A progressziómentes túlélést befolyásoló tényezők vizsgálata ibrutinibbel kezelt krónikus lymphoid leukémiás betegekben
Authors: Szerafin László , Takács Péter , Varjasi Gabriella , Rejtő László , Ilonczai Péter , Varju Lóránt , Keresztes Katalin , Jakó János 
Published: April 2021

Összefoglaló.
Bevezetés: A krónikus lymphoid leukémia kezelésében jelentős
előrelépést eredményezett az ibrutinibterápia bevezetése. A gyógyszer első
vonalbeli és többed vonalbeli kezelése is magas remissziós arányt eredményezett,
bár a terápia korai bevezetése és a kedvező genetikai eltérések esetén az
eredmények jobbak. A progressziómentes túlélést befolyásoló egyéb tényezőkről
azonban még kevés adat áll rendelkezésre. Célkitűzés: Krónikus
lymphoid leukémiás betegek ibrutinibkezelése során a teljes hematológiai
remisszió elérését és a progressziómentes túlélés időtartamát befolyásoló
tényezők vizsgálata. Betegek és módszer: 47 krónikus lymphoid
leukémiás beteg (életkor: 39–84 év, férfi 27, nő 20, követési idő 5–58 hónap,
medián 15 hónap) klinikai és laboratóriumi adatainak retrospektív elemzése.
Eredmények: A teljes hematológiai remisszió elérése
független volt a betegek nemétől, életkorától, a betegség stádiumától, az
immunglobulin gén nehézlánc-variábilis régió státuszától, a genetikai
aberrációktól, az abszolút neutrophilszámtól, az abszolút monocytaszámtól és a
vörösvértestnagyság-eloszlási görbe szélességétől. A progressziómentes túlélést
a komplett remisszió elérése (p = 0,00073) és a magasabb
abszolút neutrophilszám (<4 G/l vs. ≥4 G/l, p = 0,022)
befolyásolta szignifikánsan, a vörösvértestnagyság-eloszlási görbe
szélességértékével való összefüggés pedig statisztikailag határértéken volt
(p = 0,065). A Cox-féle regressziós elemzésbe bevont
változók közül csak a teljes hematológiai remisszió elérése mutatott
szignifikáns hatást a progressziómentes túlélésre (p = 0,0147).
Következtetések: A teljes hematológiai remisszió elérése az
egyéb vizsgált tényezőktől független, szignifikáns hatással bír a betegek
progressziómentes túlélésére. Az abszolút neutrophilszám és a
vörösvértestnagyság-eloszlási görbe szélessége szintén hasznos kiegészítő
prognosztikus marker lehet. Az elemzett esetek száma még alacsony a komolyabb
következtetések levonására, azonban így is elmondható, hogy az eredmények egy
része már a szakirodalom korábbi eredményeit tükrözi.

Summary.
Introduction: The introduction of ibrutinib therapy has led to
significant advances in the treatment of chronic lymphocytic leukemia. Both
first-line and multiple-lines treatments of the drug resulted in high remission
rates, although results were better with early initiation of therapy and
favorable genetic abnormalities. However, little data are available on other
factors influencing progression-free survival. Objective: To
investigate factors influencing the achievement of complete hematological
remission and progression-free survival with ibrutinib treatment in patients
with chronic lymphocytic leukemia. Patients and metods:
Retrospective analysis of clinical and laboratory data from 47 chronic lymphoid
leukemia patients (age: 39–84 years, male 27, female 20, follow-up 5–58 months,
median 15 months). Results: Achieving complete hematologic remission was
independent of patient gender, age, disease stage, immunoglobulin heavy chain
variable region status, genetic aberrations, absolute neutrophil count, absolute
monocyte count, and red blood cell distribution width. Progression-free survival
was significantly affected by complete remission (p = 0.00073),
and higher absolute neutrophil counts (<4 G/l vs. ≥ 4 G/l, p
= 0.022), the red blood cell distribution width was statistically less
significant (p = 0.065). Of the variables included in the Cox
regression analysis, only the achievement of complete hematologic remission had
a significant effect on progression-free survival (p = 0.0147).
Conclusions: Achieving complete hematologic remission,
independent of the other factors studied, has a significant effect on patients’
progression-free survival. Absolute neutrophil count and red blood cell
distribution width can also be a useful additional prognostic marker. The number
of analyzed cases is still low to draw more serious conclusions, but it can
still be said that some of the results already reflect previous results in the
literature.