bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Statybų sektoriaus smulkių ir vidutinių įmonių ateities e. vizija: e. verslo perspektyva
Authors: Gudauskas Renaldas , Gatautis Rimantas , Vitkauskaitė Elena
Published: January 2019

Europos Komisijos finansuojamo e-NVISION projekto tikslas – sukurti naujovišką e. verslo platformą smulkioms ir vidutinio dydžio įmonėms, sudarant joms sąlygas modeliuoti ir pritaikyti savo organizacijose konkrečius e. verslo scenarijus, kurie tenkintų vartotojų ir tiekėjų poreikius. Straipsnyje nagrinėjamas šių scenarijų įgyvendinimas, grindžiamas sprendimais, integruojančiais partnerių reikalavimus atitinkančias paslaugas. Laikomasi į paslaugas orientuotos sprendimų architektūros kūrimo principo, įvertinančio teisinius, ekonominius ir socialinius veiksnius, lemiančius tokio pobūdžio paslaugų įgyvendinimą. Kuriami technologiniai sprendimai siekti bendro tikslo – paskatinti smulkių ir vidutinių įmonių, ypač naujų šalių narių įmonių, dalyvavimą Europos Sąjungos ateities e. verslo scenarijuose.SMEs in construction sector: future business scenariosRenaldas Gudauskas, Rimantas Gatautis, Elena Vitkauskaitė
SummaryFuture business in Europe will be conducted through flexible networks of interdependent organizations. It will be global, open and collaborative, dynamic and adoptive, frictionless and consistent. Information communication technologies (ICT) will be one of the essential presuppositions for successful business development. All industries will be affected by such kind transformations and construction sector is not an exception.Problem: e-Business use in construction sector is very limited comparing with other industries analysed in e-Business W@tch (2005). Most of companies prefer reactive activities to active ones in terms of ICT use. Such situation might be explained by particularities of services provided and construction processes and by slow penetration of ICT in sector there dominates SMEs. The main objective of EU funded project e-NVISION is the development and validation of an innovative e-Business platform enabling Construction SMEs to model and adapt particular business scenarios; to integrate all their enterprise applications and to incorporate legal, economical, social and cultural services, with the final goal of facilitating their participation in the Future European e-Business Scenario.The aim: to identify most important internal processes of construction SMEs and to evaluate possibilities to use ICT to optimise those processes.
Viešosios bibliotekos ir vertė: Norvegijos viešųjų paslaugų vertinimo tyrimas
Authors: Aabø Svanhild
Published: January 2019

Ðiandien daugelis vieðøjø bibliotekø susiduria su spaudimu pateisinti joms skiriamas biudþeto lëðas, árodant jø vertæ bei socialiná, ðvieèiamàjá, taip pat ekonominá poveiká individams ir bendruomenëms. Ðiame straipsnyje pristatomas Norvegijos vieðøjø bibliotekø vertës tyrimas, kurá atliekant vieðosioms paslaugoms tirti buvo taikyti ekonominiai modeliai. Vieðøjø bibliotekø paslaugos ðiame tyrime traktuojamos kaip viena ið vieðøjø gërybiø, turinèiø tam tikrà socialinæ vertæ. Kadangi lëðos vieðosioms gërybëms finansuoti nëra skirstomos lygiai, vartotojai gali iðreikðti savo prioritetus, teikiamus vienai ar kitai vieðajai paslaugai. Tyrime kelti ðie pagrindiniai klausimai: Ar vieðàsias gërybes vertinantys ekonominiai modeliai gali bûti naudingai pritaikyti vieðosioms bibliotekoms? Ar ðis poþiûris á vieðàsias bibliotekas prisideda prie bibliotekininkystës ir informacijos mokslø teorijos ir metodologijos? Teorinës analizës pagrindu autorë daro iðvadà, kad ekonominiai modeliai, o ypaè sàlyginio vertinimo modelis, gali bûti taikomi siekiant iðsiaiðkinti vertæ, kurià þmonës sieja su vieðosiomis bibliotekomis. Siekiant pagrásti ðià iðvadà empiriniais duomenimis, atliktas tyrimas, kuriame dalyvavo daugiau nei 1000 bibliotekø lankytojø, taip pat respondentø, nesinaudojanèiø vieðøjø bibliotekø paslaugomis. Tyrimo atspirties situacija buvo pasirinkimas uþdaryti vieðàjà bibliotekà, jos finansavimà skiriant kitoms vieðosioms paslaugoms arba padidinant metinius mokesèius gyventojams. Tyrimo duomenimis, 94 proc. respondentø mano turintys turëti galimybæ naudotis vieðàja biblioteka savo savivaldybëje. 36 proc. respondentø sutiktø su mokesèiø padidinimu, jei ði suma bûtø skirta vietos vieðajai bibliotekai iðlaikyti. 10 proc. respondentø teigë, kad sutiktø mokëti papildomus mokesèius, skirtus bibliotekai, taèiau nurodyta suma yra per didelë. Nemaþa respondentø dalis (39 proc.) teigë, kad vieðoji biblioteka turi bûti iðlaikoma, taèiau nesutiko su tuo, kad bibliotekos iðlaikymo pagrindu galëtø bûti didinami mokesèiai. Tik 3 proc. respondentø pareiðkë, kad vieðoji biblioteka neturëtø bûti finansuojama, net jeigu jiems tai nieko nekainuotø. Taip pat 90 proc. respondentø teigë, kad ðiuo metu bibliotekoms skiriamos mokesèiø dalies nukreipimas kitoms vieðosioms paslaugoms jiem bûtø maþiau vertingas nei bibliotekø paslaugø vertë. 3 proc. respondentø sutiktø, kad vieðoji biblioteka bûtø uþdaryta, o finansavimas skirtas kitoms savivaldybës remiamoms vieðosioms paslaugoms. Remdamasi tyrimo rezultatais autorë daro esminæ iðvadà, kad Norvegijos vieðøjø bibliotekø nauda yra daug didesnë, nei kainuoja jø paslaugø iðlaikymas, ir ðá kainos ir naudos santyká vertina kaip 1:4. Kitaip tariant, gyventojai teigia ið kiekvienos mokesèiams sumokëtos kronos, skirtos vieðajai bibliotekai, gaunà keturis kartus didesnæ naudà.Public libraries and valuation: A Norwegian study applying a non-market approachSvanhild Aabø
Aukštojo mokslo institucijų įvaizdis: šališki veiksniai
Authors: Marčinskas Albinas , Gudonienė Vilija , Drūteikienė Greta
Published: January 2019

Aukðtojo mokslo sektoriuje didëjant konkurencijai ðalies viduje bei vis labiau patiriant tarptautiná spaudimà, universitetø ávaizdis ágauna lemiamà reikðmæ sëkmingai jø veiklai ar net iðlikimui. Vakarø ðaliø mokslininkai jau senokai yra nustatæ, kad universitetas yra viena ið ástaigø, kurios sëkminga veikla visiðkai priklauso nuo jos ávaizdþio, o kai kurie ðios srities tyrinëtojai teigia, jog tai bene pats vertingiausias universitetø aktyvas. Aukðtojo mokslo institucijos vis agresyviau naudojasi rinkodaros komunikacija, stengiasi pasiekti svarbiausias universitetams interesø grupes – studentus, dëstytojus, mokslininkus, partnerius, valstybines institucijas. Lietuva kol kas nepatiria pasaulyje vyraujanèiø studentø skaièiaus ir finansavimo maþëjimo tendencijø, taèiau ir mûsø ðalyje neabejotinai suvokta studentø pritraukimo ir ávaizdþio puoselëjimo svarba. Ðiame straipsnyje aptariamos bendrosios universitetø ávaizdþio formavimo teorinës áþvalgos, komunikacinio dëmens reikðmë, o teiginiai iliustruojami Vilniaus universiteto ávaizdþio pirmojo tyrimo etapo duomenimis.Higher education institution image: stakeholder approachAlbinas Marčinskas, Vilija Gudonienė, Greta Drūteikienė
SummaryThe image of a university plays the crucial role in creating a competitive advantage in the increasingly competitive and internationalising market. The image of higher education institutions is a very complex entity quite different from the image of business organizations. It is a function of universities’ marketing and other communication activities and how they are perceived by their stakeholders, it is a construct of multiple images negotiated by the receiver, formed on limited and sometimes inaccurate information. The article investigates the ideas concerning the concept of universities’ image and studies of image configuration, factors, components and impressions among the stakeholders as presented in the scholarly literature. Data of study of Vilnius University image factors among the students and the staff confirm the importance of cognitive and affective dimensions of the university image and offers some implications for the image management and communication.
Šiuolaikinės žiniasklaidos vartojimo tendencijos Estijoje
Authors: Vihalemm Peeter
Published: January 2019

Tradicinės žiniasklaidos vartojimas Estijoje pastaraisiais metais laikomas gana stabiliu. Vidutinis TV žiūrėjimo laikas ženkliai augo iki 2003 m., o po to stabilizavosi. Bendras radijo klausymosi lygis buvo gana stabilus 2000-2002 m., sumažėjo 2003-2006m., o vėliau taip pat stabilizavosi. Reguliarių laikraščių skaitytojų dalis tarp suaugusių šalies gyventojų išliko nepakitęs 2000-2002 m., šiek tiek sumažėjo 2003-2004 m., o vėliau stabilizavosi. Išaugęs žurnalų skaitymas, paskatintas naujų leidinių, formatų ir temų atsiradimo, nuo 2000 m. ėmė mažėti.Etniškumas ir išsimokslinimas išlieka svarbiais faktoriais, sąlygojančiais bendrą žiniasklaidos naudojimą šalyje, tačiau svarbiausiu reikėtų laikyti amžių. Reikšmingi skirtumai tarp amžiaus grupių yra būdingi ne tik interneto vartojimui, bet ir laikraščių ir žurnalų skaitymui, radijo klausymui bei TV žiūrėjimui. Galima teigti, jog jauniausioji amžiaus grupė yra labiausiai veikiama internetinės žiniasklaidos aplinkos ir jos konvergencijos.Current trends of media use in EstoniaPeeter Vihalemm
SummayThe Estonian landscape of traditional media over to last two to three years can be characterised as relatively stable. The average TV viewing time in Estonia increased significantly up to the year 2003 and then stabilised. The general amount of radio listening was quite stable in 2000-2002, decreased from 2003 to 2006, and has since stabilised again. The share of regular newspaper readers among Estonian adult population was quite stable in 2000-2002, slightly decreased in 2003-2004, and then stabilised again. Since the year 2000, the interest in magazine reading, initially boosted by a new variety of titles, formats, and topics, has started to decrease.Ethnicity and education remain important factors affecting general media use, but the main factor has become age. Large disparities between age groups appear not only in Internet usage but also in newspaper and magazine reading, radio listening, and TV viewing. Among the youngest age groups we can refer to an Internet-centred media environment and about media convergence.Key words: media use, traditional media, Internet, Estonia, comparative research
Naujoji žiniasklaida ir nauji redagavimo iššūkiai: Norvegijos pamokos
Authors: Skjerdal Terje S. S.
Published: January 2019

Šiame straipsnyje nušviečiama vis dažniau Norvegijoje diskutuojama naujosios žiniasklaidos kuriamų iššūkių redakcinei atsakomybei tema. Internetinių diskusijų forumai sukėlė ypač daug ginčų ir neaiškumų dėl redakcijos vaidmens. Tyrimas atskleidė, jog Norvegijos Spaudos nusiskundimų komisijos gaunamų skundų dėl internetinio turinio skaičius auga, dauguma jų pasitvirtina. Redakcijos skirtingai vertina vartotojo kuriamo turinio redagavimą Norvegijoje. Straipsnyje taip pat pristatoma skaitmeninės žiniasklaidos reglamentavimo sistema Šiaurės ir Baltijos šalyse. Dažniausiai taikomas tradicinis reglamentavimas, kurio nepakanka naujosios žiniasklaidos redakcinei atsakomybei apibrėžti. Vyraujančiame diskurse apie redakcijos kontrolės pobūdį skaitmeninėje žiniasklaidoje galima išskirti du priešingus požiūrius: “atsakingos redakcijos” diskursą ir “dalyvaujančios naujosios žiniasklaidos” diskursą. Pagaliau, žvelgiant į redakcijos skaitmeniniame amžiuje perspektyvas, galima būtų išskirti tris galimus scenarijus: silpnėjantį, stiprėjantį bei kintantį redaktoriaus vaidmenį.New media and new editorial challenges: Lessons from NorwayTerje S. Skjerdal
SummaryThis article discusses some of the challenges that the new media create for editorial responsibility in light of recent discussion in Norway. Online discussion forums in particular have caused much dispute and ambiguity as regards editorial involvement. The study shows that the Norwegian Press Complaints Commission has received an increasing number of complaints regarding online content, and that the complaints usually result in an adjudication. It is shown that Norwegian editors have diverse attitudes towards the question of pre-moderation or post-moderation of user-generated content. The study further contains an overview and discussion of media regulation in the Nordic-Baltic countries in relation to the digital media. The regulations are generally traditional in their focus and are insufficient to clarify questions of editorial responsibility of the new media. In terms of the dispute over editorial control in the digital media, two contradicting discourses are identified: the ‘responsible editorship’ discourse and the ‘participatory new media’ discourse. Lastly, three scenarios are drawn as regards the prospects of editorship in the digital media age: a weakened, a strengthened and a redefined role of the editor.Key words: Editorial responsibility, online discussion, code of ethics, media law, Norway, Nordic-Baltic countries
Žiniasklaidos laisvė? Žurnalistų etikos problemos Estijoje
Authors: Lauk Epp
Published: January 2019

Šiame straipsnyje nagrinėjama pokomunistinių šalių spaudos laisvė, laisvoji rinka ir egzistuojantys žurnalistų etikos kodeksai, kurių nepakanka garbingos ir etiškos žurnalistikos, prižiūrimos savireguliacinių institucijų, plėtrai. Estijos pavyzdys, kaip demokratijos ir laisvos rinkos ekonomikos modelis, atskleidžia, jog vienoje iš “laisviausių” šalių žiniasklaidos elitas, siekdamas savo interesų ir pelno, išplėtojo užgaulingą “savireguliacijos simuliaciją”. Ten, kur valstybės žiniaskaidos politika išlieka itin liberali, o pilietinės ir politinės kultūros neišplėtotos, “socialiai atsakingos” žurnalistikos modelis neveikia.Freedom for the media? Issues of journalism ethics in Estonia*Epp Lauk
SummaryThis paper argues that in the post-Communist countries freedom of the press, free market and existence of journalistic Codes of ethics are not sufficient conditions for the development of fair and ethical journalism that is guarded by a self-regulation body. The example of Estonia, a ‘model’ of the transformation to a democratic free-market economy, demonstrates that in one of the ‘freest’ of environments the media elite have developed an abusive ‘simulation of self-regulation’ to protect their self-serving interests and the pursuit of profit. Where State media policy remains extremely liberal and civic and political cultures are underdeveloped, the ‘social responsibility’ model of journalism does not work.Key words: freedom of expression, media ethics, media self-regulation, civil society, Estonia, post-Communist countries
Apie trejopą Baltijos šalių žiniasklaidos tapatybę ir jos poveikį žiniasklaidos elgsenai
Authors: Balčytienė Auksė
Published: January 2019

Šiame straipsnyje taikomas lyginamasis žiniasklaidos tyrimų aspektas ir atskleidžiama, jog Lietuvos, Latvijos ir Estijos žiniasklaida savo šalių skaitytojams siūlo įvairių informacijos pasirinkimo galimybių. Taip pat, atkreipiamas dėmesys ir į tai, kad Baltijos šalys vienos pirmųjų jaunos demokratijos valstybių sėkmingai institucionalizavo žiniasklaidos savitvarkos sistemas. Tačiau nepaisant šių pozityvių slinkčių žiniasklaidos sistemų ir turinio įvairovės link, visuomenės informavimo praktika šiame regione ne visuomet tarnauja demokratijos tikslams. Žiniasklaidos priemonės gan dažnai tarnauja politikos ar verslo interesams. Taip pat, šiame straipsnyje išvardijami iš kitų Šiaurės Europos regiono šalių žiniasklaidos sistemų „pasiskolinti“ dalykai ir aptariamos autentiškosios žurnalistikos savybės. Straipsnis užbaigiamas nuomone, jog Baltijos šalių žiniasklaida yra labai kontrastinga: čia veikia įvairialypė – tiek komercinė, tiek ir visuomenė – žiniasklaida, kurios priemonėms būdinga sava darbo logika bei taikomos žurnalistinės normos.On tripartite identity of the Baltic media and its impact on media performanceAuksė Balčytienė
SummaryThis article applies comparative analysis framework and demonstrates that media in the Baltic States offers rich news environment with diverse choices. As practice reveals, the three countries were also able (with more or less success) to institutionalize media self-regulation systems. In spite of these transformations towards democratic media, this article discloses that due to certain drawbacks (lack of internal media freedom and labile professional ideals) media performance does not always adequately serve the requirements of democracy. Very often media becomes an instrument to reach other (political or business) aspirations. In addition, the article focuses on certain aspects of media culture in the countries of the same geographic region (Baltic and Nordic countries) and identifies unique national and “imported” characteristics in the Baltic media systems and assesses their impact on media performance. Finally, it proposes that media cultures in the Baltic States represent mixed models with mainstream commercial and public service media each functioning with their own logic and professional journalistic norms.Keywords: Baltic media, Nordic media, media culture, small market, pluralism, liberalization, commercialization, professionalization
Skandinavijos investicijų vaidmuo Latvijos žiniasklaidos reintegracijoje į Šiaurės ir Vidurio Europos žiniasklaidos modelį
Authors: Dimants Ainārs
Published: January 2019

Straipsnio tikslas – trumpai apžvelgti Latvijos žiniasklaidos privatizacijos ir koncentracijos procesus, sąlygotus užsienio investicijų. Straipsnyje nagrinėjama Skandinavijos, daugiausia Švedijos, kapitalo įtaka redakciniam autonomiškumui, naujų redakcinių instrumentų įdiegimui, siekiant žurnalistikos kokybės ir profesionalumo, o taip pat tokioms žurnalistikos struktūroms, kaip: profesinės sąjungos, žurnalistų rengimas ir mokymas bei žiniasklaidos tyrimai.Straipsnyje teigiama, jog pastarųjų metų Latvijos žiniasklaidos raidą atitinka Šiaurės/Vidurio Europos arba demokratinis-korporacinis žiniasklaidos sistemos modelis, suformuluotas mokslininkų Daniel C. Hallin ir Paolo Mancini trijų žiniasklaidos modelių ir politikos koncepcijoje.The role of Scandinavian investments for the re-integration of Latvian media in the North/Central European model of media systemAinārs Dimants
SummaryThe aim of the paper is to give a brief overview about the development and concentration of Latvian media ownership since privatization, from the point of view of the impact of foreign investment. The paper examines the impact of Scandinavian, mainly Swedish, capital on editorial autonomy, on establishing editorial instruments to increase the quality and professionalism of journalism as well as on journalistic infrastructures such as professional unions, training and education and media research.The paper suggests that the North/Central European or Democratic Corporatist Model of media system described by Daniel C. Hallin and Paolo Mancini in their concept of three models of media and politics corresponds to the Latvian media development in the present and in the past.Key words: Latvian media system, models of media system, social history, history of communication, transparency of media ownership, investments, editorial autonomy, journalistic cultures, journalistic infrastructures, professional standards of journalism
Disertacija apie elektroninių informacijos išteklių valdymą Lietuvos akademinėse bibliotekose
Authors: Matkevičienė Renata
Published: January 2019

Disertation about electronic information resource management in Lithuanian academic librariesRenata Matkevičienė

span>
ISIC 2008 – Tarptautinė konferencija „Informacijos vartotojo elgsena kontekste“
Authors: Macevičiūtė Elena
Published: January 2019

ISIC2008 – International Conference „Information Seeking in Context“Elena Macevičiūtė

p>
Viešųjų bibliotekų poveikio vertinimas
Authors: Rutkauskienė Ugnė
Published: January 2019

Atsiradus įtampai viešojo sektoriaus finansavimo srityje bei didėjant visuomenės reikalavimams, keliamiems mokesčių mokėtojų lėšomis išlaikomoms institucijoms, bibliotekos turi parodyti, kokią naudą duoda jų teikiamos paslaugos. Šie rezultatai gali būti iliustruojami bibliotekų statistiniais duomenimis, liudijančiais, kokia yra paslaugų paklausa, naudojamumas, kokybę apibrėžiančiais rodikliais ar tyrimų išvadomis, kurios parodo vartotojų pasitenkinimą, tačiau nei vieni iš paminėtų dar neįrodo teigiamo bibliotekų poveikio individams ir bendruomenėms. Siekdamos atsakyti į šį klausimą, itin dominantį tiek visuomenę, tiek finansuojančias institucijas, bibliotekos turėtų vertinti ne tik savo veiklą, bet ir jos pasekmes, susijusias su bibliotekų verte, poveikiu lankytojams bei visuomenei. Straipsnyje aptariami bibliotekų poveikio vertinimo klausimai, išsamiau nagrinėjamas vienos iš bibliotekų paslaugų – viešos interneto prieigos – poveikio vertinimas bei pristatomas Lietuvos viešosioms bibliotekoms siūlomas poveikio vertinimo modelis.Pagrindiniai žodžiai: poveikio vertinimas, viešosios bibliotekos, vertė, vieša interneto prieiga, projektas „Bibliotekos pažangai“Public libraries impact measuresUgnė Rutkauskienė
SummaryRecent years were very challenging for most of public libraries. Due to the financial tension in public administration budgets many of them experienced heavy financial cuts. Both financial pressure from local authorities and growing demands for pubic accountability sets new gals for libraries performance measurement. There is a clear need for data, proving positive impact of libraries on individuals and communities.The goal of this paper is to demonstrate the importance of impact and outcome research in public libraries. The paper gives an overview of purposes and methods used in impact studies and illustrate this through research experiences. It also presents impact assessment model of “Libraries for Innovations” project.One of the main identified problems of the impact focused research is that it is very tightly related with the influences on individuals so it is very difficult to trace changes and improvements back to the library. Other methodological challenges of measuring the impact of PAC in libraries’ include a multi-methodological orientation; a balance between process and outcome analyzes; a combination of both primary and secondary source data; an emphasis on triangulation of research data; an observation of the same items over long periods of time.The paper acquaints libraries with a topic that is not yet well known and, by showing practical examples, demonstrates how libraries can attempt to assess the impact of public access computing.
Vartotojas informacinių sistemų plėtros procese
Authors: Barčkutė Ona
Published: January 2019

Didėjanti konkurencija verčia įmones plėsti informacinių sistemų (IS) taikymo sritis. Taip pat daugėja sistemas naudojančių asmenų, keičiasi technologijos, todėl išskirtinai tampa aktualu sukurti ir įgyvendinti vartotojams priimtiną ir patogią bendravimo su IS formą. Vartotojų nepripažinta sąsaja – viena iš svarbių priežasčių, darančių įtaką, kad IS projektai žlugtų. Todėl geriausias būdas šioms problemoms spręsti yra į sistemos kūrimo darbus kuo plačiau įtraukti vartotojus.Straipsnyje nagrinėjama organizacijos informacinių sistemų plėtra, remiamasi tradiciniu funkciniu požiūriu ir plėtros procesui darančia įtaką komponentų integracija, koncentruojamas dėmesys į vartotoją. Vartotojo vaidmuo sistemos plėtros procese nagrinėjamas atsižvelgiant į IS projektų žlugimo priežastis ir akcentuojant tuos darbų barus, kuriuose eilinio vartotojo patirtis ir nuomonė yra būtina. Kai eiliniai vartotojai ir informacinių sistemų specialistai nebendradarbiauja, sukurtos sistemos neveiksmingos. Straipsnis parengtas remiantis literatūros analize ir darbo autorės atlikto tyrimo rezultatais.Users in information systems development processOna Barčkutė
SummaryInformation systems (IS) play an important role in today’s organizations. The usage of everyone IS must increase the efficiency of organization activities. Right systems development helps us achieve this goal. So, the development process for today’s information systems need a framework with integrate viewpoint and system users perspective assigning especial role them. Any useful information system can‘t be developed without systems users and builders properly collaboration.
Darniojo vystymosi poveikis teisei į informaciją: teisė į aplinkos informaciją
Authors: Stonkienė Marija
Published: January 2019

Straipsnyje tiriamas darniojo vystymosi poveikis teisei į informaciją. Teigiant, kad visuomenės raidos kryptingumas plečia įvairias žmogaus teisių raiškas, skatina jų turinio plėtrą, analizuojama teisės į informaciją turinio plėtra. Teisės į informaciją turinyje išskiriama aplinkos tematika. Ši tematika yra anksčiausiai sureikšminta darniajame vystymesi.Tarptautinių, Europos Sąjungos ir nacionalinių (Lietuvos) teisės aktų analizės pagrindu daroma išvada, kad yra kuriama teisės į aplinkos informaciją realizavimo sistema. Šios sistemos pagrindu yra tarpvalstybinė aplinkos informacijos teikimo tvarka, bendraisiais tarptautiniais ir Europos Sąjungos standartais grįsta nacionalinė (Lietuvos) teisės į aplinkos informaciją užtikrinimo sistema.Atliktas tyrimas leidžia pastebėti, kad aplinkos informacijos teikimas visuomenei užtikrinamas dviem būdais: reglamentuojant visuomenės teisę dalyvauti vertinant ūkinės ar kitos veiklos poveikį aplinkai ir garantuojant visuomenės teisę į valdžios institucijų kaupiamą aplinkos informaciją. Teisė į aplinkos informaciją teisės aktais pripažįstama visuomenei, t. y. kiekvienam visuomenės nariui be jokių išlygų ar reikalavimų. Aplinkos informacijos teikimo visuomenei subjektai yra valstybės valdžios institucijos ir atitinkamą ūkinę veiklą planuojantys, siūlantys subjektai. Šie subjektai visuomenei informaciją teikia tik teisės aktų nustatyta forma, dalyvaudami poveikio vertinimo procedūroje. Lietuvos situacijos tyrimas leidžia pastebėti, kad aplinkos informacijos teikimas valstybės institucijų nurodymu yra perkeliamas tiesiogiai ūkinę veiklą planuojančiam, siūlančiam subjektui.The impact of sustainable development to the right to information: the right to environmental informationMarija Stonkienė
Nacionalinis tapatumas ir globalizacija. Irano Islamabado ir Gilanegarbo miestų pagrindinių studijų studentų apklausa
Authors: Javadi Alimohammad , Javadi Maryam
Published: January 2019

Pastaraisiais metais plėtojantis modernizmui ir modernizacijai pastebima pasaulinių nacionalinio tapatumo pokyčių, kurie skatina nacionalizmo ir tapatybės tyrimus. Komunikacinės technologijos ir globalizacijos procesas gali turėti įtakos nacionaliniam tapatumui. Pagrindinis šio pranešimo tikslas – aprašyti ir ištirti tautinį tapatumą ir esminius su juo susijusius veiksnius. Šiam tikslui atskleisti taikomas tiriamasis apžvalgos metodas, pasirinkta apklausti Islamabado ir Gilanegharbo 165 studentus bakalaurus. Tyrimo rezultatai parodė, kad nacionalinis tapatumas yra labai svarbus (jis vertinamas 3,92 skalėje nuo 0 iki 5), taip pat kaip svarbūs įvardijami ir kiti kintamieji, tokie kaip interneto aplinka, palydovinių ir palydoviniu būdu perduodamų programų žiūrėjimas, vaizdo filmų ir televizijos programų žiūrėjimas. Nustatyta, kad šie veiksniai turi neigiamą įtaką nacionaliniam tapatumui.Analizuojant kurdų pasisakymus matyti, kad nedidelė populiacija, etninės ypatybės, tradicijos kartais nulemia nacionalinio tapatumo silpnėjimą.National identity and globalization. A survey among undergraduate students in Islamabad and Gilanegharb cities (Iran)Alimohammad Javadi, Maryam Javadi
SummaryIn the recent years, due to the expansion of modernism and modernization on a global scale, there have been developments at cultural and structural levels, resulting in a change in national identity and making the study of nationalism and identity become an important topic in social science. Communication technologies and globalization can affect national identity. The main goal of this article is to describe and analyse national identity and related major factors. For this purpose, a survey of a sample of 165 undergraduate students in the cities of Islamabad and Gilanegharb (Iran) in the education year 2007 was considered, (the population are Kurds in Islamabad and Gilanegharb, Kurds being an ethnicity in Iran). The results have indicated that the rate of national identity is high (mean = 3.92 of 0 to 5), and the variables at the use of sexual environment of the Internet, the rate of using satellite programs and their kinds, VCD and related programs have a negative effect on national identity, and the variables like satisfaction with work and facilities of welfare, intimacy with family, satisfaction with having facilities of welfare in the nation of Kurds have a positive effect on national identity. Ethnicity and the low size of population affect the decrease of national identity. In the multi-variable regression analysis, the effect of independent variables reached about 64%, and the variables that could be included as independent variables into the regression model are as follows: satisfaction with job in Iran, relationships with friends, ethnic intimacy with the family, the rate of the use of satellite, tradition and satisfaction with the facility of education.Key words: national identity, globalization, mass media, new media, ethnicitybsp;
Kultūrų skirtumai ir kaip tai išgyventi
Authors: Williams Kinga
Published: January 2019

Straipsnyje atskleidžiama kultūros sąvoka, aptariami esminiai apibrėžimai (tikėjimas, vertybės, normos, požiūriai, siekiniai, taisyklės), taip pat nusakomos susijusios sąvokos, tokios kaip kultūrų atsiribojimai (Furnham & Bochner 1982), taisyklių – klaidingų interpretacijų kategorijos Fallacy (Williams, 2007), kultūros slopinamos funkcijos (e.g. Greenberg et al 1997), jų tarpusavio ryšiai.Kultūrų skirtumai analizuojami taikant universalumo / reliatyvumo (Salzman, 2006), preskriptyvumo / deskriptyvumo (Williams, 2006) ir tradicinės / vietos psichologijos (Allwood, 2006) požiūrius.Pranešime taip pat pateikiamos tam tikros analogijos su Noam Chomsky (1957, 1986) pateikiamais lingvistiniais konceptais (kompetencija / spektaklis, giluminės / paviršiaus struktūros, lingvistinės bendrybės).Pabaigoje, vartojant kultūrą kaip daugiakultūrę slopinimo sampratą, teigiama, kad egzistuoja bendras kultūros (-ų) pagrindas.Cultural diversity and how to survive itKinga Williams
SummaryThe article first explores the ingredients of a working definition of culture (beliefs, values, norms, attitudes, intentions, rules, schemata), then attempts to map out the relationship among key-concepts like Culture-Distance (Furnham, Bochner, 1982), the Rule-Category Substitution Fallacy (Williams, 2007), and culture’s buffer-function (e.g., Greenberg et al., 1997). Cultural Diversity is examined from the points of view of Universalism/Relativism (Salzman, 2006), Prescriptivism/Descriptivism (Williams, 2006), and that of Traditional/Indigenous psychologies (Allwood, 2006). Working analogies with some of Noam Chomsky’s (1957, 1986) linguistic concepts (competence/performance, deep/surface structures, linguistic universals) are discussed. Finally, a need for a multi-cultural buffer is confirmed, and the potentiality for the existence of enough common ground for such is tentatively concluded.Key words: culture-distance, beliefs, values, norms, rules, cultural relativism/span>
Vienodumas ar skirtingumas: kultūra – tapatybės ir kitybės šaltinis
Authors: Hańderek Joanna
Published: January 2019

Clifford Geertz empiriškai nustatė, kad atskirtis prasideda ne okeano pakrantėje, o ties oda. Aprašydamas etnocentrizmo subjektą jis atkleidė tapatybės ir kitybės problemą. Senoji argumentacija, pateikta Dilthey, gali būti vartojama pristatant kultūros istorinę perspektyvą ir vidinę struktūrą. Vienos grupės siekia matyti kultūrą kaip išskirtiną ir gana uždarą sistemą, čia pat kitos mato ją kaip universalią schemą, tinkančią visoms kultūroms.C. Gertz pastaba nurodo, kad kiekvienos kultūros viduje egzistuoja tapatybės ir realybės suvokimo problemų. Beata Szymańska knygoje Cultures and interpretations teigia, kad savos kultūros suvokimas įgalina suvokti ir kitas kultūras. Problemos egzistuoja ne dėl skirtumų, o dėl to, kaip jos suvokiamos. Gali būti teigiama, kad, viena vertus, žmonėms reikalinga identifikacija, mat nurodo kiekvienos kultūros unikalumą. Kita verus, pažinimas verčia mus ieškoti skirtumų.Klausimas neišspręstas ir analizuojamas šiame pranešime stengiantis nusakyti, ar skirtumai visuomet nurodo kitybę. Galbūt skirtumai yra kiekvienos kultūros ypatybės, kurios susijusios su kultūros išskirtinumu, unikalumu.Unity and diversity: Culture as a source of identity and othernessJoanna Hańderek
SummaryClifford Geertz has emphatically written that alienation begins not at the shore of the ocean, but at the border of skin. Describing the subject of ethnocentrism, he shows the problem of identity and otherness. The old argumentation of two feud philosophical orientations, systematized by Dilthey, can be actually brought to the issue of understanding historicity and the internal structure of culture. One group desires to see in culture a unique and immanently closed structure, others, on the contrary, would like to see a universal scheme for all cultures.Geertz’s remark shows us that we have difficulties with our own culture (its identity) and our understanding of reality. Beata Szymańska in her book “Cultures and Interpretations” states that the level of understanding of one’s own culture translates to one’s understanding of different cultures. The problem is not in diversity then (or its lack), but in our understanding of diversity.It can be said that, on the one hand, man needs identification (the need of identification Linton wrote about). Then, the sense of uniqueness of one’s own culture turns out to be very helpful. On the other hand, the need of cognition forces other thinkers to search for something that is disturbingly different.The question, which is still unsolved and will be analysed in this article, is whether this diversity is always standing for otherness, or maybe this diversity, especially in the area of one culture, is related to a specific unity.Key words: communication, diversity, philosophy, unity, otherness
Atminties komunikacija archyvuose, bibliotekose ir muziejuose: tarptautinës konferencijos turinys ir rezultatai
Authors: Sibrian Ineta
Published: January 2019

Communication of memory in archives, libraries and museums: content and results of international conferenceIneta Sibirian
Informacijos vadybos aprėptys ir sąsajos
Authors: Markevičiūtė Lina
Published: January 2019

Jau trečią dešimtį egzistuojanti informacijos vadybos koncepcija dar nėra visapusiškai ir vienareikšmiškai teoriškai įsitvirtinusi. Čia daro įtaką plati mokslinė ir praktinė informacijos vadybos reiškinio žiūra, sąlygojusi nuo analizės ar taikymo konteksto priklausomų informacijos vadybos sampratų gausą bei kitaip įvardijamų, tačiau valdymo objekto ir funkciniu aspektu panašių, informacijos vadybos problematiką organizacijoje siejančių, koncepcijų kartos įvairovę. Straipsnyje siekiama suformuoti kokybiškos informacijos vadybos koncepcijos plėtotės pamatus. Šiuo tikslu literatūros analizės ir sintezės pagrindu pateikiama nuo veiklos konteksto nepriklausoma, kritinius turinio ir technologijų klausimus apimanti, informacijos vadybos koncepcija bei vadybos objekto ir funkcinės aprėpties aspektais įvertinama jos sąsaja su kitomis informacijos vadybos problematiką organizacijoje apimančiomis koncepcijomis: informacijos išteklių vadyba, dokumentų vadyba, įrašų vadyba ir žinių vadyba.Information management coverage and conjugationaLina Markevičiūtė
SummaryFour decades have passed since the emergence of information management as a research field, but even now it is lack of its unifying theory. Various scientific and practical looking estimating particular aspects conditioned by the situation, have predetermined the variety of the contextual information management problem research and have caused the drawback of one-sided information management conception. However, the formation of this conception is burdened by a number of new disciplines concerning informa tion problems generating alongside: documents management, records management, knowledge management, information resource management. The aim of this article is to synthesize the variety of approaches and put into shape information management development background. For this purpose in this article is present the complete-disclosing the essence and constituents – information management conception and estimate its links with other new information disciplines.
Formantinių požymių išskyrimo metodai
Authors: Lipeika Antanas Leonas Leonas
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjami formantinių požymių išskyrimo metodai. Formantinių požymių išskyrimas remiasi spektro pikų radimu apskaičiuotame iš tiesinės prognozės modelio parametrųų spektre. Formantini ų požymių išskyrimo patikimumas priklauso nuo tiesinės prognozės modelio parametrų vertinimo metodo. Anksčiau tiesinės prognozės modelio parametrų vertinimui naudojome autokoreliacinį metodą, kuris neužtikrindavo patikimo formantinių požymių išskyrimo. Todėl, siekiant padidinti formantini ų požymių išskyrimo patikimumų, ieškoma geresnio tiesinės prognozės modelio parametrų vertinimo metodo. Autokoreliacinis tiesinės prognozės modelio parametrų vertinimo metodas lyginamas su kovariaciniu, Burg, Marple metodais ir modifikuotu Split Levinson algoritmu. Tyrimais nustatyta, kad pagal formančių trajektorijų išskyrimą kovariacinis, Burg, Marple tiesinės prognozės modelio parametrų vertinimo metodai iš esmės nesiskiria nuo autokoreliacinio, o modifikuotu Split Levinson algoritmu gauname daug patikimesnius formančių trajektorijų įverčius.Formant feature extraction methodsAntanas Leonas Lipeika
SummaryFormant feature extraction is investigated in the paper. Extraction of formant features is based on calculating frequency positions of spectral peaks. The spectrum has been calculated from parameters of linear prediction model. Reliability of formant feature extraction depends on the method used for linear prediction model parameter estimation. The autocorrelation method previously used for linear prediction model parameter estimation was not reliable enough for formant feature extraction. Therefore we were looking for more reliable method of linear prediction model parameter estimation. The previously used autocorrelation method was compared with covariance, Burg, Marple methods and the modified Split Levinson algorithm. It was concluded, that autocorrelation, covariance, Burg and Marple methods are similar from the point of view of formant feature extraction. The modified Split Levinson algorithm provides the best formant feature estimates.
Integruoto programavimo koncepcijų mokymo C++ kalba principai
Authors: Vidžiūnas Antanas , Mickus Artūras
Published: January 2019

Straipsnyje aptariami klasikiniai istoriškai susiformavę programavimo mokymo organizavimo aukštosiose mokyklose metodai, analizuojami jų trūkumai ir pateikiami siūlymai, kaip šių trūkumų būtų galima išvengti įdiegus integruoto pagrindinių koncepcijų mokymo programą. Dažniausiai tokias mokymo programas siūloma realizuoti specialiose mokymo aplinkose, sudarytose funkcinio programavimo kalbų pagrindu. Rengiant taikomosios informatikos specialistus, toks mokymo būdas nėra geras, nes per daug formalus ir pagrįstas specialiomis matematinėmis specifikacijomis. Remiantis autorių patirtimi, analizuojama, kaip integruoto programavimo koncepcijų mokymo principai gali būti įdiegti naudojant mokymui universalios paskirties C++ kalbą. Aptariama atskirų mokymo dalykų struktūra. Pabrėžiama tikslaus pagrindinių sąvokų kūrimo ir įvairias koncepcijas apimančių teorinių pagrindų kūrimo svarba įvadiniuose programavimo dalykuose, nes juose įgytos žinios turi didelę įtaką informatikos studentų požiūriui į savo specialybę ir tolesnių studijų sėkmei. Glaustai aptariama racionalios mokymo aplinkos parinkimo problema.Principles of integrated teaching programming concepts using C++Antanas Vidžiūnas, Artūras Mickus
SummaryThe basic methods of teaching programming are presented and discussed paying attention to their disadvantages and possibilities to avoid them using integrated teaching of the main programming concepts. Usually the concept-based programmingteaching is associated with using of special teaching environment on logical programming language basis. This approach isn’t accessible in curricula for specialties in applied informatics because it is too formal and needs using of additional formal mathematical specifications. Experience of the authors shows, that it is possible to organize concept-based programming teaching using popular C++ language and structures of subjects for such studies are presented. It is emphasized that the main categories and concepts must be defined according the needs of all basic programming paradigms, because it has a great influence to the success in the further studies. Also the problem of using rational teaching environment is discussed.
Bendrosios sistemų inžinerijos vaidmuo specifikuojant verslo programinės įrangos reikalavimus
Authors: Čaplinskas Albertas
Published: January 2019

Integruotos įmonės informacinės sistemos kontekste ypač aktuali tampa programinės įrangos funkcinių ir nefunkcinių savybių atotrūkio nuo realių verslo poreikių problema. Straipsnyje išdėstytas naujas požiūris į tai, kaip, kuriant integruotas įmonių informacines sistemas, verslo reikalavimus nuleisti į programinės įrangos lygmenį. Siūloma reikalavimus visuose sistemos lygmenyse, įskaitant verslo, informacijos apdorojimo ir programinės įrangos lygmenis, formuluoti vartojant tą pačią sąvokų sistemą (ontologiją) ir visas tos sistemos sąvokas apibrėžti vadovaujantis bendrojoje sistemų inžinerijoje priimta sistemos samprata. Toks požiūris leidžia kitaip interpretuoti Zachmano metodinio karkaso struktūrinius elementus ir panaudoti šį karkasą kaip instrumentą verslo reikalavimams nuleisti į programinės įrangos lygmenį. Programinės įrangos reikalavimams gauti iš verslo reikalavimų siūloma naudoti reikalavimų lokalizavimo ir pažingsninio patikslinimo technikas*.General systems engineering and the specification of business software requirementsAlbertas Čaplinskas

SummaryIn the context of enterprise engineering business and information systems allignment becomes one of the most important problems. The paper proposes a new technique for derivation software requirements from business requirements. The proposed approach suggests that all levels of enterprise system, including business, information processing and software levels, should be described using the same collection of concepts (ontology) and that these concepts should be defined using framework of general systems engineering. Such approach allows to reinterpret Zachman’s framework and use this framework as a tool to downflow requirements from business to software level. Requirements allocation and stepwise refinement techniques should be used to derive both functional and non-functional software requirements.
Asmenvardžių ir vietovardžių rašybos klaidos pokalbių programų registracijos duomenyse
Authors: Grigas Gintautas , Pedzevičienė Sigita
Published: January 2019

Pateikiama vardų, pavardžių ir miestų rašybos klaidų statistika pokalbių sistemos „Skype“ abonentų registracijos duomenyse. Tikrinamos dažniausiai pasitaikančios klaidos – raidžių, nesančių pagrindinėje lotyniškos abėcėlės dalyje, pakeitimas kitomis, į jas panašiomis raidėmis be diakritinių ženklų. Palyginama, kaip šias klaidas daro lietuviai, čekai, danai, estai, islandai, latviai, lenkai, vokiečiai. Tikrinimui buvo imama po šešis kiekvienos kalbos dažniau vartojamus vardus ir po tris kiekvienosvalstybės didžiausių miestų pavadinimus, turinčius raidžių su diakritiniais ženklais. Nustatyta, kad praktiškai klaidų nedaro danai ir vokiečiai, o daugiausia daro lietuviai. Bandoma ieškoti klaidų priežasčių keliant hipotezes, dėl ko tokios klaidos daromos.Spelling errors of names in instant messengers registration datGintautas Grigas, Sigita Pedzevičienė
SummaryThe name misspelling statistics in login data of instant messenger Skype is presented. Frequently occured errors of changing letters with diacritic marks by similar letters of English (ASCII) alphabet are investigated in Czech, Danish, Estonian, German, Icelandic, Latvian, Lithuanian, and Polish languages. Six most popular names from every language and three largest city names from every country and containing letters with diacritics are taken into account. It is found that Danishes and Germans write practically without errors, the most errors were made by Lithuanians. The hypotheses about the reasons of errors are presented.
Lietuviškų klaviatūrų problemos ir jų sprendimo būdai
Authors: Maskeliūnas Saulius
Published: January 2019

Šiame darbe aptariama QWERTY klaviatūros ir jai alternatyvių klaviatūros išdėstymo būdų konkurencija; nagrinėjami klaviatūrų palyginimo ir vertinimo kriterijai; apibendrinami Europoje naudojamų lotyniškos abėcėlės klaviatūrų ypatumai; aptariami Lietuvoje naudojamų klaviatūrų privalumai ir trūkumai, pristatomas ‘skaičiukinės’ klaviatūros visavertiškumo padidinimo būdas; aptariamas lietuviškų raidžių išdėstymas QWERTY klaviatūros mobiliuosiuose telefonuose ir delniniuose kompiuteriuose;pateikiamos išvados.Problems of Lithuanian keyboard layouts and their solutionsSaulius Maskeliūnas
SummaryThe paper presents an overview of keyboard layouts: QWERTY and other layouts competing with it, European keyboards for languages based on Latin alphabet; criteria for comparison of alternative keyboard layouts are indicated. Two competing Lithuanian keyboard layouts are contrasted: QWERTY (with Lithuanian diacritical letters on the row of numbers), and ĄŽERTY (Lithuanian standard LST 1582:2000 layout). It is shown how to increase the maturity of the Lithuanian QWERTY keyboard: adding the possibilities to type Lithuanian double and single quotation marks, dash, acute accent (“Liet”), and accented letters (“Lietkirt”); the corresponding DLL and setup packages are built and given for free usage. The question of possible Lithuanian keyboard layouts on various mobile devices is considered, as well.
Pastato termofizinių savybių modeliavimas naudojant „Simulink“
Authors: Mikuckas Antanas , Mikuckienė Irena , Kazanavičius Egidijus , Čeponis Jonas
Published: January 2019

Šildant pastatus ne tik užtikrinamas komfortas, bet ir energetiškai teršiama aplinka, o gaminant kurą teršiama atmosfera. Šildymui mažiau sunaudojant energijos sutaupoma lėšų ir mažinama tarša. Pasiūlytas pastato šiluminio balanso modelis leidžia įvertinti įvairių veiksnių (atitvarų šiluminė varža, oro infiltracijos greitis, katilo galingumas, šildymo sistemos valdymo algoritmai ir t. t.) įtaką pastato šildymui sunaudojamos energijos kiekiui. Pateikiami modeliavimo rezultatai.Modeling thermo-physical properties of building using “Simulik”Antanas Mikuckas, Irena Mikuckienė, Egidijus Kazanavičius, Jonas Čeponis
SummaryVarious models are used to study heat dynamics in buildings for evaluating heating energy consumption. This paper deals with model allowing to simulate thermal transients depending on the geometrical characteristics and thermo-physical properties of building components (exterior walls, internal partitions ceilings, floors and windows), external temperature variations and properties of heating system. The results for residential house are shown. The heat consumption for a specified time period was calculated. The heating energy conservation methods are analyzed and compared.