Reading the World: Challenging Cultural Insideness in Swedish Upper Secondary Literature Education
Authors: Bradling Björn , Lindberg Ylva 
Published: February 2025

Abstract This study sets out to challenge politically motivated reinforced insideness of Swedish upper secondary L1 literature education. It does so by highlighting transformative aims presented in the curriculum and introducing transnational literature to L1 students. Theoretically, categories of insideness (Relph, 2016) and the pedagogical idea of transformative learning (Mezirow, 1994; 2003; 2006) are used to analyse the material, which consists of 28 student reflections on transformative phrasing used in the curriculum and on two transnational short stories. Methodologically the study is based on participatory research which is concretised through a focus group interview with school librarians. The interview was part of preparing for the intervention in the students’ L1 classroom. The material was thematically analysed (Braun & Clarke, 2006; Braun, Clarke & Hayfield, 2019) using the categories of vicarious, empathetic, and existential insideness (Relph, 2016).The results show how students’ insideness is revealed and challenged by the use of transnational literature. Literature which challenge the students’ expectations and frames of reference can add to a more multiperspectivist understanding of the world. However, for this transformation to occur it is necessary for the reader to recognize aspects of oneself in the literary work. Moreover, scaffolding teaching practices, including subject-specific language such as the conceptual apparatus of cultural insideness, are crucial to support transnational reading as a transformative learning practice. L1 literature education can become a window to the world, but only if it includes aspects of recognition. To know a there you have to know a here and vice versa.
Resumen Este estudio se propone cuestionar el sentido de pertenencia cultural (insideness) reforzado políticamente en la enseñanza de la literatura de L1 (lengua materna) en la educación secundaria superior sueca. Lo hace destacando los objetivos transformadores presentados en el currículo e introduciendo literatura transnacional a los estudiantes de L1. Teóricamente, se utilizan las categorías de sentido de pertenencia cultural (Relph, 2016) y la idea pedagógica del aprendizaje transformador (Mezirow, 1994; 2003; 2006) para analizar el material, que consiste en 28 reflexiones de los estudiantes sobre el lenguaje transformador utilizado en el currículo y sobre dos relatos cortos transnacionales. Metodológicamente, el estudio se basa en la investigación participativa, que se concretiza a través de una entrevista en grupo focal con bibliotecarios escolares. La entrevista fue parte de la preparación para la intervención en el aula de L1 de los estudiantes. El material fue analizado temáticamente (Braun & Clarke, 2006; 2019) utilizando las categorías de sentido de pertenencia vicario, empático y existencial (Relph, 2016). Los resultados muestran cómo el sentido de pertenencia cultural de los estudiantes se revela y se desafía mediante el uso de literatura transnacional. La literatura que desafía las expectativas y marcos de referencia de los estudiantes puede contribuir a una comprensión multiperspectivista del mundo. Sin embargo, para que ocurra esta transformación es necesario que el lector reconozca aspectos de sí mismo en la obra literaria. Además, las prácticas docentes que incluyen un andamiaje pedagógico, como el uso de lenguaje específico del tema, como el aparato conceptual del sentido de pertenencia, cultural son cruciales para apoyar la lectura transnacional como práctica de aprendizaje transformador. La enseñanza de la literatura de L1 puede convertirse en una ventana al mundo, pero solo si incluye aspectos de reconocimiento. Para conocer un "allí", hay que conocer un "aquí" y viceversa.
Resum Aquest estudi pretén desafiar el reforç del sentit de pertinença (insideness) cultural motivat políticament en l’educació literària de l'assignatura L1 en el batxillerat suec. Ho fa destacant els objectius transformadors presentats en el currículum i introduint literatura transnacional als estudiants de L1. Teòricament, s'utilitzen les categories sentit de pertinença (Relph, 2016) i la idea pedagògica de l'aprenentatge transformador (Mezirow, 1994; 2003; 2006) per analitzar el material, que consisteix en 28 reflexions d'estudiants sobre el llenguatge transformador utilitzat en el currículum i en dos relats curts transnacionals. Metodològicament, l'estudi es basa en la investigació participativa, concretada en una entrevista amb un grup de discussió format per bibliotecaris escolars. L'entrevista va ser part de la preparació per a la intervenció a l'aula de L1 dels estudiants. El material va ser analitzat temàticament (Braun & Clarke, 2006; 2019) utilitzant les categories de sentit de pertinença vicari, empàtic i existencial (Relph, 2016).Els resultats mostren com es revela i es qüestiona sentit de pertinença dels estudiants a través de l'ús de la literatura transnacional. La literatura que desafia les expectatives i marcs de referència dels estudiants pot contribuir a una comprensió més multiperspectivista del món. No obstant això, perquè es produïsca aquesta transformació és necessari que el lector reconega aspectes d'ell mateix en l'obra literària. A més, les pràctiques d'ensenyament amb suport, incloent-hi el llenguatge específic de la matèria, com ara l'aparell conceptual del sentit de pertinença cultural, són crucials per a recolzar la lectura transnacional com a pràctica d'aprenentatge transformador. L'educació literària de L1 pot convertir-se en una finestra al món, però només si inclou aspectes de reconeixement. Per a conéixer un “allí” cal conéixer un “ací” i viceversa.