістичні фігури надають їм емоційної виразності, семантичної образності й інтонаційної завершеності.Важливо, що у структурі творів фразеологічні вислови займають переважно фінальну позицію, логічно підсумовуючи лейтмотиви поезій, а у творах постають лаконічним втіленням життєвої філософії письменників, ідеї якої суголосні і незмінно актуальні, як у ХVIII, так і у ХХІ ст.
ТРАНСФОРМАЦІЯ ФРАЗЕОЛОГІЗМІВ В УКРАЇНСЬКОМУ МЕДІАДИСКУРСІ ЯК РЕАЛІЗАЦІЯ ІГРОВОЇ КОМУНІКАТИВНОЇ СТРАТЕГІЇ
Authors: КОНДРАТЕНКО Наталія
Published: April 2023

У статті досліджено трансформовані фразеологізми, що є репрезентантами ігрової комунікативної стратегії взаємодії автора і читачів в українському медіадискурсі. Наголошено, що заголовкові комплекси виконують функцію привернення уваги читачів і визначають їхню подальшу інтенцію – ознайомитися з текстом повідомлення чи припинити читання. Наявність в заголовках трансформованих фразеологічних одиниць репрезентує ігрову комунікативну стратегію взаємодії автор з читачем: читач декодує первинну форму фразеологізму та вступає з автором в діалог, актуалізуючи всі смислові шари заголовка. Основна мета полягала в аналізі фразеологізмів у заголовках українських електронних періодичних видань як реалізації ігрової комунікативної стратегії, що зумовило розв’язання таких зав- дань: визначити поняття ігрової комунікативної стратегії в межах лінгвопрагматичного потрактування мовної гри; проаналізувати фразеологічні одиниці у заголовкових комплексах електронних періодичних видань; визначити осо- бливості структурно-семантичних змін фразеологізмів і створити типологію трансформацій фразеологізмів у медіа- дискурсі за структурно-семантичними параметрами. Матеріалом дослідження слугували заголовкові комплекси матеріалів українських періодичних видань «Українська правда», «Тиждень», «Високий замок», «Газета по-українськи»,«Україна молода», «Дзеркало тижня», що мають електронну версію, за 2017–2020 роки. Загалом проаналізовано понад 500 заголовкових комплексів з фразеологічними одиницями. У статті доведено, що ігрова стратегія інтригує читача, змушує його декодувати прихований зміст повідомлення, посилює інтелектуальний пошук тощо, тобто є вираженням комунікативної настанови на інтелектуальну гру й контамінацією медійного і ігрового дискурсів, а трансформова-ні фразеологізми беруть участь у реалізації ігрової стратегії автора та посилюють діалогічну взаємодію з читачами. Узагальнено, що трансформації фразеологізмів у заголовках представлено трьома групами: структурні, структурно- семантичні та комунікативно-функційні. До першої групи, що характеризується змінами компонентного складу без семантичних зрушень, віднесено розширення і редукцію; до другої групи, що охоплює зміни компонентного і змісто- вого рівня, належать субституція, контамінація та семантичне асоціювання; до третьої групи – зміни фукційного призначення і відношення до дійсності у висловленні, що містить фразеологізм.
ЖИВИЙ У ДОБРОДІЯННЯХ СВОЇХ*
Authors: Бобинець Степан
Published: April 2023

Рецензія
ПРО БАГАТОМОВНІСТЬ УКРАЇНЦІВ ТА МІГРАЦІЮ ДО ПОЛЬЩІ У ХХІ СТОЛІТТІ*
Authors: Пелехата Олена
Published: April 2023

Рецензія
СТРУКТУРНІ МОДЕЛІ ФРАЗЕМ ІЗ КОМУНІКАТИВНИМИ ДІЄСЛОВАМИ ЗА СЛОВНИКОМ «ФРАЗЕОЛОГІЗМИ У ТВОРАХ БОГДАНА ЛЕПКОГО»
Authors: КУМЕЙКО Тетяна
Published: April 2023

Фразеологічний склад мови – це культурний код народу. Тому актуальним є дослідження культурного надбання Богдана Лепкого, яке акумулює основні тенденції художнього мислення від неонародництва до модернізму. У статті виокремлено структурні моделі фразем із комунікативними дієсловами у словнику «Фразеологізми у творах Богдана Лепкого». Проаналізовано дієслівні фраземи зі словника «Фразеологізми у творах Богдана Лепкого» (199 оди- ниць): комунікативні дієслова становлять 42 одиниці (21%), комунікативні дієслівні фраземи – 59 (30%). Виділено три семантичні підгрупи комунікативних дієслівних фразем: словесну, словесно-несловесну й несловесну. Словесна містить дієслова, які в складі фразеологічних одиниць мають значення, пов’язане з передаванням або отриманням інформації за допомогою вербальних засобів (20 одиниць); словесно-несловесна підгрупа – дієслова, які в складі фра- зеологічних одиниць мають значення, пов’язане з передаванням або отриманням інформації за допомогою вербаль- них і невербальних засобів (5 одиниць); несловесна – дієслова, які у складі фразеологічних одиниць мають значення, пов’язане з передаванням або отриманням інформації за допомогою невербальних засобів (17 одиниць). Виділено 17 структурних моделей фразем із комунікативними дієсловами: V + N/NP – 26 одиниць (44%); V + NP – 1 одиниця (1,7%); (Part)V + Adv – 3 одиниці (5%); V + Prep. + N /NP – 9 одиниць (15%); V+Pron. + N – 2 одиниці (3,4%); V+ Prep.+ Pron. – 3 одиниці (5%); Part.+V + N – 2 одиниці (3,4%); V+ Conj.+ (V) + N – 1 одиниця (1,7%); V+N+ Prep. + N – 1 одиниця (1,7%); V+Pron.+ Prep. + N – 2одиниці (3,4%); V+N/Pron.+Prep.+ NP – 2 одиниці (3,4%); N+Prep.+N+V – 1 одиниця (1,7%); V+ Conj.+ Prep. + N – 2 одиниці (3,4%); V+ Conj.+ Adv+ (V)+ N – 1 одиниця (1,7%); V + N + Conj. + N – 1 одиниця (1,7%); Conj.+ V+ Conj.+Part. +V – 1 одиниця (1,7%); Part.+V+N+ Prep+ Pron. – 1 одиниця (1,7%). Дві моделі є продуктивними у зазначеній групі дієслів. Перша – V + N/ NP – має такі варіанти реалізації: V + N1; V + N2/NP; V + N4/NP; V + N5 /NP. Друга – V3+ Prep. + N /NP – реалізується в таких схемах: V + Prep. + N2; V + Prep.+ N4/NP; V + Prep. + N5.
ФРАЗЕОЛОГІЗМИ КРІЗЬ ПРИЗМУ СИНТАКСИЧНОЇ ФУНКЦІЇ: ДО ОКРЕМИХ СЕМАНТИКО-СИНТАКСИЧНИХ ТА ФОРМАЛЬНО-ГРАМАТИЧНИХ АСПЕКТІВ АНАЛІЗУ
Authors: КУТНЯ Галина
Published: April 2023

Статтю присвячено окремим аспектам синтаксису фразеологічних одиниць. Хоча синтаксичні функції останніх у мовознавстві і зазнали аналізу, досі ці питання розглядали переважно в канві структурно-граматичної класифікації фразеологічних одиниць, при цьому залишався поза увагою семантико-синтаксичний аспект та не акцентувалася увага на тому, як саме у формально-структурному аспекті варто оцінювати фразеологічний аналітизм. Оцінка останніх питань і визначає актуальність цього дослідження.Мета статті – проаналізувати проблемні питання синтаксису фразеологізмів в академічній та шкільній грамати- ках. Основні завдання полягають у тому, щоби відповідно до традиційної структурно-граматичної класифікації фра- зеологізмів схарактеризувати їхні формальні синтаксичні функції у зіставленні зі семантико-синтаксичними, опираючись на структурно-семантичну оцінку фразеологічного аналітизму; залучити оцінку фразеологічних одиниць, син- таксичний статус яких може визначатися проблемно, а також проаналізувати фразеологічний аналітизм у проекції на формально-структурну оцінку компонентів речення – простий / складений член.У результаті аналізу встановлено, що найчастотніша формально-синтаксична роль фразеологізмів – присудок (або головний член односкладного речення), а також такі другорядні ролі, як означення та обставина, корелюють із семантико-синтаксичною функцією – предикатом, первинним чи вторинним відповідно, що цілком умотивоване ядерністю конотативних сем у структурі фразеологізму, останні визначають ознакову скерованість фразеологічної одини- ці. Ознаково-предикатний характер фразеологізмів властивий більшості структурно-граматичних типів – дієслівних, субстантивних, ад’єктивних, адвербіальних, інтер’єктивних. Виявлено, що не всі одиниці здатні виконувати окрему синтаксичну функцію: ті, що мають модель двоскладного речення, можуть на формально-синтаксичному рівні за- знавати предикативного членування. Також зроблено обґрунтування не цілком виправданого у граматиці визначення структури підметів, виражених фразеологізмами, як складені, оскільки поняття синтаксичної складеності суперечить фразеологічному аналітизму.
ENGLISH ANIMALISTIC SET PHRASES OF VERBAL SEMANTICS AND THEIR UKRAINIAN EQUIVALENTS
Authors: POLUZHYN Mykhailo , POLUZHYN Ivan
Published: April 2023

The article deals with the ways of rendering English animalistic components in verbal set phrases by their Ukrainian equivalents. It gives a contemporary definition of a phraseological unit. The approaches to scholastic analysis, pro- posed in the article are based on understanding phraseology as a semantic phenomenon, in which the comparison of its units in different languages is realized in establishing correlation of both their generalized figurative meaning and the inner form that motivates them, actively supporting a high connotative potential. The article also gives the definition of phrase formation as a doctrine, dealing with regular processes of arising and meaning development of phraseological units, applying diachronic and synchronic approaches to the investigation. The principles of A.V. Koonin’s phraseological conception and his method of phraseological identification have been underlain in the study. In addition to this, the descriptive method and the analysis of dictionary definitions from several explanatory and phraseological dictionaries in both languages compared have been used for achieving higher objectivity in representing the results of the research. The whole corpus of the empirical material analysis demonstrated the existence of the following 5 phraseological animalistic subgroups: 1) animalistic phrases designating an extensive field of usual human actions and behaviour; 2) information about the state and feeling of a person; 3) the description of mutual relations among people; 4) time-indicating animalistic verbal phrases; 5) animalistic verbal phrases of quantitative action representation. Each of these groups has been analyzed in detail and exemplified with a number of phrases from both languages compared. The author draws a general conclusion that an animalistic component in English verbal phrase formation is more frequently used than in Ukrainian. As far as semantic peculiarities are concerned, it has been noted that the features of character that are ascribed to a certain group of people by animalistic components in both languages for the most part do not coincide.
ФРАЗЕОЛОГИЗМЫ В ЭКОНОМИЧЕСКОЙ ТЕРМИНОЛОГИИ (на материале болгарского и русского языков)
Authors: СТОЯНОВА Радостина
Published: April 2023

Статья посвящена исследованию особого пласта новейшей экономической терминологии болгарско- го и русского языков – терминологическим фразеологизмам, или терминологизмам. Основной массив данных образо- ваний в обоих языках представляют собой кальки и полукальки с английского языка. Терминологические фразеологиз- мы представлявют собой устойчивые сочетания, возникшие на базе терминов или профессионализмов. Они бытуют на всех уровнях языкового субстрата в профессиональной речи: в терминологической системе, в устной профессиональной лексике, в профессиональном жаргоне. Приведен ряд трактовок сущности терминологических фразеологизмов, и обозначено их место в системе языка. Показана дуальная природа данных образований, проявляющаяся в наличии системных свойств, характерных как для терминов (номинативная и/или дифинитивная функция, специальная сфера употребления термина, системность термина и др.), так и для фразеологических единиц (образность, экспрессивность, затемненность значения и др.). Приведены примеры возникновения терминологических фразеологизмов в результате развития терминологического значения на базе уже существующего фразеологического, а также терминологизмов, появившихся на основе переноса значения. Даются словарные дефиниции терминологических и фразеологических значений. Показана предсказуемость и непредсказуемость расшифровки терминологических фразеологизмов с точки зрения прозрачности значения. На материале медийных текстов на болгарском и русском языках уделено особое вни- мание отличительным чертам терминологических фразеологизмов, таким как высокий коммуникативный (прагматический) и креативный потенциалы. Использованы методы дефиниционного, компонентного и контекстологического анализа; метод сравнительного анализа языков; метод фразеологической идентификации и др.
ЛІНГВОФРАЗЕОЛОГІЧНА ІНТЕРПРЕТАЦІЯ КОНЦЕПТУ СІМ’Я ЯК ДУХОВНОЇ ЦІННОСТІ В ПОЕТИЧНОМУ СВІТІ ВІКТОРА БОЙКА
Authors: ЧЕРНЕНКО Ольга
Published: April 2023

У статті з’ясовано місце та значення концепту СІМ’Я в поетичному світі Віктора Бойка, зроблено спробу дослідити сімейні цінності крізь призму фразеології української мови й проаналізувати принципи, на яких базується родина. Визначено значення концепту СІМ’Я як одного з пріоритетних аспектів аксіологічної науки, а також досліджено мікроконтексти поетичних текстів митця, у яких цей ціннісно-лінгвістичний аспект набуває найяскра- віших ознак. Проаналізовано складники концепту СІМ’Я, виокремлено напрямки розвитку цього поняття. А також зосереджено увагу на характеристиці духовних цінностей особистості, подано найпереконливіші класифікації вчених щодо їхнього існування. Запропоновано мікроконтексти, у яких найглибше можна виокремити основні риси концеп- ту СІМ’Я, обґрунтовано ідіостильову й філософську картини світу В.С. Бойка, відповідні риси його мовної картини світу. Сімейні цінності – це визначені суспільством норми й постулати, на яких базується, а також принципи, яких до- тримується, родина. Формування поняття духовні цінності разом із сімейними відбувалося протягом багатьох століть не лише в соціумі, але й в українській лінгвокультурі. Окрім того, родина належить до базових духовних цінностей людини. Родинні мотиви наявні в народній творчості: піснях, легендах, казках, прислів’ях тощо, а також є актуальними для літературної діяльності. Відповідно цей концепт є універсальним і регулярно вербалізується низкою лексем. Використання автором художніх засобів робить мову його творів виразною й точною. Влучні метафори або цікаві по- рівняння виокремлюють лірику Віктора Бойка з-поміж творів інших митців. Макроконцепт СІМ’Я є важливим складником будь-якої лінгвокультури, адже протягом багатьох століть чи навіть тисячоліть родинні зв’язки були найменшою державною ланкою. Родина посідала чи не найперше місце серед усіх ціннісних орієнтирів індивіда. Серед багатьох інтенцій, у яких вербалізується концепт СІМ’Я, виділяємо такі художньо-семантичні смисли, у яких він реалізується: родина – близькі родичі, родина – пам’ять, родина – війна, родина – захист від негараздів, родина – думки, родина – щастя, любов, родина – кохання, родина – рідний край.
USTÁLENÁ PŘIROVNÁNÍ SE ZVÍŘECÍM KOMPONENTEM V LEXIKÁLNÍ DATABÁZI JIHOKARPATSKÝCH NÁŘEČÍ Z MATERIÁLŮ I. PAŇKEVYČE
Authors: VAŠÍČEK Michal , VAŠÍČKOVÁ Darja
Published: April 2023

Cílem tohoto článku je přispět k popisu nářeční frazeologie jihokarpatských (zakarpatských a jiholemkov- ských) nářečí zveřejněním a roztříděním ustálených přirovnání s animalistickým komponentem z archivních materiálů. Zdro- jem pro excerpci frazeologického materiálu byla Lexikální databáze jihokarpatských nářečí z materiálů I. Paňkevyče, která byla vytvořena ve Slovanském ústavu AV ČR, v. v. i.V článku je představeno více než 200 ustálených přirovnání se zvířecím komponentem. Roztřídili jsme je nejprve z for- málního hlediska podle slovnědruhové příslušnosti srovnávaného členu (komparanda) na přirovnání verbální, substantivní, adjektivní a adverbiální. U každého přirovnání je uvedena lokalita, v níž bylo zapsáno, nebo odkaz na publikaci, z níž byl frazém excerpován. Pokud je uveden širší kontext užití frazému, uvádíme jej rovněž. Dále jsme získaný frazeologický materiál roztřídili podle názvů jednotlivých zvířat, obsažených v přirovnání. Ukázalo se, že uvedené frazémy obsahují přes 80 různých nominací živočichů. Mezi nejčastější názvy zvířat, které se objevují v jihokarpatských ustálených přirovnáních, patří pes (пес, песики), kůň (кунь, кінь, кʼін, коні), prase (паця, порося, свиня), had (гадина, гат), slepice (курка, курица, кури), tele (теля), vůl (віл, вüл, вул, воли), kráva (корова), rak (рак) a žába (жаба).Ze strukturního hlediska jsou v představeném materiálu nejčastější verbální přirovnání, tedy taková ustálená přirovnání, v nichž je komparandem sloveso a komparátem substantivum (název zvířete): бабрати jак пацʼа. Komparátum může být roz- vinutо dalším větným členem: розбуяти ся як вул в полонині, розуміти ся (до чогось) як курка до пива, výjimečně i celou vedlejší větou: ганьбиті ся як кобыла, коли санкы переверне.Ze sémantického hlediska jsme zaznamenané frazémy roztřídily do jedenácti skupin – na přirovnání s významem velikosti, barvy, zvukového projevu, zápachu, vnějšího vzhledu, povahového rysu, typického projevu (činnosti), pohybu, stavu, emoce a množství. Nejvíce zkoumaných přirovnání vyjadřuje stav, pohyb, typický projev (zvířete) a vnější vzhled.Aby mohla být určena specifika zkoumaných jihokarpatských frazémů, dalším úkolem by mělo být srovnání jihokarpatských animalistických přirovnání s obdobnou oblastí frazeologického systému sousedních nářečí a jazyků. Tento fragment nářeční frazeologie ukázal, že Lexikální databáze jihokarpatských nářečí z materiálů I. Paňkevyče je cenným zdrojem materi- álu pro nářeční frazeologii.
Currículo de Educación Secundaria en el estado de Sergipe (Brasil): nociones de lenguaje e implicaciones para la educación física
Authors: Oliveira Nathalia Doria , Oliveira Marcio Romeu Ribas de , Batista Alison Pereira , Pereira Rogério Santos , Araújo Allyson Carvalho de
Published: April 2023

La Educación Secundaria Brasileña fue modificada teniendo la Base Curricular Común Nacional (BNCC) como eje central para la reestructuración curricular de cada Estado. Esta investigación tiene como objetivo analizar la comprensión de lo lingüístico en el currículo de Sergipe y reflexionar sobre las posibles implicaciones para la enseñanza de la Educación Física en la Enseñanza Media. Se trata de una investigación documental-exploratoria con enfoque cualitativo. El estudio trabaja con el documento del currículo estatal de Sergipe en la etapa de Enseñanza Media. A partir de la exploración del material, se realiza el Análisis de Contenido con la ayuda del software Interface de R pour les Analyses Multidimensionnelles de Textes et de Questionnaires (IRAMUTEQ) a través del tratamiento de datos por Clasificación Jerárquica Descendente (CHD). Por análisis léxico, se identificaron cuatro clases/categorías (“ Lenguaje y modalidad”, “Sistema institucional”, “Juventud” y “Expresiones y sus campos”). Los análisis indican que el documento, al conceptualizar la noción de lenguaje, se acerca al abordaje histórico-socio-cultural de la lengua. También acerca los objetos de conocimiento a través de expresiones lingüísticas (orales, escritas, visuales, etc.) propias de cada asignatura y que, por una vaga posición respecto a la noción de lenguaje, no ubica la EF en el área.
Actividad física y bienestar mental durante el distanciamiento social durante la pandemia de COVID-19
Authors: Sanseverino Marcela Alves , Martinez Victor Matheus Lopes , Wearick-Silva Luis Eduardo , Bona Renata Luisa
Published: April 2023

Objetivo: Esta investigación buscó comprender cómo el distanciamiento social durante la pandemia de COVID-19 impactó en los niveles de actividad física y bienestar mental. Métodos: Participaron 511 personas de 19 estados uruguayos, de las cuales 69,1% eran mujeres y tenían entre 18 y 24 años (43,4%), quienes respondieron un cuestionario online que contenía preguntas sobre fatiga, nivel de AF antes y después del inicio de la pandemia, Escala de Bienestar Mental de Warwick-Edinburgh, tiempo pasado frente a las pantallas y número de personas con las que mantenían contacto. La información se mantuvo anónima y confidencial, sin preguntas que pudieran identificar a los participantes. La encuesta se realizó durante el período de distanciamiento social, y estuvo disponible durante un mes y 12 días. Resultados: Los resultados mostraron un aumento de la inactividad física y un impacto negativo en el bienestar mental de quienes se volvieron inactivos durante el período de distanciamiento. Conclusión: En resumen, las medidas de distanciamiento causaron daños a la salud física y mental de la población, siendo necesaria la implementación de medidas que incentiven la práctica de AF para que las personas puedan renovar sus herramientas y mejorar el cuidado integral de su salud.
La formación de entrenadores de handball en América Latina: un estudio comparativo entre Paraguay, Uruguay y Argentina
Authors: Prado Wallacy Campos , Gama Jean Carlos Freitas , Dos Santos Wagner , Dos Santos Nazário Murilo Eduardo
Published: April 2023

La investigación analiza y compara los programas de formación profesional de entrenadores deportivos de handball en tres países latinoamericanos: Paraguay, Uruguay y Argentina. El estudio es de carácter cualitativo del tipo análisis crítico-documental. De esta forma, se realizó un mapeo de tres cursos de formación de técnicos deportivos de handball en las principales bases de datos en línea, estableciendo comparaciones entre sus estructuras pedagógicas y currículos de formación. Los resultados mostraron que los cursos tienen diferencias en la estructura pedagógica en cuanto a la duración y formato de formación. El curso de Uruguay y Argentina es de carácter modular, y otorga diferentes certificaciones por nivel, y el curso de Paraguay, de mayor duración, y ofrece así una amplia certificación para el profesional. Por otro lado, los planes de estudio presentaron diferentes énfasis, y Argentina demostró tener un mayor enfoque en los componentes específicos de la modalidad de handball; Uruguay, un énfasis en asignaturas del área de la salud; y Paraguay, un plan de estudios equilibrado en la distribución de contenidos. Por lo tanto, esta investigación plasma su importancia al plantear la reflexión sobre la formación profesional del entrenador de handball en diferentes realidades y contextos, al señalar también la necesidad de ampliar la discusión sobre los cursos de formación deportiva de handball en América Latina.
Accessibility and Connectivity for Enhancement the Integrative Conservation of the Historic Urban Fabric of Mosul Old City
Authors: Hamad Ammar Abdullah , Ismaeel Emad Hani
Published: April 2023

The historic city of Mosul, with its unique urban characteristics, is one of the few cities that is still inhabited, but the recent war has made it lose important and large parts of its traditional fabric, especially its distinctive riverfront. This research deals with the principle of Integrative Conservation as a conservation approach that is characterized by interest in both the urban and human dimensions, and it can provide adequate means to accomplish the process of preserving the historic urban fabric in a way that meets the contemporary requirements of life and preserves the historic value. The research aims to explore what are the criteria for Integrative Conservation most affecting the vitality of the historic urban fabric on the riverfront of Mosul old city. This is followed by the methodology of analysing previous studies to determine the most important Integrative Conservation criteria, and it is assumed that the accessibility and connectivity criteria are the most influential on the vitality of the city, using the Space Syntax to measure its indicators.
Design and Optimization of a Standing-Wave Thermoacoustic Refrigerator Using DELTAEC
Authors: Mohanad Q. Kamil  , Gh Yahya Samir , Ilori Olusegun
Published: April 2023

Thermoacoustic refrigeration is one of the best alternatives to conventional refrigeration systems due to the use of inert gases such as helium or air. On the contrary, conventional refrigeration systems use refrigerants (CFC) that are harmful to the environment and humans due to global warming and ozone layer depletion issues. It is possible to classify thermoacoustic technology as a clean, renewable technology with a bright future due to its many advantages. Thermoacoustic refrigerators' main function is to utilize sound waves to create a cooling effect. In the present study, the focus is on the design of a standing-wave thermoacoustic refrigerator driven by an ordinary loudspeaker using the simulation program DELTAEC. Additionally, investigating the influence of significant stack and resonator parameters (inertance and compliance) on cooling power and performance coefficient (COP). Hence, the designed thermoacoustic refrigerator performed well in respect of cooling power and coefficient of performance. It has achieved a cooling power of 312 W with a temperature difference of 25 K between the ambient and cold heat exchangers at a COP of 1.9275.