bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Tefsir Tarihinde Elitizmin İzini Sürmek: Taberî Örnekliğinde Tahlil Denemesi
Authors: Uzun Ayşe
Published: October 2023

Kur’ân tefsirleri temelde dil, muhteva ve yöntem farklılıkları bakımından öznelliğin tezahür ettiği metinlerdir. Müfessirin öznelliğini belirleyen en önemli unsurlardan biri, onun biyolojik ve entelektüel hayat hikâyesidir. Hayat hikâyesi; müfessirin ailesi, hocaları, öğrencileri gibi sosyal bağlarını içeren; yetiştiği coğrafya, ilim tahsili, bu amaçla seyahat ettiği mekânlar ve yaşadığı zamansal aralıkta hüküm süren siyasi iktidar, tarihsel süreçte cereyan eden önemli hadiseler ve kültürel ortam gibi kişiyi şekillendiren; bilgiye erişim, maişet kaygısı ve statü gibi kişiyi kuşatan geniş bir parantezdir. Bu makalenin konusu, bahsi geçen parantezdeki içeriğin bir kısmı ile telif edilen metinler arasındaki ilişkidir. Tefsir tarihinde elitizmin izini sürmeyi amaçlayan makale, müfessirin yaşadığı dönemdeki statüsü ile kaleme aldığı metin arasındaki ilişkiyi irdelemektedir. Biyografik sözlüklerden elde edilen verilerle statü ve elit konusunu somutlaştırmak için Ebû Ca‘fer Muhammed b. Cerîr et-Taberî (öl. 310/923) örneği seçilmiştir. Tefsir tarihçiliğini, sosyal tarih perspektifinden ele alarak ve nitel yöntemle hazırlanan makalede kuramsal tartışmalar ve kavramsal çerçeve bahsi ağırlıkta olmakla birlikte meselenin pratik boyutuna da değinilmektedir. Çizdiğimiz Taberî portresi, makalenin pratik boyutunun ilk aşamasıdır. İkinci aşaması ise Taberî tefsirinde iktisadi içerikli âyetlerin yorumunda müfessirin izahının ve vurgularının izlenmesidir. Taberî’nin yönetici elitlere karşı tutumu, mukabele edemediği hediyeyi asla kabul etmemesi, yönetici kesimin huzurunda ayağa kalkmaması, maişetini temin etmek için ağır işlerde çalışmak yerine atadan kalan toprakların geliriyle geçinmesi ve sosyal ağları gibi çeşitli bilgileri buluruz. Bu özelliklerin âyetlerin yorumuna yansımasını izlediğimizde çıkan netice, bizi biyografik sözlüklerin sunduğu malzeme ile müfessirin yorumu arasında bütünlük olduğu yargısına sevk eder.
Baba-Oğul İlişkisinin Ergenlik Döneminde Dini İnanç ve Benlik Saygısı Üzerindeki Rolü
Authors: Özgür Zübeyir , Yılmaz Sema
Published: October 2023

Ergenlik dönemi, bireyin çocukluktan sıyrılarak aile, sosyal çevre, çocukluk yaşantıları ve din gibi unsurlardan etkilenerek kendi hayatına yön çizdiği evredir. Aynı zamanda kendi içinde verdiği bir “ben olma” mücadelesidir. Bireydeki “ben olma” yolculuğu bilinçaltı süreçler, kişinin kendisi hakkındaki fikirleri ve geçmiş yaşantıları gibi bireysel faktörlerden, aile ve sosyal çevre gibi dış faktörlerden etkilenerek gelişmektedir. Söz konusu erkek çocuklar olduğunda baba figürü ailede etkilenilen kişilerin başında gelmektedir. Bireyin genellikle ben kimim sorusuna verdiği cevapla oluşan benlik ya da özüne karşı olumlu yaklaşım ve tutumu ise benlik saygısını oluşturur ve dini inancıyla da yakından ilişkilidir. Bu bağlamda, makalenin temel amacı baba-oğul ilişkisinin ergenlik döneminde dini inanç ve benlik saygısı üzerindeki rolünü tespit etmektir. Araştırmanın örneklemi Batman ilinde altı farklı resmi ortaöğretim kurumunda öğrenim görmekte olan 510 erkek öğrenciden oluşmaktadır. Araştırma verileri; Kişisel Bilgi Formu, Babalık Ölçeği, Ergenler İçin Dinî İnanç Ölçeği ve Rosenberg Benlik Saygısı Ölçeği ile toplanmıştır. İlişkisel tarama modeline göre yürütülen nicel araştırmada elde edilen bulgulara göre; sosyo-demografik özellikler ile Babalık Ölçeği ve alt ölçeklerinde, Ergenler İçin Dinî İnanç Ölçeği ve Rosenberg Benlik Saygısı Ölçeği arasında anlamlı düzeyde farklılıklar olduğu sonucuna ulaşılmıştır. Babalık Ölçeği, Ergenler İçin Dinî İnanç Ölçeği ve Rosenberg Benlik Saygısı Ölçeği arasındaki korelasyon analizi sonucunda anlamlı düzeyde bir farklılık görülmemiştir.
A legeltetés hatásának gyepgazdálkodási és természetvédelmi vizsgálata Tapolcai- és Káli-medencei lólegelőn a 2008. évi legeltetési idényben
Authors: Szentes Szilárd , Tasi Julianna , Házi Judit , Penksza Károly
Published: October 2023

Examined areas can be found in the Tapolca and Káli Basins near Köveskál and Nemesgulács. Near Köveskál 2 horses were grazed on a 1 ha grassland, which was on a degraded association of Cynodonti-Poëtum angustifoliae. Control area was found close to the grazed grassland where Salvinio-Festucetum rupicolae association was found. The grassland was grazed formerly by sheep. Near Nemesgulács 4 horses were grazed on a 6 ha pasture under free range grazing system (0.7 horse/ha) on a Cynodonti- Poëtum angustifoliae grassland that is situated on a slope. Sample areas were selected the upper (UTS) and lower (LTS) third of the slope. This area formerly was as vineyard. 5-5 replicates of 2 by 2 m coenological quadrates were monitored on each sample area. Sward composition was investigated by Braun-Blanquet method (1964) in the grazing season of 2008. Ground cover (D) species composition and species number (n) were evaluated as analytical parameters. Relative nitrogen demand (NB), social behavior types (SBT) (Borhidi, 1995) and nature conservation value categories (TVK) (Simon, 2000) were also analyzed. At the LTS of the slope near Nemesgulács we could find species with bigger proportions indicating nutrient rich production sites and N indicating Artemisia vulgaris, characteristic species of manured sites appeared, too. At the UTS their proportion was smaller. The reason for this difference is the nutrient run off the slope and its accumulation at the LTS. The reason for the low nutritive value of the grassland are the lack of valuable Poaceae and pulses species and the low total cover. Valuable plant species were grazed out of the sward and negative effects of trampling could have been observed. Concerning the selective grazing preference of horses, the species composition of this area is not suitable for horse grazing. Instead of horses the area could be more suitable for sheep grazing. Pasture near Köveskál had extremely high proportion of species requiring nutrient rich conditions that can be probably due to frequent depositions of excreta and urine by grazing horses. Both control and pasture areas has the highest (approx. 35% absolute) cover of natural species with disturbance tolerance. The biggest difference in nature conservation value categories was the decrease of association composing species on the pasture. This was mainly caused by the grazing out of Poa angustifolia that was the most valuable species in the association. Overgrazing and grazing method applied caused very low plant cover on the grazed pasture.
Kecskelegelők botanikai és természetvédelmi vizsgálatai és értékelése
Authors: Hajnáczki Sándor , Stilling Ferenc Tamás , Zimmermann Zita , Szabó Gábor , Póti Péter , Házi Judit , Kerényi-Nagy Viktor , Wichmann Barnabás , Penksza Károly
Published: October 2023

A vizsgálat során két település melletti (Kaposdada, Kaposszerdahely) kecskelegelők vegetációját vizsgáltuk. Kaposdadán természetesgyepet (három térszínre különítve), Kaposszerdahelyen pedig 3 és 5 éve felhagyott fiatal és idősebb szántót és nádast. A botanikai adatok értékelése során azokat a relatívökológiai adatokat vettük figyelembe, amik a természetességi állapotra mutatnak. A kapott vegetáció adatokat Borhidi-féle relatív növényökológiai mutatók közül a NB (nitrogén igény relatív értékszámai) és a WB (relatív talajvíz-, ill. talajnedvesség indikátor számai) alapján értékeltük. A fajok természetvédelmi értékkategóriák (TVK) szerinti megoszlását Simon, a szociális magatartástípusok (SZMT) szerint Borhidi alapján végeztük el. Ezen kívül életforma spektrumokat is elemeztünk. Az adatok értékelésekor klaszteranalízist és detrendáltkorreszpondencia elemzést (DCA) alkalmaztunk. A mintaterületek vegetációja közül a kaposszerdahelyi, különösen igénybe vett, karámhoz közeli területnél különültek el leginkább. Itt a vegetáció degradált sok gyom- és zavarástűrő fajjal. A kaposszerdahelyi felvételek során az 5 éve legelőként alkalmazott gyep vegetációja pedig már közelít a természetes gyep vegetációjához, ami megerősíti, hogy a kecskékkel történő legeltetés a gyep regenerációját és fenntartását is elősegítette. A természetes gyep természetes vegetációjának a fenntartására is alkalmasak voltak a kecskék. A területek fajainak életforma spektrumai jó indikátorként jelentek meg. Az intenzíven igénybevett térszíneken a tarackoló és a tőlevélrózsás fajok mennyisége jelentősebb lett.
Extenzív és intenzív húsmarha legeltetés természetvédelmi szempontú összehasonlító vizsgálata hortobágyi mélyfekvésű gyepekben
Authors: Kovácsné Koncz Nóra , Tóth Katalin , Radócz Szilvia , Béri Béla
Published: October 2023

A szikes puszták megfelelő állapotának és biológiai sokféleségének fenntartásában, a gyepterületek természeti értékeinek megóvásában a legelő állatoknak igen jelentős szerepe van. A legelés általános hatásain túl a természetvédelemnek különösen fontos, hogy milyen sajátosságai vannak az egyes állatfajok, sőt fajták legelésének, mivel ezek jelentős különbségeket mutathatnak mind a növényzetre, mind a talajra kifejtett hatásukban. Vizsgálatunkban két hortobágyi mintaterület (Pap-ere és Zám-puszta) szarvasmarha legelőit hasonlítottuk össze természetvédelmi szempontok alapján. A két mintaterület főbb környezeti paramétereiben hasonló (növényzet, talaj, mikrodomborzat, stb.), azonban hasznosításuk eltér egymástól: Zámon intenzív, vegyes genotípusú szarvasmarhafajtákkal, míg Pap-erén az őshonos extenzív magyar szürkével legeltetnek. A vegetáció felvételeket 2016 májusában készítettük el. A két területen összesen 40 db 2×2 méteres kvadrátban végeztük el a fajok borításbecslését nedves szikes mocsarakban és szárazabb szikes rétekben. Kérdésünk az volt, hogy a két különböző szarvasmarhafajta legeltetése, illetve a legeltetés felhagyása hogyan hat a vizsgált vegetáció típusok természetességére. A természetvédelmi értékkategóriák (TVK) megoszlását Simon (2000) szerint, a szociális magatartástípusok (SZMT) értékelést pedig Borhidi (1995) alapján végeztük. A vizsgálatok során megállapítható, hogy a szarvasmarha legeltetés hatása gyeptípusonként eltérő volt. A nedves szikes mocsarakban nagyobb mértékű változásokat figyeltünk meg az egyes növénycsoportok borításában a legelés-intenzitás változásának hatására, mint a szárazabb szikes réteken. Minden vizsgált élőhelyen az edafikus körülményekre jellemző pázsitfű- és sásfajok voltak a dominánsak. A legeltetés hatására a legtöbb területen nőtt ezen fajok borítása, ami hozzájárul a gyep záródásához és a gyom- és ruderális kompetítor fajok visszaszorításához, amelyek minden területen csak kis borítással fordultak elő. Eredményeink alapján mind az extenzív, mind az intenzív húsmarha legeltetés alkalmas a vizsgált élőhelyek természetvédelmi kezelésére.
Bugamorfológiai vizsgálatok Tihanyi-félsziget magyar szürke szarvasmarha legelő Festuca taxonjain (előzetes vizsgálat)
Authors: Wichmann Barnabás , Tóth Andrea , Marosvölgyi Tibor Ádám
Published: October 2023

A munkában a Tihanyi-félsziget Belső-tó mellett található magyar szürke szarvasmarha legel domináns pázsitfű fajai közül a vékonylevelű Festuca fajokat vizsgáljuk. A területen három taxon egyedei meghatározóak. Két jól elkülöníthető faj, a Festuca rupicola és Festuca pseudovina mellett a két faj tulajdonságaihoz képest vizuális vizsgálat alapján átmeneti (esetleg hibrid) jellegekkel bíró Festuca taxon egyedei is előfordulnak. Az előzetes vizsgálatnak az volt a célja, hogy lehet-e megállapítani a 3 taxon esetében virágzatban olyan morfológia elkülönülést, ami alapján átfogó, az egész félszigetre kiterjedő és egyéb, szövettani és genetikai vizsgálatokat is végezzünk. A 3 taxon 6-6 egyedének 5-5 virágzati hajtását elemeztük. 25 bugaparamétert vizsgáltunk virágzatonként. Az eredmények alapján a virágzati hajtások, a virágzatok és bugaágak hossza az átmeneti csoportnál a két alapfaj közötti értékeket mutatta. A füzérkék paramétereiben az átmeneti taxonnál az alapfajokhoz képest nagyobb értékek adódtak, különösen a külső toklászok és ezek szálka hossza esetében. A felső pelyva eredmények átmenetet mutatnak, az alsó pelyvák viszont a füzérke mindkét füzérkéjében az átmeneti csoportban bizonyultak a leghosszabbnak. Az összes bugaparaméter együttes vizsgálata alapján is elkülöníthető a három taxon. A két alapfaj, a F. rupicola és F. pseudovina egyértelműen elválik, az átmeneti taxon pedig részben elválik, és a F. pseudovina fajhoz áll közelebb. Az elővizsgálatok alapján a terület taxonjainak széleskörű elemzése indokolt.
Különböző szarvasmarhafajták legelői viselkedésének összehasonlító vizsgálata hortobágyi szikeseken
Authors: Kovácsné Koncz Nóra , Penksza Veronika , Posta János , Béri Béla
Published: October 2023

Az állatok viselkedésének ismerete alapvető feltétele annak, hogy a haszonállatok termelési környezetét élettani igényüknek megfelelően tudjuk kialakítani. A legelés általános hatásain túl fontos tudni, hogy az egyes állatfajok, sőt fajták legelésének milyen sajátosságai vannak, mivel ezek jelentős különbségeket mutathatnak. Tanulmányunk célja a fajta és az időjárás hatásainak meghatározása hagyományos legeltetés mellett, hortobágyi szikes gyepeken tartott különböző genotípusú szarvasmarhafajták legelői viselkedésére. A kutatás során 2016 és 2017 júliusában a magyar szürke szarvasmarha és a vegyes genotípusú intenzív húsmarha legfontosabb legelői viselkedési formáit (mozgás, állás, fekvés, legelés, kérődzés) figyeltük meg, a reggeli kihajtástól a késő esti behajtásig, a Hortobágyi Nemzeti Park területén. Gulyánként 20-20 egyedet jelöltünk be és 76 időpontban jegyeztük fel az állatok viselkedését. Kimutattuk, hogy a szarvasmarha legfontosabb legeli viselkedésformája az állva legelés. A két fajta aktivitása közötti különbség csak a hőségnapok idején jelentkezett, az intenzív húsmarha jóval többet mozgott, mint a magyar szürke. A legelő viselkedésükben viszont mind a két évben jelentős eltérést tapasztaltunk, az intenzív húsmarha több időt töltött legeléssel, mind mozogva és mind állva legelve. Megállapítottuk továbbá, hogy a magyar szürke aktivitását az évek nem befolyásolták, viszont a táplálékfelvételüket igen. A hőségnapok idején jóval kevesebb időt töltöttek legeléssel, mint a kevésbé meleg 2017-es évben. Az intenzív húsmarha esetében ennek az ellenkezőjét tapasztaltuk. 2016-ban jóval többet mozogtak az állatok, viszont a legelő viselkedésükben nem mutattak különbséget. A legelés napszaki változásának vizsgálatakor általánosságban elmondható, hogy a szarvasmarhák genotípustól függetlenül 5 periódusban legeltek (délelőtt három és délután kettő). Ez alól kivétel az intenzív húsmarhának a hőségnapokon való legelése, amikor a kora reggeli kihajtástól a déli behajtásig folyamatosan legeltek. Az eredményeink azt mutatják, hogy az eltérő időjárási viszonyoknak hatása van a két fajta legelői viselkedésére, mind aktivitására mind legelésére. További vizsgálatokra lenne szükség annak megállapítására, hogy milyen hatások érvényesülnek a fajta és a környezet egyes elemei (például gyepminőség, időjárás) között.
Eltérő kezelési típusok alkalmazása kékperjés láprétek fenntartására
Authors: Kiss Réka , László Szabina , Tóth Katalin , Balogh Nóra , Godó Laura , Körmöczi Zsófia , Radócz Szilvia , Lukács Katalin
Published: October 2023

A kékperjés láprétek jelentős szerepet töltenek be a fajok védelmében és a biodiverzitás megőrzésében, természetvédelmi értékük kiemelkedő. Fennmaradásukhoz rendszeres kezelésre van szükség, amely eltávolítja a felhalmozódott növényi biomasszát és megakadályozza a beerdősülésüket. A Létavértes közelében elterülő Falu-réten a májusi és az augusztusi kaszálás, valamint a szárzúzás és a felhagyás hatásait vizsgáltuk a növényközösségekre. A cönológiai felvételezések azt mutatják, hogy már három éves kezelés jelentős hatással van a fajszámra és a fajösszetételre, valamint a növényzet magasságára. A fajszám fenntartásának szempontjából az augusztusi kaszálás tűnik a legmegfelelőbb kezeléstípusnak, viszont hosszú távon a kezelés mozaikos alkalmazása is elképzelhető.
Az anyai ösztön megnyilvánulásának etológiai vonatkozásai a Magyar Szürke szarvasmarha legeltetésekor
Authors: Halász András , Nagy Géza
Published: October 2023

Magyar Szürke szarvasmarha viselkedését 3 szezonon keresztül vizsgáltuk. A zavarástól mentes megfigyelés során az állatok természetes viselkedésformákat mutattak, melyek közül a táplálékfelvevő- és a szociális viselkedésjegyek fordultak elő a leggyakrabban. A fajta jó borjúnevelő képessége jól öröklődik, ezért anyai vonalnak kiváló. Ezt az anyai ösztönt, borjúnevelő képességet figyeltük meg természetes körülmények között a Hortobágyon. Megállapítottuk, hogy a szociális viselkedésformák közül a figyelés, a komfort-viselkedés (vakaródzás) és a szoptatás fordul elő a leggyakrabban.
Természetes és telepített homoki gyepek vegetációja és biomassza-vizsgálatai kisalföldi mintaterületeken
Authors: Pápay Gergely , Szabó Gábor , Szőke Péter , Zimmermann Zita , Fűrész Attila , Péter Norbert , Penksza Károly
Published: October 2023

Vizsgálatunkban két eltérő típusú nyílt természetes homokpusztagyep és élőhely-rekonstrukció során telepített gyepek vegetációját és biomassza-produkcióját hasonlítottuk össze kisalföldi katonai mintaterületeken (Gönyű és Győrszentiván). A vizsgált természetes nyílt gyepekben az uralkodó faj a Festuca vaginata volt, a záródó gyepekben pedig a Festuca rupicola dominált, de mellette a F. javorkae is előfordult. Minden mintaterületen és vegetáció típusban 6-6 db cönológia felvételt és 50×50 cm-es kvadrátban biomassza-mintákat vettünk. A mintaterületek közötti eltéréseket a variációs koefficiens (CV%) és egyutas ANOVA segítségével elemeztük, diverzitási értéket számoltunk. A cönológiai felvételekben lévő adatstruktúrát a nem metrikus többdimenziós skálázás (nmds) ordináció segítségével a Bray-Curtis távolságindexek felhasználásával elemeztük. A nyílt homoki gyepek Festucetum vaginatae típusaiban a legfajgazdagabb az eredeti állomány volt, amihez már hasonlóvá vált a vizsgálat 5 éve alatt a vetett és a spontán gyepesedő vegetáció. Az égetett állományok fajkészlete szegényebb volt, és a diverzitási értékek is alacsonyabbak voltak. A Festuca rupicola dominálta gyep fajszáma és a diverzitási értékei is magasabbak voltak az eltelt időszak alatt. A biomassza értékek tekintetében is a záródó Festuca rupicola gyepek mutattak nagyobb értékeket, és a fajösszetétel tekintetében is gyepgazdálkodási szempontból fontos fajok nagyobb arányban fordultak elő. A vizsgált területeken a restaurációs munkák természetvédelmi és gyepgazdálkodási szempontból is sikeresnek mondhatók.
Parádóhuta melletti cserjeirtott mintaterületen kialakult gyep növényzetének változása vadrágás hatására 2012 és 2019 között
Authors: Pápay Gergely , Wichmann Barnabás , Penksza Károly
Published: October 2023

A természetvédelmi kezelések alkalmával a hegyi réteken leginkább a cserjésedés visszaszorítása a cél. E feladatot 2012-ben több Parádóhuta melletti gyepfolton a Bükki Nemzeti Park Igazgatóság látta el. A vizsgált foltok közül a mintaterületünkön 2012 óta viszont nem történt beavatkozás, a vegetáció kialakításáért és a benne történő változásért kizárólag a vadak a felelősek. A cönológiai vizsgálatokat 2×2 m-es kvadrátokban végeztük, ahol a fajok borítási értékei lettek megadva. A vegetációs adatokat klaszteranalízis és detrendált korreszpondencia-elemzés (DCA) alkalmazásával értékeltük. A mintaterületen csak a vadrágásnak köszönhetően 6 éven keresztül (2012-2017) a természetes fajösszetételű vegetáció alakult ki. Ez alatt az időszak alatt a fásszárú fajok nem váltak dominánssá, mint az várható lett volna, hanem stagnált, sőt egyes pontokon jelentősen csökkent a borításuk. Itt a magára hagyott területen potenciálisan a cserjésedés által veszélyeztetett gyeptársulásokban a nagytestű vadak szabályozták a fásszárú fajok borítását, ezzel jelentős szerepet játszhattak a természetközeli állapotok fenntartásában. Az utolsó két évben (2018-2019) jelentős változás történt. 2018-ban közel 10 ha-on cserjeirtást végeztek, így a vadállomány „legelő” területe több, mint a kétszeresére nőtt. A vadállomány ekkor már a kiterjedt területen nem tudta visszaszorítani a cserjésedést. 2019-re az évelő lágyszárúak fajösszetétele nem változott jelentősen, de a borításuk jelentős mértékben csökkent, és a cserjék törtek előre. 2018-ig az inváziós fajok (I) borítása viszonylag állandónak mondható, a 2019-es évben viszont a borításuk növekedni kezdett. A gyep diverzitási értéke is csökkent a 2019-es évre. A vadhatás elmaradásával a gyep fajösszetéte, ha még nem is változott jelentős mértékben, de a borítási értékek jól jelzik, hogy a becserjésedés erősödni fog, és várható, hogy a lágyszárú fajok nagy része is vissza fog szorulni.
Cönológiai adatok kisalföldi és csallóközi homoki mintaterületek vegetációjának ismeretéhez
Authors: Péter Norbert , Pápay Gergely , Stilling Ferenc , Szőke Péter , Lisztes-Szabó Zsuzsa , Penksza Károly
Published: October 2023

Vizsgálatunkat nyílt és záródó, homoki sztyepprétekhez tartozó gyepek állományaiban végeztük a Kisalföldön (Győrszentiván, Gönyű) és Csallóközben (Čenkov). A vizsgált természetes nyílt gyepekben az uralkodó faj a Festuca vaginata volt, a záródó gyepekben pedig a F. rupicola dominált. A csallóközi mintaterületen F. javorkae alkotta gyepet is el tudtunk különíteni. A győrszentiváni állományok a gyeprestaurációs munkának köszönhetően maradtak meg, regenerálódtak. Minden mintaterületen és vegetáció típusban 6-6 db cönológiai felvételt készítettünk 2×2 m-es kvadrátok használatával. A F. rupicola dominálta gyep fajszáma és a diverzitás értékei is magasabbak voltak; a F. vaginata gyeptípusok hasonló fajösszetétellel és diverzitás értékkel rendelkeztek. A F. javorkae gyep diverzitása volt a legkisebb, de bizonyos fajok csak ebben a vegetációban jelentek meg. Új eredmény, hogy a potenciálisan csak a Kárpát-medencében előforduló bennszülött faj állományát el lehetett különíteni, és cönoszisztematikai szempontból is eltérést mutatott. A nyílt gyepekben, valamint a F. javorkae gyepben is a Festucion vaginatae elemek domináltak. A Festucetalia valesiacae és a Festuco-Brometea elemek a homoki sztyeprétben fordultak elő nagy arányban. Új eredmény, hogy a F. wagneri, a pannon homokpuszták bennszülött, domináns, társulásképző faja nem csak a Duna-Tisza közén, hanem a vizsgált területen is megtalálható. A győrszentiváni F. vaginata gyep fajösszetétele és diverzitás értékei alapján a restaurációs munkák természetvédelmi és gyepgazdálkodási szempontból is sikeresnek mondhatók.
Ősgyepek nevezéktana és elterjedése
Authors: Tasi Julianna , Penksza Károly , Halász András
Published: October 2023

Gyepes szakmai körökben már régóta megfogalmazódott a kérdés: mely ÁNÉR (Általános Nemzeti Élőhely-osztályozási Rendszer) élőhelytípusok vagy gyeptársulások tekintendők ősgyepnek? Milyen szakirodalom adja meg ezeket?
Correlation between the diversity and mowing in cleared grassland areas in the Börzsöny mountains
Authors: Feher Zsofia , Zachar Zalan
Published: October 2023

Due to changing land use, traditionally managed grasslands are rarely seen This is an unfortunate fact as regular mowing and foraging are the primary tools of maintaining these areas. These methods are of high importance in terms of nature conservation management, by affecting the successive processes. Natural disturbances are part of the ecological systems, and the majority of meadows and hayfields of high nature conservation value can only be preserved through management. By means of nature conservation treatments, the number of grasslands species can be increased and various accompanying species can be introduced.
NATIONALITY AND HEROISM IN ANCIENT DASTANS
Authors:   A.K.Кussayinov Eurasian humanities institute, Alimbayev Aslan
Published: October 2023

The article tells about peacefulness, war and heroism. Since the creation of the world, the struggle for survival is a continuous process. The strong win, the weak lose. This is a struggle that people will always fight as long as they exist. It is not surprising that the worlds that are now on the verge of disappearing from the earth can eventually flourish and revive, or that the world that is flourishing today will disappear without a trace tomorrow. What determines existence or absence, victory or defeat, is a war, an arms race, etc. In the works carved in stone, you can find answers to questions about the reasons for the outbreak of the war, about why it was waged, about what they wanted to save. We see that we also need to fight to thrive and become a giant empire. In the inscriptions carved on the eternal stone, we see the best examples of the victory of a country that won the war, as the losers won the war. The Creator settled humanity on earth, divided the earth and created different languages, skin color, eyes, hair, so that they would not resemble each other. And humanity began to build states on the basis of these divisions. When the strong, who believed in their strength, realized that someone else's land was more vast and fertile, they had a desire to seize, so they learned to create weapons to destroy those who looked like them, and over time these weapons became even scarier, even more ruthless. The article concluded that there were wars in order to expand the land, unlimited power. The consequences led to the fact that the countries became enemies and fought.
THE IMAGE OF THE CITY IN MODERN KAZAKH POETRY
Authors:   A.K. Кussayinov Eurasian humanities institute, Amangazykyzy Moldir , Orazbek Maktagul ,   L.N.Gumilyov Eurasian National University
Published: October 2023

The article analyzes poems about the city in modern Kazakh poetry. The purpose of the research is to identify the specifics of the image of the city in a work of art, to consolidate the concepts of «Almaty text», «Astana text», «Almaty night», «morning of Astana», «city girl», «street lights», etc. in Kazakh literary studies by analyzing the works written on the theme of the city in modern Kazakh literature. The methodological basis of the research is the work of scientists Y.M. Lotman, V.N. Toporov, S.P. Gurin, V.V. Ivanov, N.V. Schmidt, V.G. Ilyina et al., who analyzed the urban text. The definition of the concept of «urban text» is systematized and presented. The poems of G. Zhailybai, D. Kapuly and A. Fayzolla devoted to the theme of the city were taken as the object of research. During the analysis of poems written about the city, the peculiarities of the perception of the city by poets were revealed. In the process of identifying intertextual elements in literary texts (reminiscence, allusion), the authors confirmed the hypothesis of the study «The history of any city is connected with the name of a particular person, with historical events». Also, the poets' feelings towards the city (alienation, loneliness, getting used to the city, etc.) were illustrated by examples from works of art. The methods of structural-semantic, intertextual, hermeneutic research were used in the course of the study in order to identify and describe the features of the «urban text» in modern Kazakh poetry. The results obtained on the basis of the study can be used as additional educational material in preparation for lectures and practical classes in the disciplines of «Theory of Literature», «Modern Kazakh literature» taught at universities.
THE CONCEPT OF ARCHETYPE IN LITERATURE AND JUNG'S THEORIES
Authors:   Аcademician E.A. Buketov Karaganda University, Zharylgapov Zhansaya , Syzdykova Bibi ,   Аcademician E.A. Buketov Karaganda University
Published: October 2023

Many thinkers of the twentieth century came to the conclusion that world culture does not have a common history, the content and meaning of each historical and cultural era cannot be borrowed from each other, nor can they be included. This conclusion opened an appeal to the study of traditional culture in the formation of a new culture of Kazakh literature. Along the way, the Masters of the word sought a new, global perception of the world through psychology, philosophy and mythology, and all directions became the prototype of the inner world. Any phenomenon in the universe, an emerging discovery, will also have an original origin. What we call the original is the origin of all creation on the planet, it is an archetype. In the article, the formation and entry of the concept of "archetype" into scientific circulation was associated with the name of the Swedish scientist Carl Gustav Jung and special attention was paid to the scientist's theory of archetypes. A brief description of the scientist's concepts of "personal unconscious", "collective unconscious" and archetypes "mother", "child", "shadow", "animus" and "Anima", "wise old man" was given. At the same time, attention is paid to the important opinions of both scientists before and after K. G. Jung about the origin of the term" archetype", and there is a desire to consider its use in literature from the point of view of various studies and concepts.
HUMOR AND SATIRE IN THE PROSE OF DULAT ISABEKOV (based on the story "The Marriage of Bonaparte")
Authors:   Suleiman Demirel University, Kerimbekova Bayan
Published: October 2023

In this article, author draws attention to the works, the level of research and the special writing style of the outstanding Kazakhstani writer Dulat Isabekov, and also considers his works on describing the character of a person in the author's prose, making references to different opinions. Author widely considers studies on the work of D.Isabekov an assessment of the level of research carried out, while answering the question how to approach the study of his work. To do this, the author focuses on humor and satire in the story "The Marriage of Bonaparte" by the writer and playwright D. Isabekov. In more detail, a theoretical analysis is carried out of how the author describes and reveals the soul, character and nature of a person by using humor and satire. In this regard, the relevance of the article is clear. The purpose of the study is to give examples and determine the potential for revealing characters through humor and satire. The author of the article shows examples how the purpose of humor is not only to make the reader laugh, but often has an important message in it. The article clearly reveals how different the characters of D. Isabekov are from each other and how the psychology of the people can be seen in them. The methodological and theoretical foundations of the study were determined by methodological principles, from a philological point of view in the field of scientific and theoretical research and literary criticism, they were based on the definitions of humor, satire, the satirical image and the principles of authorship. The practical meaning of the work is significant for researchers and students of philology.
«PANCHATANTRA», «KALILA AND DIMNA» AND THE KAZAKH EXAMPLE: PLOT AND TRANSFORMATION
Authors:   L.N.Gumilyov Eurasian National University, Omarov Bauyrzhan
Published: October 2023

The current work considers the issues of defining the storyline of the example of the most prominent representative of Kazakh poetry Maylikozha Sultankozhauly «Anqau men Qu» and the plot of «Panchatantra» and «Kalila and Dimna». The ancient Indian literary monument – «Panchatantra» is first reflected, from which the literary relic of the Arab world is transferred to «Kalila and Dimna», the analysis of the plot development, which spread to Asian countries, including the work of the Masters of the word of Central Asia, is carried out. The author emphasizes the fact that Mailikozha, who sang several examples and sagas based on Eastern legends and added them to the treasury of our literature, showed the skill of creating a new work on the basis of an ancient plot. It is important to consider the artistic techniques the poet used in the process of singing in the form of an example using the final plot. The features of the transformation of fable adapted to the Kazakh land are scientifically analyzed. In the process of analyzing «Anqau men Qu» attention was paid to the demonstration of the poetic transformation of the plot, which continued from ancient times. The artistic level of the work, character conflicts, and the system of images were also analyzed. The current work consiers the example of Maylikozha, which is rooted in «Panchatantra» and «Kalila and Dimna», was considered in detail as a reflection of the deep historical ties of Kazakh literature.
SOME SCIENTIFIC AND THEORETICAL ISSUES OF ESTH-FOLKLOROISTICS
Authors:   L.N.Gumilyov Eurasian National University, Sagynadin Gulnaz
Published: October 2023

Esth-folkloroistics is one of the structural branches of integrative folklore studies. It provides for the re-artistic reproduction of aesthetic objects within the framework of the art of speech. The wide range of research possibilities of folklore as a source of integrative science today and the dynamics of integrative justifications in the art of speech led to the formation of this term. Therefore, the presentation of a new scientific and methodological concept of national-level esth-folkloroistics studies will be one of the most innovative and relevant synergistic studies in accordance with modern trends in the humanitarian sphere. At the same time, attention should be paid to a number of topical issues: identification and systematization of types of folklorism; consideration of the level of folklorization of literary works. In particular, the problem of the National Art of speech is the disclosure of the theoretical nature of the "feedback" built on the relationship "written literature –oral literature"; the formulation of the concept of "initiatory environment". To demonstrate the possibility of connecting the concepts of initiative creative –author's oral literature with the discussion of foreign experiences; to propose innovative ways of teaching the theory of esth-folkloroistics based on modern concepts ofeducation. The implementation of such tasks will form the basis for the formation of the scientific theoretical status of esth-folkloroistics in the national scientific system, with the definition of qualitative integration value-content, and not quantitative indicators of folklore.
THE IMAGE OF KHANS, SULTANS AND HEROES IN THE DRAMATIC WORKS OF RAHIMZHAN OTARBAYEV
Authors:   University Shakarim, Toxambayeva Aiman , Kadyrov Aivar ,   University Shakarim, Kabyshev Talgat ,   University Shakarim
Published: October 2023

The purpose of the article is to consider the question of the stylistic specifics of the writer Rakhimzhan Otarbayev's work, the specifics of the writer's image, his place in modern prose, traditions and novelties. The main idea of the scientific work is to show by examples the features of the image of khans, sultans and heroes in the dramatic works of Rakhimzhan Otarbayev. The scientific and practical significance of the work lies in the fact that the article comprehensively analyzes the creative heritage of Rakhimzhan Otarbayev. The methodological basis of the research is the philosophical and literary studies of literary scholars A.A. Belikh, H.G. Gadamer, E.I. Dibrova, I.D. Ermakov, L.V. Karasev, G.K. Kotkov, E.M. Luludova, V.P. Rudnev and others. The main result of the research work is a scientific analysis of the creative heritage of Rakhimzhan Otarbayev, the artistry and historicity of the writer's works on concrete examples. It can be said that the artistic world of Rakhimzhan Otarbayev is more peculiar than the artistic worlds of his contemporaries. Each time the reader sees images embodying the author's idea and presents the content of the novels in the form of a film. The main purpose of the writer's works of fiction is to show the future of man and society. These goals awaken the consciousness of the person reading each work and give spiritual wealth. Man is our ancestors, in particular, Beybarys, Makhambet, written by Otarbayev. And society is the environment in which these figures lived. And the knowledge and horizons of the next generation, the banner of the country of tomorrow, nourishes and nourishes people's lives. The research work uses methods of comparative analysis, systematization, generalization, and conclusion. The practical significance of the conclusions of the work is that this article can be used as an additional educational material in preparation for lectures and seminars on the cycle of literary disciplines in universities.
SCIENTIFIC AND THEORETICAL FOUNDATIONS OF TEACHING M. AUEZOV'S STORIES
Authors:   S.Amanzholov East Kazakhstan University, Azatbakyt Ainur , Kartayeva Aizhan ,   S.Amanzholov East Kazakhstan University, Tamaev Alpysbai ,   Abai Kazakh National Pedagogical University
Published: October 2023

The article deals with the nature of the study of the stories of M.O Auezov, a thinker, an artist, not only in Kazakh literature, but in all human literature. It is said that the author's stories are known to the world community and are a valuable resource of our literature. Noting the relevance of the study of M. Auezov's stories in the Kazakh literary criticism, the author mentions several scholars who study the stories of writers. On the basis of scientific work, M. Auezov's stories are considered as a scientific object. The article also analyzes the works, conclusions and views of scholars who have studied the stories of the writer. The author refers to the period of research of the writer's stories, refers to the conclusions of scholars who classified the ethnographic features of M. Auezov's stories in terms of: psychology, image system, dialogic nature in the text, mythology in the writer's stories, landscape, genre research and the writer's first prose works. Considering the findings of these scientists, the analysis of the writer's stories proves the relevance and importance. In the process of comparing and classifying concepts, the author clearly expresses his opinion. The study of M. Auezov is one of the most important aspects of Kazakh literary criticism. After all, by studying the writer, we can draw conclusions about the artistic pursuits of Kazakh literature of that period. And through the works of scientists who have studied the heritage of the writer, we can recognize the personality and creativity of the writer. Therefore, it is clear that the two processes that develop from each other have a great impact on the study of Kazakh literature. Therefore, the author concludes that in modern Kazakh literary criticism the importance of work to understand the artistic presumption of the writer's work has increased and the need for research.
Sistema de produção alternativa de tomate (Solanum lycopersicum L.) com substrato de fibra de coco na Região Amazônica
Authors: Sena Welliton de Lima , Lélis Alexandre da Trindade , Costa Gabriela Gomes , Palma Márcia Cristina Melo Monte , Veloso Samara Valena , Medeiros José Gilberto Sousa , Da Silva Félix Lelis , Da Silva André Luiz Pereira
Published: October 2023

O consumo de tomate é elevado no Brasil, sendo a segunda hortaliça mais importante. No entanto, a condução do tomateiro é desafiadora devido à sua suscetibilidade a pragas e doenças, além da necessidade de diversos cuidados culturais, resultando em riscos econômicos. No estado do Pará, a produção de tomate ainda é incipiente, dependendo principalmente de suprimentos de outras regiões do país. Nesse contexto, os sistemas hidropônicos, surgem como uma abordagem que busca possibilitar a produção de tomate de forma permanente. O cultivo sem solo, especialmente a hidroponia, tem sido adotado em regiões de cultivo protegido para superar problemas fitossanitários e nutricionais, proporcionando maior controle do sistema radicular e benefícios como colheita uniforme, eficiência no uso da água e melhoria no controle de fatores durante o ciclo produtivo. Nesse sentido, o presente estudo teve como objetivo avaliar o desenvolvimento e a produção do tomateiro em sistema hidropônico em vasos, buscando desmistificar a ideia de que a produção de tomate é inviável devido às condições climáticas da Região Norte. Para tanto, foi adaptado o cultivo de tomate em sistema hidroponico, em vaso com uso de substrato de fibra de coco, em dois tratamentos, sendo o tratamento 1, condução de 1 planta por vaso e o sistema 2, condução de 2 plantas por vaso, cada vaso foi considerado uma parcela experimental. Os resultados demostraram que o sistema é viável para a produção de tomate na região e que o uso de duas plantas por vaso pode ser utilizado como estratégia para aumentar a produtividade.
Gestión pública y su influencia en la satisfacción del usuario del Gobierno Autónomo Descentralizado del Municipio Portoviejo, provincia de Manabí.
Authors: Pico-Caballero Gabriela Beatriz , Linzán-Saltos María Fernanda
Published: October 2023

El objetivo de esta investigación fue evaluar la gestión pública del Gobierno Autónomo Descentralizado (GAD) del Municipio de Portoviejo, y con ello determinar el impacto en la satisfacción de los ciudadanos. En la investigación se destacó la evolución de la administración pública hacia modelos más eficientes y participativos, por lo que es muy importante una gestión efectiva para responder a las necesidades de la población. La metodología adoptada fue cuantitativa y descriptiva, se utilizaron encuestas con una escala de Likert que exploraron la percepción de los ciudadanos sobre la gestión municipal. Se aplicaron 15 preguntas agrupadas en cinco categorías: efectividad y eficiencia en la gestión, comunicación y atención al cliente, transparencia y participación ciudadana, servicios generales y satisfacción general. Los resultados mostraron una percepción variada en la población. El 42% percibió mejoras en la gestión, aunque un 25% no observó cambios significativos. La administración eficiente de los recursos y la atención individualizada de los funcionarios fueron áreas de preocupación. Se evidenció una participación ciudadana limitada y la necesidad de mejorar la calidad de los servicios. Las conclusiones resaltan la importancia de abordar estas áreas para mejorar la gestión municipal y garantizar la satisfacción de la comunidad. Mejorar la administración de recursos, fomentar la participación ciudadana y evaluar continuamente el desempeño son esenciales para un gobierno local más eficiente y centrado en el ciudadano.
Evaluation of Biogenic substances concentrations in Kulpė river
Authors:   Šiaulių valstybinė kolegija / Higher Education Institution, Lithuania, Mikelinskas Karolis , Petraškienė Violeta ,   Šiaulių valstybinė kolegija / Higher Education Institution, Lithuania
Published: October 2023

The objective of the article is to determine the variation in the concentration of biogenic substances in the Kulpė river. The theoretical part of this article reviews the division of Lithuanian surface waters into river basin districts and their ecological status. The damage caused to surface waters by the main groups of anthropogenic pollution, as well as preventive pollution reduction measures, is summarised, and the methodology of the study of the surface water is analysed. The samples of the Kulpė River were taken twice on 04/03/2023 and 04/25/2023 in order to determine the change in substances concentration. Sampling sites were selected based on the geographical location of the river, surrounding objects and river flow. During the study of river waters, the following indicators were determined: nitrates (NO3-N, mg/l N), ammonium nitrogen (NH4-N, mg/l N), total nitrogen (Nb, mg/l), phosphate phosphorus (PO4-P, mg/l P), total phosphorus (Pb, mg/l). According to the studied biogenic substances, the worst results were obtained in the northern part of the city of Šiauliai. The concentration level of the ammonium nitrogen reached a bad ecological status in the river sources and the central part of the city. Keywords: biogenic substances, anthropogenic pollution, surface water, Kulpė river.
Loss of Forest Ecosystem due to Refugee Settlement: An Analysis of Underlying Causes at Bugoma Central Forest Reserve in Kyangwali Sub-Country, Kikuube District, Western Uganda
Authors: Kusuro Michael , Odong Ochan Denis , Rusoke Taddeo
Published: October 2023

Refugees who are settled around Bugoma Central Forest Reserve in Kyangwali Sub-County, Kikuube District have influenced the conservation and protection of the forest ecosystem. Adopting a cross-section research design, 265 respondents from Kyangwali Sub-County, Kikuube District were involved in the study using a questionnaire survey. Findings revealed an increase in charcoal burning by 26.4% and an increase in the cultivation of crops in Bugoma Central Forest Reserve by 19.6%. These activities are responsible for increasing vegetation cover within Bugoma CFR. There is increasing stone quarrying at 38.5% and agricultural intensification in some catchment areas (41.8%) within the Bugoma Central Forest Reserve. There is increasing forest degradation in Bugoma Central Forest Reserve by refugees. The Government of Uganda should enforce strict rules when resettling refugees to ensure that they don’t encroach on the forest reserves near their settlement.
A Study on Pharmacological Evaluation of Diuretic Activity of Tinospora cordifolia Stem Ethanolic Extract
Authors: Ghori Syed Safiullah , Zaidi Syeda Seema , Aamer Mohammed Sufian , Fatima Daraksha , Hannan Abdul
Published: October 2023

This study aimed to assess the diuretic effects of Tinospora cordifolia stem ethanolic extract in Swiss Albino Rats. The administration of the higher dose (200 mg/kg) of the ethanolic extract derived from the stem part of Tinospora cordifolia resulted in a significant increase in diuresis during the 6th hour, with a measured output of 1.93 + 1.21ml, compared to the control group (0.38+ 0.12 ml). This effect was also compared to the reference standard, furosemide, which produced an output of 2.45 + 1.12ml (p < 0.05). Similarly, the higher dose (400 mg/kg) of Tinospora cordifolia stem extract demonstrated significant diuretic activity (2.70 + 1.15 ml) compared to the control group (1.14 + 0.09 ml) (p < 0.05). The increase in urine output was statistically significant (p < 0.01). The study also analysed the impact of furosemide (10 mg/kg) and Tinospora cordifolia extracts at doses of 200 mg/kg and 400 mg/kg on the excretion of electrolytes (Na+ and K+) in the 6-hour urine samples. The pH of the urine samples following treatment with Tinospora cordifolia stem extract at doses of 200 mg/kg and 400 mg/kg was measured to be 5.48 and 6.79, respectively. The results obtained in this study provide a quantitative basis for explaining the diuretic activity of Tinospora cordifolia. The extract displayed notable diuretic activity, thus supporting its traditional use as a diuretic in ethno-pharmacology. Further investigations, including phytochemical and pharmacodynamic studies, are necessary to identify the active constituents responsible for this activity and to understand the exact mechanism of the diuretic effect exhibited by the aqueous extract of Tinospora cordifolia.
El periodismo veracruzano entre la digitalización y automatización en los medios
Authors: Aguirre Gamboa Patricia del Carmen , Anaya Avila María del Pilar , Laurencio Meza Rossy Lorena
Published: October 2023

La presente investigación describe el quehacer periodístico de la voz de sus hacedores, tiene como soporte teórico las representaciones sociales, con la finalidad de explicar las configuraciones que los profesionales del periodismo tienen en relación con su quehacer cotidiano. Como individuo se desea recibir información veraz, objetiva, fundamentada a través de la pluralidad de fuentes que permitan el conocimiento pleno de una noticia o un suceso. La inmediatez con la que se dan a conocer las noticias ha transformado el periodismo, las prácticas y hábitos periodísticos, por tal motivo el objetivo de la investigación fue describir la percepción, el alcance y las limitaciones que tiene el campo periodístico en la era de la digitalización y automatización de los medios. La metodología para el abordaje de la investigación fue cualitativa aplicada a 40 periodistas veracruzanos de diversos medios y plataformas digitales. La técnica utilizada fue la entrevista focalizada para efectuar una indagación fidedigna y un análisis sistemático. Los hallazgos de la investigación aportan luces para abrir el camino a nuevas discusiones e interpretaciones sobre las rutinas periodísticas en el estado de Veracruz. Si bien, los medios están en una migración y adaptación constante hacia el uso de plataformas digitales poco a poco se tendrá que capacitar a los periodistas y bregar con los avances tecnológicos de hoy en día, incluyendo su capacitación hacía la digitalización y automatización en los medios de comunicación.