bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Les sources mythologiques de l'unité phraséologique босымъ влъкомъ dans le dit de la bataille d'igor
Authors: Podkorytova Tajana I.
Published: August 2017

L'auteur de cette contribution suit les traditions d'une école scientifiquedontles recherches sur la poétique historique sont celles de Véssélovski A. N., Frank-Kamenetski I.G., Freidenberg O.M. La base méthodologique de ces recherches est une idée que le langage de la poésie est une unité dialectique de la liberté du contenu et de la nécessité de la forme, autrement dit, il représente une modification sémantique toujours continue au point de vue historique, du système des images mythologiques. La poésie fait la traduction du langage littéral du mythe au plan métaphorique, or, une métaphore primaire nouveau-née garde encore distinctement un lien avec ses origines mythologiques. L'objet de cet article sert à mettre en relief une unité phraséologique dialectale, fixée au XX siècle, telle que "bos'im volkom"(comme le loup mué, pelé) qui exprime la notion "de la vitesse de la course" qui sous-entend le sens initial de "rénovation", de "naissance nouvelle" au stade du mythe. La Geste du Prince Igor' est une épopée russe du XIIe siècle qui marque le début, la genèse même du langage poétique; ce texte manifeste un état limité de la parole entre une image littérale du mythe et une métaphore poétique, c'est ce qui permet de reconstruire le sens primordial de l'unité phraséologique. La fuite finale du prince Igor' qui s'évade, est décrite en langue du mythe comme une série des métamorphoses zoomorphes, où, dans ce rang, "bos'im volkom" précéde directement la transformation du prince en "faucon", l'image du "faucon" est liée à la notion de l'esprit dans l'ancienne littérature russe. On peut voir le passage du "loup mué" au "faucon" en raccourci de l'initiation comme une certaine régénération du prince selon sa vocation du civilisateur, de l'autorité intellectuelle de la culture.
Od Battorycha do Tivadara Blagaychicha - mađarofilski tipovi iz galerije likova Gjalskijevih djela
Authors: Lőkös István
Published: August 2017

Među likovima Gjalskijevih romana i pripovijedaka zauzimaju posebno mjesto mađarofilski karakteri. Među njima se nalaze pristaše strossmayerovskih ideja, osim toga i oni koji su angažirani za stari konstitucionalni savez s Ugarskom, ili i pristaše werbőczyjanskog prava. Gjalski ih karakterizira realističkim i neko vrijeme satiričkim sredstvima karakterizacije.
Slavenstvo, novoilirstvo, slovenstvo (iz povijesti Zagrebačke slovenistike)
Authors: Nemec Krešimir
Published: August 2017

U članku se daje povijesni pregled razvoja studija slovenistike u Zagrebu i ideoloških modela koji su se uz taj studij vezali. Dopusnica za otvaranje novoga, modernoga Sveučilišta u Zagrebu izdana je 19. X. 1874., a samo dvije godine kasnije počinju i prva sveučilišna predavanja o slovenskom jeziku, ubrzo i o književnosti. Tradicija zagrebačke slovenistike duga je više od 130 godina. Utemeljitelj i prvi profesor slovenistike bio je Fran Celestin, koji je studij ugradio u širi kontekst slavenske filologije. Njegov nasljednik Fran Ilešič, blizak novoilirskim ideološkim pozicijama, inzistirao je na komparatističkoj vizuri i bavio se uglavnom zonama dodira između hrvatske i slovenske književnosti. Nakon Ilešiča studij sve više obilježava samosvjesno slovenstvo kome su pečat udarili Anton Slodnjak i Fran Petrè.
Zlatan Jakšić (9. I. 1924. - 17. I. 2007.). In memoriam
Authors: Lisac Josip
Published: August 2017

Prikazuje se život i rad, pjesnički i znanstveni, Zlatana Jakšića.
"Kakvo je to čudo neviđeno": utjecaj bajki na gogoljeve ukrajinske pripovijetke
Authors: Kujundžić Nada
Published: August 2017

Iako je romanom Mrtve duše (1842) stekao naziv jednog od vodećih ruskih realista, Gogolj svoje književno stvaralaštvo započinje unutar okvira romantičarskog pokreta, pa tako u dvjema zbirkama pripovijedaka kojima se predstavlja publici, Večeri na majuru kraj Dikanjke (1831 / 1832) i Mirgorod (1835) možemo detektirati niz odlika specifičnih upravo za to razdoblje, primjerice, elemente fantastike, sklonost idealizaciji seljaštva (te 'puka' općenito), sveprisutan utjecaj folklora i usmene predaje, poglavito bajki. U sklopu našeg rada, cilj nam je u prvom redu izdvojiti narativne i stilske elemente prisutne u pripovijestima iz Večeri te odabranim pripovijetkama iz zbirke Mirogorod (pripovijetka "Vij") koje sačinjavaju tzv. ukrajinski ciklus, za koje smatramo da ih Gogolj (izravno ili neizravno) preuzima iz usmene književnosti, točnije iz bajki. U imaginarnom svijetu Dikanjke između fantastičnog i realnog stavlja se znak jednakosti, pa su tako, primjerice, posjetitelji krčmi navikli na to da među njih s vremena na vrijeme zađe i sam nečastivi, putovanje u pakao jednako je moguće kao i putovanje u prijestolnicu, dok pojave vještica ne predstavljaju ništa novo ili uznemirujuće. Ovakva uporaba čudesnog koje nikoga ne čudi, odnosno izjednačavanje fantastičnih i realnih likova i zbivanja predstavlja razlikovno obilježje bajke kao žanra, što nas dodatno uvjerava u opravdanost iščitavanja ukrajinskog ciklusa kroz prizmu bajki. U toku rada posebno ćemo se osvrnuti na sličnosti i razlike na planu likova (opisi, karakterizacija, međusobni odnosi, funkcije), jezika (stilistički paralelizmi) te same radnje.
The issue of dialectal base in Mrnavić's Osmanšćica
Authors: Kapetanović Amir
Published: August 2017

This article provides a detailed language analysis of Mrnavić's Osmanšćica, because the language of his Croatian literary work has not yet been thoroughly researched. Considerable attention has been paid to Čakavian and Štokavian phonological and morphological characteristics exclusively, which may lead to the conclusion about the dialectal base of his language.
Staročakavski leksemi u pojedinim čakavskim govorima
Authors: Juraga Edo
Published: August 2017

U radu se obrađuje sudbina pojedinih izvornih čakavskih leksema u suvremenim čakavskim govorima Murtera, Žirja, Zlarina, Vrgade i Sali na Dugom otoku. Na povijesnoj vjerometini, izloženi raznim stranim jezičnim utjecajima, mnogi izvorni čakavizmi su nestali. Danas se uslijed potpune promjene načina života i utjecajamedija proces potiskivanja i nestajanja izvornih čakavskih riječi, posebno iz živoga govora, nastavlja.
O nadslovcima u vitezovićevu leksikonu. osnovno značenje i mjesto u hrvatskoj tradiciji
Authors: Marotti Bojan
Published: August 2017

U svome se je rječniku Lexicon Latino-Illyricum P. R. Vitezović pri zapisu hrvatskih i latinskih riječi služio stanovitim nadslovcima. U razdoblju od kojih 250 godina pojedini su hrvatski pisci rabili uglavnom tri znaka, naslijeđena iz tradicije grčkih gramatika. U prilogu se razmatra spomenuto razdoblje, ali i uvedba četvrtoga znaka, kao i uspostava Vuk–Daničić–Budmani–Maretićeva načina zapisa književnoga četveronaglasja. Zatim se potanko opisuju i drugi sustavi bilježenjanaglaska. Na kraju se uspoređuje osnovna Vitezovićeva poraba nadslovaka u Lexiconu sa značenjem koje pojedini nadslovci imaju u sljedećim djelima: B. Kašić, Institutiones linguae Illyricae (1604.), A. Della Bella, Istruzioni grammaticali della lingua illirica (1728.), P. Knežević, Pisme duhòvnè ràzlikè (1765.), Š. Starčević, Nòvà ricsôslovica ilìricskà (1812.), I. A. Brlić, Grammatik der illirischen Sprache (3. izd. 1850.) i V. Babukić, Ilirska slovnica (1854.).
Pisma Balda Bogišića, Frane Bulića i Karelu Kaldecu
Authors: Pederin Ivan , Vorobjova Irina
Published: August 2017

Češki pravni povjesničar Karel Kadlec i Hrvat Baldo Bogišić bili su dobristari prijatelji i mnogo su se dopisivali nastavljajući time tradiciju hrvatsko-čeških kulturnih i znanstvenih veza. Njihovo prijateljstvo bilo je tipično prijateljstvo dvaju znanstvenika iz druge polovice i kraja XIX. st. kad su se otvarale knjižnice, kad je poštanska služba postala bolja, tako i promet pa su znanstvenici češće putovali. Baldo Bogišić je putovao i boravio u inozemstvu više od ijednog drugog hrvatskogznanstvenika. On je napisao na tisuće pisama, Kadlecu i drugima. S Kadlecom je izmjenjivao publikacije, znanstvene spoznaje. Sve je bilo motivirano slavenskom uzajamnošću, pojmom koji je stvorio Jan Kollar, koji je čak i došao u Zagreb.
Patrijarhat, rod i pripovijetke Dinka Šimunovića
Authors: Durić Dejan
Published: August 2017

U radu se razmatraju tri pripovijetke Dinka Šimunovića – Muljika, Alkar, Duga, koje, svaka na svoj način, ilustriraju jedan čvrst i zatvoren patrijarhalan poredak te njegove posljedice. Navedeni poredak temeljen je na ideološkim, biološkim i sociološkim načelima, koja predstavljaju tri razine na kojima se patrijarhat analizira u kontekstu navedenih Šimunovićevih djela. Razmatranjem patrijarhata i njegovih patogenih produkata u prozama Šimunovića nije ograničeno samo na ženske subjekte, nego općenito na kategoriju ženskosti koja je poimana kao obezvrijeđena. Stoga je analizu također nužnoproširiti rodnom problematikom jer ova djela uključuju mnoge i različite, višestruke kategorije muškosti i ženskosti od kojih su samo neke društveno verificirane. Upravo subjekti koji rodno uključuju društveno neodobrene kategorije ženskosti i muškosti ili oni čiji se biološki spol ne podudara s rodom predstavljaju problem po zajednicu koja je utemeljena na čvrstim biologističkim osvnovama te ne poznajenikakvih nijansi.
Šime Budinić i glazba
Authors: Stipčević Ennio
Published: August 2017

U studiji su predstavljeni dosad nepoznati glazbeni rukopisi zadarskoga crkvenog pisca i prevoditelja Šime Budinića (1530./35.–1600.). Dok je radio kao gradski bilježnik napisao je Budinić pet sveščića bastardella, a danas su pohranjeni u Državnom arhivu u Zadru. Dva sveščića (koji datiraju u 1560.–1561. godinu) donose, među ostalim, tri glazbena fragmenta, sve kratkih skica i vježbi iz kontrapunkta. Moguće da te skice očituju Budinićevu sklonost za složeniji skladateljski rad. Ti autografi pripadaju u vrlo rijetke primjere hrvatske rukopisne renesansne polifonije.U studiji se donose transkripcije svih triju glazbenih fragmenata.
Svi hrvatski dioklecijani
Authors: Bošković Ivan
Published: August 2017

Car Dioklecijan nije samo jedno od trajnih mjesta splitske društvene memorije i identiteta, nego i česta tema hrvatske književnosti. Uz mnoštvo tekstova različita žanrovskog predznaka i umjetničke vrijednosti, o tomu svjedoči i iznimno bogata dramska književnost na hrvatskom jeziku, podrobnije opisana u ovomu pregledu. U njoj je splitski car zaogrnut u različito dramsko ruho: scensku igru, dramske slike, radio-igru, cabaret, povijesni spektakl, scensku viziju, tragediju, bajku, satiresku, a pridavane su mu – uz povijesno potvrđene – i različite karakteristike. Osim kao car graditelj i vladar znatnog vladarskog umijeća, najčešće je opisan kao progonitelj i simbol borbe protiv kršćana. Ta je odrednica jedno od referentnih mjesta dramskih tekstova Ogrizovića, Rožića, Kovačevića, Radice, Maroevića i dr. i na njoj je, najčešće, temeljeno dramsko/kazališno iskustvo, više kulturno-povijesnoga a manje estetskoga predznaka, limitirano – izuzev Ogrizovićeva i Šoljanova teksta - skromnom dramskom/kazališnom kulturom i spisateljskim mogućnostima pojedinih autora. Premda je i u carevoj ličnosti, ali i u ličnostima njegovih najbližih bilo motiva poticajnih za dramski razvoj, uglavnom je sve ostalo izvan interesa autora ili je pak mjestimice tek sugerirano. U radu se donosi pregledan p/opis svih drama na hrvatskom jeziku o splitskomu caru.
Visual figures and plot "Knots" in f. M. Dostoevski's novel "Idiot"
Authors: Urtmintseva Marina Genrichovna
Published: August 2017

The paper deals with studying the plot functions of the visual figureinDostoevski'snovels on the material of Idiot. For Dostoevski, the Figure is an axis of the novel structure; he is a hero, who unlike common people embodies extra-personal and super-personal intrests and gives birth to a "universal idea".
Profesorica Nevenka Košutić-Brozović
Authors: Lisac Josip
Published: August 2017

U povodu osamdesete godišnjice života sažeto se prikazuje život i djelo Nevenke Košutić-Brozović, hrvatske povjesničarke književnosti, ugledne komparatistice,dugogodišnje profesorice svjetske književnosti na Filozofskom fakultetu u Zadru. Središnje mjesto u njezinu radu pripada proučavanju književnosti hrvatske modernes komparativnog aspekta. Autoritativna je proučavateljica hrvatskoga književnog prevođenja te istraživačica rada hrvatskih književnih povjesničara. Ostvarila je i uzoran nastavnički rad.
Struktura i stratifikacija istrorumunjskoga leksika
Authors: Filipi Goran
Published: August 2017

U članku se pokušava sinkronijski i dijakronijski odrediti različite izvorne i aloglotske leksičke slojeve u istrorumunjskim idiomima. Svaki se sloj oprimjeruje riječima koje je autor sam prikupio tijekom terenskih istraživanja od 1985. do današnjih dana (autor raspolaže korpusom od preko 15.000 leksičkih jedinica – računajući dakako i sve glasovne inačice) i primjerima iz literature o istrorumunjskim govorima. Pripadnost pojedinih riječi odgovarajućem sloju dokazuje se suvremenim etimologijskim i leksikologijskim metodama. Autor je svjestan stanovita broja mogućih pogrešnih procjena jer riječ je ipak o idiomu za koji ne postoje nikakvi tekstovi iz iole starijih vremena.
"Zamjena jata" u staropodgoričkome govoru
Authors: Čirgić Adnan
Published: August 2017

Autor daje prikaz specifične "zamjene jata" u podgoričkome govoru, koja je uslovila strogu jezičku distinkciju između pripadnika različitih konfesija u ovome gradu (muslimana i hrišćana). Posebna pažnja posvećena je ikavici podgoričkih muslimana kao pojavi koja je izazvala različita tumačenja autorā budući da je njeno postojanje atipično u Crnoj Gori kao prepoznatljivo ijekavskoj zemlji. Poslije interpretacije svih dosadašnjih tumačenja ove pojave, autor daje sopstveno objašnjenje zaključujući da je riječ o autohtonome glasovnom procesu.
Politički eufemizmi u suvremenom ruskom jeziku
Authors: Sić-Zagorščak Sanja
Published: August 2017

U članku se razmatraju osnovne teoretske postavke pojma eufemizma te seizdvaja pojam političkog eufemizma u suvremenom ruskom jeziku. Dok se eufemizmi općenito koriste s ciljem „ublažavanja“ negativnog ili nepoželjnog značenja, političkim eufemizmima je više svojstvena „prikrivajuća“ funkcija. Analiziraju se primjeri političkih eufemizama iz jezika recentnih tiskovnih izdanja. Dolazi se do zaključka da su eufemizmi produktivni u suvremenoj političkoj komunikaciji.
Čudaci neukrotiva duha. Tipološka određenja književnih likova Kovačićevih pripovijesti
Authors: Maštrović Tihomil
Published: August 2017

U svojim pripovijestima, kao i u romanima, Ante Kovačić je iznio zanimljivu galeriju raznolikih književnih likova i to na umjetnički vrijedan način, literarno ostvarivši niz portreta oformljenih i originalnih životnih osobnosti. Mnogi Kovačićevi literarni junaci postali su karakterološki stereotipi i paradigmatični književni likovihrvatske književnosti zadnjih decenija devetnaestoga stoljeća.Moguće je razlikovati dvije temeljne shematizirane skupine likova Kovačićevih pripovijesti; s jedne strane, to su obični, mirni ljudi, sudionici uspavanog života, kakve susrećemo svakodnevno, a s druge, to su čudaci neukrotiva duha, skloni neobičnim, nesvakidašnjim situacijama. Jedne i druge Kovačić donosi nenadmašnim plastičnim opisima, neizvještačeno, razotkrivajući njihov duhovni svijet, tipične geste, njihove ćudoredne poglede, uzvišene i/ili niske, stvarno, kako i jest u životu, iupravo tom uvjerljivošću izaziva pozornost čitatelja.Likovi žena u njegovim prozama hipersenzibilne su osobe, naglašene putenosti, često romantičarski predočene. Žena je kod Kovačića u pravilu simbol udesa i sudbine glavnih junaka. Lik fatalne žene kojeg Kovačić koristi u Baruničinoj ljubavi (Sofija Grefštajn) susreće se i u pripovijesti "Zagorski čudak" u liku junakinje Ive, a svoju punu literarnu oblikovanost dobit će kroz fascinantan i romantičan lik Laureu piščevu najboljem romanu U registraturi. U svojoj raspravi "Čitajući Kovačića", godine 1940., Barac uočava da jeKovačić u svojim djelima, pored osebujnih i uvjerljivih likova seljaka, đaka-prosjaka, intelektualaca, itd., stvorio osobit tip karakterističan za svako društvo i za sva vremena a to je, kako ga Barac naziva, tip poluinteligenta. Jedan od najuspješnijih takvih Kovačićevih "puluinteligenata" je lik ladanjskog gospodina vlastelina Pepa upripovijesti "Ladanjska sekta". S pravom se može reći da je za Kovačićev pripovjedački rad tipično unošenje autobiografskih elementa u književna djela. S druge strane, iskustva što ih je Kovačićstekao pišući i objavljujući brojne satirične, pa i sarkastične proze u kojima je kreirao prepoznatljive likove preko kojih izravno dolazi u brojne konfliktne situacije sa svojim suvremenicima, zasigurno su pripomogla u oblikovanju Ante Kovačića kao zrelog i samopouzdanog pripovjedača.
Misticizam, okultizam ili simbolički pokušaji (okultistično-mistične pripovijesti K. Š. Gjalskoga)
Authors: Lőkös István
Published: August 2017

U Gjalskijevoj prozi posebno mjesto zauzimaju okultistično-mistične pripovijesti. Prva pripovijest je objelodanjena 1890. pod naslovom "San doktora Mišića", a posljednja tek 1927. Naslov je ove posljednje pripovijetke "Sasvim neobični čudnovati doživljaji ilustrisimusa Šišmanovića". Milan Marjanović apostrofirao jeGjalskoga kao pisca "na mostu staroga i novoga vremena". Književni povjesničar 20. stoljeća nazvao ga je "začetnikom svemu onome što će početi ostvarivati generacija modernista" (Miroslav Šicel). Sve to nam potvrđuje pripovijest "San doktora Mišića". Analizirajući tu pripovijest autor studije pokazuje s jedne strane kako se u Gjalskijevu djelu dvadeset godina prije tiskanja glavnih knjiga Sigmunda Freuda pojavljuje problem gušenja erotske čežnje i seksualiteta, odnosno problem odnosa svijesti i nesvjesnosti, a s druge da tekst ove pripovijesti motivira tzv.correspondances u smislu simbolizma.
Sudbina žene u kontekstu društva i dviju kultura (Ivo Andrić, "Mara milosnica")
Authors: Frleta Zrinka
Published: August 2017

U radu se raspravlja o statusu i sudbini žene u društvu koje se nalazi na križištu dviju velikih civilizacija (Istoka i Zapada) odnosno dviju religija [islama i kršćanstva (katoličanstva)]. Rad se usredotočuje na djelo Ive Andrića, "Mara milosnica", i nesretnu sudbinu istoimene junakinje. Sudbina mlade djevojke analizirana je kroz tri parametra: ja i drugi; svoje i tuđe te identitet i razlika koje pronalazimo u Kovača(2001). Analizirajući sudbinu mlade žene prema tim parametrima dolazi se do zaključka da se iz neprevladanih razlika, koje postoje između dviju kultura, javlja nerazumijevanje i prijezir spram svega što ne pripada vlastitoj kulturi ili je različito od nje.
"Being towards death" (Tolstoy and Heidegger)
Authors: Hajnády Zoltán
Published: August 2017

The present study gives a comparative analysis of Leo Tolstoy’s short story The Death of Ivan Ilich and Martin Heidegger’s philosophical tract, Being and Time. Both works deal with the fundamental ontological questions, namely with the problems of the inauthentic mode of being, whose symptoms include the objectification ofman, alienation, loneliness, being-fallen (Verfallen) and idle chatter (Gerede). Life becomes degraded, empty, inessential, to use Heidegger’s phrase, it ends up in the final stage of "leaving Being". For man to emerge from an inessential being, such boundary situations (Grenzsituationen) of life are necessary as presented by misery, fear of death, self-sacrifice or some other severe blows. It is only then that the real being of the mass man without personality, hidden behind das Man, is unveiled. Though the article does not offer a point-by-point comparative textual analysis, it still emphasises the dominance of the differences coexistent with the similarities between the two works. Tolstoy’s and Heidegger’s thanatologicalviews are fundamentally different because the former always focuses on life, even when he writes about death. In his texts the ethos of life always prevails over the pathos of death. The generative principle of Tolstoy’s text is an attempt of a man without personality to formulate his identity (the verbalisation of spiritual rebirth from the state of being of suffering and dying), centred on an individual who isgradually liberated from the constraints of time, space and society, whose life and dying becomes a universal model of fate. It is possible to understand the deeper meaning of these parables only if in the deep structure of the concrete text one is able to discover the system of motifs consisting of archetypal mythemes, such as the phoenix, the ladder, the sack, the black hole, the light, and trace them back to their primal form and myth, which universalise the mysteries of death and resurrection for the receiver.
Ivo Škarić (19. IV. 1933. – 29. I. 2009.)
Authors: Malnar Marija
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Nikici Kolumbiću – Im memoriam (6. X. 1930. – 1. III. 2009.)
Authors: Bratulić Josip
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Daliboru Brozoviću u spomen (28. VII. 1927. – 19. VI. 2009.)
Authors: Lisac Josip
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Etimološke bilješke s hrvatskih otoka i obale (uz Vinjine "Jadranske etimologije")
Authors: Vuletić Nikola
Published: August 2017

Ovaj je rad u sadržajnom i metodolološkom smislu nastavak članka "Dopune Jadranskim etimologijama Vojmira Vinje. Prvi prilog", objavljenog u drugom broju časopisa Croatica et Slavica Iadertina (2006). I svrha mu je ista: na temelju podatakaprikupljenih u toponomastičkim i dijalektološkim istraživanjima provedenima na hrvatskim otocima i obali od sredine 2006. do kraja 2010., korisnim potvrdama dopuniti već postojeće natuknice u Jadranskim etimologijama kojima se bilo osnažuju, bilo korigiraju Vinjini etimološki prijedlozi, popuniti veće praznine u mreži terenskih potvrda za neke likove te ponuditi etimološka rješenja za dosadneobrađene likove. Likovi koje donosimo mahom su romanskog, uglavnom dalmatskog porijekla.
Razlike u glasničkim preinakama kod profesionalnih i neprofesionalnih sugovornika
Authors: Runjić-Stoilova Anita
Published: August 2017

Rad istražuje provođenje asimilacija unutar i na granicama govornih riječi u spontanom govorenju i čitanju. Snimljen je spontani razgovor dvoje govornih profesionalaca – televizijskih novinara u trajanju od 13 minuta i spontani razgovor dvoje govornih neprofesionalca u trajanju od 17 minuta. Razgovori su zapisani, najprije na dijalektu – splitskoj čakavštini, jer su ispitanici tako razgovarali. Potomsu razgovori prevedeni na standard. Svakom ispitaniku zadano je da pročita rečenice koje je izgovorio tijekom razgovora i na dijalektu i na standardu. Kako su se moguća mjesta asimiliranja razlikovala u razgovorima profesionalnih i neprofesionalnih govornika, ispitanici su pročitali još 47 rečenica. Iz snimljenog materijala izdvojeno je stotinjak mogućih mjesta asimiliranja, uspoređeno je kako su asimilirali novinari, a kako govorni neprofesionalci, ima li razlike u provođenju asimilacija u čitanju i spontanom razgovoru. Izgovor ispitanika varirao je od hiperkorektnog do nepreciznog i nemarnog, pa je uočena realizacija fonema od nulte, preko destrukcije pa sve do prebacivanja u drugi fonem.
Delimitativni glagolni po- u hrvatskom i ostalim štokavskim jezicima
Authors: Budja Jurica
Published: August 2017

U radu se nastoji dati pregled fenomena delimitativnoga glagolnoga prefiksa po- u hrvatskome i ostalim trima štokavskim jezicima. Glagoli s tim prefiksom istražuju se dijakronijski, od svojih prvih potvrda sve do u 19. stoljeće. Uređeni su u motivacijske slijedove. Cijela se mreža izvodi iz nekolicine glagola stanja, kakav je postojati. Glagoli s jednim po- i dvama po- raščlanjuju se posebno.
Enigmatika u Planinama Petra Zoranića
Authors: Sambunjak Slavomir
Published: August 2017

Pošto su navedeni enigmistički postupci u Planinama Petra Zoranića, u članku se pretpostavljaju rješenja u, čini se, u čakavskome romanu dosad neriješenim mjestima pisanima "pod koprinom". Potom se dobiveni rezultati uspoređuju s dotadanjom praksom u romanskim književnostima.
Kazalijeva studija "Letteratura e civiltà"
Authors: Tomasović Mirko
Published: August 2017

Auktor raščlanjuje študiju pisanu na talijanskom jeziku, Letteratura e civiltá don Paska Antuna Kazalija, objavljenu u Programu zadarske gimnazije za 1856./1857, na kojoj je bio profesorom. Taj tekst nije obrađen (a ni spominjan) u literaturi o Kazaliju, do danas je ostao "anonimnim", a za svoje je vrijeme predstavljao žanrovski obogaćenje u hrvatskoj književnosti. Riječ je, naime, o pokušaju neke vrste teorije književnosti u kontekstu povijesti čovječanstva. U raspravi Kazali pokazuje veliku načitanost i poznavanje europskih literaturâ, ali su mu polazišta za tada anahrona (klasicistička, arkadistička), nedosljedna, jer se referira i na romantičarske poetike (predgovor Cromwellu V. Hugoa). Na kraju propovjedničkikliče slavenskom mesijanstvu (zapravo dubrovačkom) u uvjerenju za dostizanje općeg progresa. Specifičnost je ove studije metodološki dosta zbrkana, stilska dinamičnost i izrazita anglofilija, poznavanje engleske književnosti, što je rijetkost za naše onodobne književnike, poglavito iz južne Hrvatske, koji su bili orijentirani prema talijanskoj kulturi.
Misticizam i simbolizam gjalskijevih pripovijesti "Ljubav Lajtnanta Milića" i "Sasvim neobični i čudnovati doživljaji Ilustrisimusa Šišmanovića"
Authors: Lőkös István
Published: August 2017

U pripovijestima Ksavera Šandora Gjalskoga na kraju 19. stoljeća ("San doktora Mišića", "Mors", "Notturno", "Kobne slutnje") pojavljuju se okultističnomističke teme. U 20. stoljeću hrvatski pisac opet posiže za okultistično-mističkom tematikom. 1915. javio se pripovijetkom "Ljubav lajtnanta Milića", a 1927. napisaoje posljednju pripovijest ove vrste pod naslovom "Sasvim neobični i čudnovati doživljaji ilustrisimusa Šišmanovića". Analizirajući strukturu i kompoziciju pripovijesti "Ljubav lajtnanta Milića", autor zaključuje da je pisac recipirajući Schopenhauerovu i Hartmannovu filozofiju integrirao u hrvatsku prozu jednu od najistaknutijih svojstvenosti simbolizma: korespondenciju. Protagonist druge novele, Šišmanović, koji meditira o pitanju "Newtonove hipoteze o gravitaciji",o pojmu "prostora", "prostorne vremenske konačnosti svemira" i o "prostornoj energetici", pod utjecajem noćne halucinacije i priviđenja prihvaća kršćansko učenje o "sudbini" duše. Čini se da je tim pripovijestima Gjalski stvorio pravu simbolisitčku – s najranijim varijantama – presimbolističku prozu u hrvatskoj književnosti.
Nepoznati dokumenti o Grgi Novaku i Miroslavu Krleži, koji osvjetljavaju kulturnu atmosferu sredine stoljeća u Hrvatskoj
Authors: Franić Tomić Viktoria
Published: August 2017

U arhivu Mediteranskog instituta Grga Novak na Hvaru čuva se nekoliko neuočenih dokumenata koji osvjetljavaju život Grge Novaka, jednog od najznamenitijih Dalmatinaca XX. stoljeća, arheologa i historičara, pisca dvosveščane Prošlosti Dalmacije i trosveščane Povijesti Splita.1 U drugom, kraćem dijelu studijeautorica analizira i pismo Miroslava Krleže predsjedniku JAZU koje osvjetljava Krležin položaj u Titovoj Jugoslaviji. Analiziraju se neki aspekti Krležinog epistolarnog stila.
Govor janjeva
Authors: Lončarić Mijo
Published: August 2017

Ovaj osvrt na neke janjevačke jezične posebnosti zasniva se na literaturi, prvenstveno na dva najveća djela o tom govoru – na monografiji Milivoja Pavlovića Govor Janjeva i na opsežnom rukopisu Nikole Čolaka Janjevački govor. Prvi zapisi o govoru Janjeva stari su gotovo jedno stoljeće – to je Elezovićevo istraživanje s početka dvadesetoga stoljeća (1911). Janjevo i Letnica predviđeni su kao punktovi (odabrani mjesni govori u mreži) hrvatskih govora u dijaspori Hrvatskoga jezičnog atlasa. Govor Janjeva ima značajke vrlo bliske srpskim torlačkim govorima, ali ima neke osobine koje ga izdvajaju među njima. To je nešto leksika, rječničkoga blaga (rudarski germanizmi te riječi iz hrvatskoga književnog jezika), te posebnoakcentuacija i deklinacija. Naglasni je sustav sigurno ostatak starine, ali bi ta crta mogla biti i čuvanje starine prizrensko-južnomoravskih govora torlačkoga dijalekta, kao i rezultat drukčijega porijekla govornika, dakle hrvatska značajka. Pred hrvatskom dijalektologijom stoji zadatak istražiti ponovno govor Janjeva, istražiti govor Letnice, te vidjeti koje su stare specifičnosti tih govora, s obzirom nadruge torlačke govore, s jedne strane, te što se događa s njima u novim uvjetima u dodiru s hrvatskim književnim jezikom, odnosno drugim hrvatskim izvornim narodnim govorima, s druge strane.
Prinosi englesko-hrvatskom pravopisnom sup(r)o(t)stavljanju
Authors: Milinović Anđela , Ninčević Siniša
Published: August 2017

U radu se analizira engleska i hrvatska pravopisna norma supostavljanjem i suprotstavljanjem pravila o velikom i malom slovu te o rečeničnim i pravopisnim znakovima. U žarištu su zanimanja razlike između engleskih i hrvatskih pravopisnih propisa, koje će se usporedo rasvijetliti te potkrijepiti primjerima. Cilj je takva usporednog iščitavanja dviju pravopisnih norma dati prinos osnaživanju jezične kulture kako u materinskome, u našem slučaju hrvatskom, tako i u engleskom jeziku. Razvit će se pritom, za nadati se je, svijest o uzajamnom prožimanju jezıkā te pozitivno gledanje na pravopisanje.
Uloga Galicije i Šleske kod ustroja Poljske u suvremenu naciju
Authors: Pederin Ivan
Published: August 2017

Ovaj rad je prikaz sveska posvećenog Galiciji u zbirci Die österreichischugarische Monarchie in Wort und Bild (Beč, 1898.) koju je 1886. pokrenuo nadvojvoda Rudolf. Svrha ovog rada nije da prikaže kulturu, povijest i gospodarstvo Galicije, već da pokaže što je ta zemlja bila i kako je funkcionirala u okviru Carevine. Iz zbirke se vidi da je namjera izdavača bila da prikaže Carevinu kao cjelinu i to pojedinačno svaku od njezinih zemalja. Tu je jasno da je Dvor išao za tim da se sve te zemlje razviju u suvremene nacije u čemu je i uspio, a to je prikazano u ovom svesku. Carevina se prema tome sastojala od niza političkih i nacionalnih jedinica koje je vezivala jedino osoba cara i kralja. Galicija je bila dio Poljske koji je po diobi Poljske pripao Carevini, a granice toga dijela mijenjale su se za Napoleonskih ratova. Za razliku od Poljaka u ruskom i pruskom, kasnije njemačkom dijelu Poljske, Poljaci u Galiciji uživali su više od manjinskih zemalja, imali su djelomični suverenitet, jer je car imao u svojoj ruci samo vojsku, vanjske poslove, gospodarstvo i financije. Zbog toga je Galicija postala vodeći dio Poljske koja će se ujediniti poslije Prvoga svjetskog rata.
In memoriam, Vesna Lipovac-Radulović (1928. - 2009.)
Authors: Čirgić Adnan
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Akademiku Miroslavu Šicelu (1926.-2011.) u spomen
Authors: Rados Zvjezdana
Published: August 2017

In memoriam.
In memoriam fra Ignaciju Gavranu (1914. - 2009.)
Authors: Pranjković Ivo
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Radovan Ivšić – pjesnik lude ljubavi i sna (1921. - 2009.)
Authors: Musa Šimun
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Radojka Baldić-Đugum (1. II. 1950. - 26. II 2010.) Ča od čovika ostaje?
Authors: Kurtović Budja Ivana
Published: August 2017

In memoriam, Nekrolog
Dopune jadranskim etimologijama Vojmira Vinje: treći prilog
Authors: Ligorio Orsat , Vuletić Nikola
Published: August 2017

U ovom se, trećem nastavku dopuna Jadranskim etimologijama Vojmira Vinje, kao i u dosadašnjim istovrsnim prilozima, dopunjuju i dodatno dokumentiraju ili korigiraju neka Vinjina i Skokova etimološka rješenja. Obrađeni likovi mahom su romanskoga porijekla. Osim toga, prilog sadrži i nekoliko etimoloških prijedloga za dosad neobrađene likove.
I romanismi nella poesia di Slavko Kalčić e Tomislav Milohanić
Authors: Milovan Valter
Published: August 2017

Lo scopo di questo lavoro è quello di analizzare e comparare l’uso deiromanismi in due poeti istriani della stessa generazione – Slavko Kalčić e Tomislav Milohanić Slavić. È stata svolta l’analisi stilistica di 145 poesie dei due autori, come anche l’analisi etimologica dei romanismi più interessanti. I romanismi sono stati raggruppati in diciassette campi semantici (meteorologia, geomorfologia, i costumi e le istituzioni, il corpo ed i sensi, le percezioni e le impressioni, il tempo e il calendario, la vita, il matrimonio e la famiglia, gli animali, l’agricoltura e l’allevamento, sentimenti, azioni, ecc.). Nelle poesie di Milohanić è stato trovato un numero significativo di romanismi in posizione di rima, in entrambi gli autori sono stati osservati neologismi creati dalle parole di origine romanza. Inoltre, sono state messe in luce le più significative particolarità linguistiche e figure retoriche (allitterazione, isocolon, anafora, epifora, polisindeto, neologismi, l’uso della lingua italiana standard eccetera), che gli autori hanno utilizzato nella loro scrittura.
Znanje i gledanje u konceptualnoj metafori
Authors: Hajdarević Dino , Periša Ante
Published: August 2017

Od Aristotela promatrana kao jezična figura, ukras stanovite vrste strogo ograničen na područje poetike i retorike, metafora proživljava svojevrsnu renesansu unutar područja kognitivne lingvistike i teorije konceptualne metafore. Pokazalo se kako metafora nije ukras nego upravo nešto fundamentalno bez čega jezik i mišljenje zapravo ne mogu. Metaforički jezični izrazi tek su površinski odrazi, odnosno manifestacije konceptualnih metafora u našem umu. Sustav konceptualnih metafora strukturira naš svakodnevni konceptualni sustav na temelju kojega se odvija razumijevanje. Koncepti koji upravljaju procesima mišljenja nisu samo stvar intelekta, nego utječu na naše svakodnevno funkcioniranje do najsitnijih pojedinosti. Koncepti strukturiraju što percipiramo, kako se snalazimo u svijetu u kojemu živimo, kako se odnosimo prema drugim ljudima i slično, pa su stoga način na koji mislimo, ono što doživljavamo i ono što svakodnevno činimo u mnogočemu pitanje metafore. Na primjeru leksema jasan i frazema (za)mazati oči ukazali smo na konceptualnu vezu znanja i gledanja, odnosno na konceptualnu metaforu ZNATI JE VIDJETI, koja rasvjetljava nerazdvojnu povezanost znanja s gledanjem i (djelomično) način mišljenja i djelovanja modernoga čovjeka, čime smo utvrdili da je metafora jedan od temelja funkcioniranja jezika te da je mišljenje duboko prožeto metaforičkom strukturom.
Mletački idiom u Zadru: leksički i fonološki aspekti
Authors: Jazidžija Antonia , Škevin Ivana
Published: August 2017

U radu su predstavljene i analizirane transkribirane snimke razgovora s govornicama mletačkog zadarskog idioma. U cilju uočavanja karakteristika ovoga idioma kao i moguće dekadencije i nestanka varijanti u odnosu na one zabilježene u rječniku Luigija Miotta, transkribirani materijal uspoređen je s tim rječnikom i rječnikom venecijanskog dijalekta Giuseppea Boerija, te je fonološki i leksički analiziran. Analiza je potvrdila da se radi o idiomu koji u većini slučajeva reproducira forme zabilježene u rječnicima mletačkog zadarskog ili venecijanskog idioma, iako su uočljiva i leksička i fonološka odstupanja. Transkripcije ukazuju i na nesigurnost i nedosljednost upotrebe nekih mletačkih fonetskih i leksičkih varijanti kao i na prebacivanje s mletačkog na hrvatski-čakavski kod.
Lik Perke u Trilogiji o Kurlanima Mirka Božića
Authors: Šušić Mirela
Published: August 2017

U Božićevoj Trilogiji o Kurlanima pojavljuje se cijeli niz ženskih likova čija zastupljenost varira od čestoga pojavljivanja do sporadičnih i rjeđih susreta s njima. Neke od njih pisac neposredno gradi opisujući njihov izgled, emocionalno stanje, društveni status te kroz dijaloge i monologe ozbiljuje njihove muško-ženske i žensko-ženske odnose, ali i posredno, naslućujući njihov odnos s pojedincima ili pak kolektivom. Ova ženska lica, umjetnički izvanredno ostvarena, podignuta su na razinu pojma kakvim se, između ostalih, pokazuje Perka na koju je i usmjerena interpretacija u ovome radu. Riječ je o silovitome, ali kaotičnome ženskom liku koji Božić ostvaruje kroz polifonijsko prožimanje erosa, smrti i boli. Iznimna ekspresivnost elemenata naturalizma kojima autor potencira ovaj lik ozbiljuje se elementarnošću Božićeva jezika iz kojega, zapravo, i izvire snaga njegova književnog stvaralaštva.
Benedikta Zelić Bučan (Mravince, 21. iii. 1918. – Split, 10. x. 2013)
Authors: Žagar Mateo
Published: August 2017

In memoriam
In memoriam Krunoslav Pranjić (1931 – 2015)
Authors: Pranjković Ivo
Published: August 2017

In memoriam.
Stilski sustavi pjesničkog idioma Krune Quiena
Authors: Komljenović Anastazija
Published: August 2017

Iako je pjesnički opus Krune Quiena nevelik, poetički je iznimno zanimljiv. Budući da se unutar hrvatske književne znanosti o tom opusu rijetko piše, ovaj rad pokušava osvijetliti njegove bitne poetičke osobine i stilske odlike. Osnovne značajke Quienova opusa su tematska ujednačenost, ali i poetička heterogenost. Upravo u toj raznolikosti uočila sam tri temeljna stilska sustava koja najbolje opisuju formalne postupke u oblikovanju pjesama. To su neobarok (jedna od mnogih sastavnica postmoderne), nadrealizam i poetski ludizam; a oni su elaborirani na temelju stilskih postupaka i figura koji se pojavljuju u pojedinom sustavu Quienova pjesništva. Upravo takav pristup omogućuje bolje razumijevanje njegova poetskog diskursa, a ujedno je i pokazatelj ekspresivnog bogatstva njegovih stihova.
Pozornica kulture – kapital kulture. O 400 godina Hvarskoga kazališta
Authors: Pavlović Cvijeta
Published: August 2017

Članak analizira obilježavanje 400 godina Hvarskoga kazališta iz aspekta njegove (misli se na obilježavanje) nazočnosti u medijima i u javnosti općenito te iz aspekta politike kulture. U središtu pozornosti je odredba vrijednosti prostora kazališta kao jednoga od povijesnih prostora kulture. Posebno su argumentirane mijene u repertoaru Hvarskoga kazališta, te je kazališna pozornica protumačena kao zrcalo ali i dalekozor društvenih mijena, stanja politike i stanja kulture. Hvarsko kazalište i znanstveno-stručni skup Dani Hvarskoga kazališta, u sprezi znanstvenih doprinosa istraživanju hrvatske književne baštine i žive književne riječi izgovorene na kazališnim i širim gradskim pozornicama, svojim kontinuitetom, sadržajima i inovacijama dokazuju vrijednost takvih institucija. Prostor samoga Hvarskoga kazališta i prostor popratnih znanstvenih skupova preduvjet su za daljnje raspolaganje toga hrvatskoga kulturnoga kapitala, mjerljivoga s dometima najopstojnijih europskih kulturnih i znanstvenih institucija.
Taxonomically Restricted Genes with Essential Functions Frequently Play Roles in Chromosome Segregation inCaenorhabditis elegansandSaccharomyces cerevisiae
Authors: Verster Adrian J , Styles Erin B , Mateo Abigail , Derry W Brent , Andrews Brenda J , Fraser Andrew G
Published: August 2017

Genes encoding essential components of core cellular processes are typically highly conserved across eukaryotes. However, a small proportion of essential genes are highly taxonomically restricted; there appear to be no similar genes outside the genomes of highly related species. What are the functions of these poorly characterized taxonomically restricted genes (TRGs)? Systematic screens in Saccharomyces cerevisiae and Caenorhabditis elegans previously identified yeast or nematode TRGs that are essential for viability and we find that these genes share many molecular features, despite having no significant sequence similarity. Specifically, we find that those TRGs with essential phenotypes have an expression profile more similar to highly conserved genes, they have more protein–protein interactions and more protein disorder. Surprisingly, many TRGs play central roles in chromosome segregation; a core eukaryotic process. We thus find that genes that appear to be highly evolutionarily restricted do not necessarily play roles in species-specific biological functions but frequently play essential roles in core eukaryotic processes.
A First Nation Economic Development Model
Authors: Delion Carole
Published: August 2017

Achieving balance is not an easy task for First Nations, as there are numerous obstacles to overcome by manoeuvring through the legislative processes at the federal and provincial jurisdictional levels.  The goal of this paper is to explore how to grow a sustainable economic development model within a First Nation, using the example of Aamjiwnaang First Nation, a small community that is located in southern Ontario. It will document the development and evolution of Aamjiwnaang’s economic development model, named A Healthy Tree, which is founded on Elder and Aamjiwnaang Chief Gerald Maness, Sr.’s concept of the community as a tree.  The paper will demonstrate the steps taken and the best practices used for turning obstacles into opportunities.  Finally, it will address a major issue facing the Aamjiwnaang Band Council:  how it can proceed when the Head Lease expires in 2025.Keywords: First Nations, communities, economic development, strategic planning, industrial parks
Análisis factorial múltiple y metodología STATIS en el análisis de la transición demográfica en el Perú
Authors: Cambillo M. Emma N. , Aguero P. Ysela D. , Rafael H. Dora F.
Published: August 2017

Se comparan el análisis factorial múltiple y la metodología STATIS, utilizados para encontrar una estructura o espacio común subyacente a un conjunto de datos, expresado como una tabla múltiple ("Multiway”). Se aplica ambos métodos en el estudio de la transición demográfica en las 25 regiones del Perú en el periodo 1995 a 2010, considerando indicadores de fecundidad (Taza bruta de natalidad y tasa global de fecundidad) y tres indicadores de mortalidad (Tasa bruta de mortalidad, tasa de mortalidad infantil y esperanza de vida al nacer). Se utiliza la tipología elaborada por el CELADE (1992), respecto a las etapas de la transición demográfica. Se identifican cuatros grupos de regiones de acuerdo al comportamiento de sus indicadores de mortalidad y fecundidad, obteniéndose una visión sintética de los cambios en el tiempo y las perspectivas futuras de las regiones del Perú. Los datos se procesaron utilizando los paquetes estadísticos SPAD, STATISTICA y SPSS.
El modelo de respuesta no aleatorizada transversal: una aplicación
Authors: Solano Olga , Galván Jhon
Published: August 2017

En el presente trabajo presentamos los resultados de una investigación realizada en la Facultad de Ciencias Matemáticas de la UNMSM, para investigar la proporción de personas que han copiado en los exámenes por lo menos una vez, el porcentaje de personas que han utilizado notas en un examen, el porcentaje de personas que han utilizado drogas para mejorar su rendimiento académico y el porcentaje de personas que han presentado un documento que contienen un párrafo intencionalmente adoptado del trabajo de otra persona, utilizando la teoría del modelo de respuesta no aleatorizada transversal (Tian & Tang 2014). En el diseño muestral, se utilizó el muestreo aleatorio estratificado con afijación proporcional al tamaño de cada estrato (Scheffer & Mendenhall, 2007) considerando como estratos a las Escuelas Académicas Profesionales (E.A.P.) de la FCM. Para el cálculo del tamaño de muestra se consideró un límite para el error de estimación de 5 %, con un nivel de confianza del 95% y la información proporcionada por la Dirección Académica de la FCM, de los alumnos matriculados el primer semestre del año académico 2015, el tamaño de muestra fue de 300 alumnos, repartidos en forma proporcional a las cuatro E.A.P. de la FCM.
Encajes Ordenados Inducibles entre Hiperespacios
Authors: Contreras Pedro , Aliaga Adrian , Olano William , Villegas Leticia , Rubio Marco , Chupayo Heidi
Published: August 2017

Dado un conjunto X y denotemos por C(X) el hiperespacio de todo los subcontinuos no vacíos. Para dos continuos X e Y y la función.......
Estudio del Punto Libre de Infección de un Modelo Matemático de la Dinámica de Transmisión del VIH/SIDA en una Población Heterosexual Activa en el Perú con Aplicación a la Salud Pública
Authors: López Cruz Roxana , Pino Romero Neisser
Published: August 2017

Se presenta el análisis de un modelo matemático aplicado a la Epidemiología que explica la dinámica de transmisión de la enfermedad del Síndrome de Inmunodeficiencia Adquirida (SIDA) entre parejas heterosexualmente activas donde se considera el uso de protección por medios naturales y no naturales. Se estudia la sensibilidad del modelo con respecto a su estabilidad local para el Punto Libre de Infección complementando mediante Simulaciones Computacionales. Esto brinda un entendimiento dinámico del modelo con lo cual permitirá tomar decisiones en el área de Salud Pública teniendo en cuenta el aspecto social y económico.
Métodos Factoriales en el Análisis de Datos Espaciales. Una Aplicación a los Datos del Censo Agropecuario 2012 para la Caracterización de las Provincias del Perú
Authors: Cambillo Moyano Emma Norma , Agüero Palacios Ysela Dominga , Alvarez Rivas María del Pilar , Riojas Cañari Alicia Cirila
Published: August 2017

Las provincias peruanas fueron tipificadas por métodos factoriales con la incorporación de datos georreferenciados con información del Censo Nacional Agropecuario de 2012. Se determinaron tres indicadores: La intensidad de la actividad agrícola, la comercialización de la producción agrícola, y el uso de fuentes de agua para el riego; El uso del Índice de Moran ayudó a identificar las provincias con características agrícolas similares. Los resultados podrían ser utilizados para encaminar algunos objetivos del plan estratégico del sector agrícola, y supervisar las políticas de desarrollo institucional en el sector. La información también podría ser útil para el diseño de planes de desarrollo que respondan a las necesidades del sector agrícola y para tener una idea clara de las características agrícolas de todas las provincias del Perú, con el objeto de orientar la inversión en el país
El Modelo de Respuesta Aleatorizada Mixto de Kim y Warde: Aplicación a estudiantes de la FCM – UNMSM
Authors: Matos Zarsoza José , Solano Dávila Olga Lidia
Published: August 2017

El presente trabajo de investigación trata sobre el comportamiento de los estudiantes frente a preguntas sensibles en la Facultad de Ciencias Matemáticas utilizando el Modelo de Respuesta Aleatorizada Mixto (MRAM) propuesto por Kim y Warde (2005), el cual se aplicó en una encuesta realizada en la Facultad de Ciencias Matemáticas (FCM), para investigar el comportamiento de los jóvenes estudiantes con respecto a las malas prácticas académicas, realizar copias y consumo de drogas para mejorar el rendimiento académico en un examen. La población estudiada comprende a los alumnos matriculados el Semestre 2015-I pertenecientes a las cuatro Escuelas Profesionales de la Facultad de Ciencias Matemáticas de la UNMSM. En el diseño muestral, se utilizó el muestreo aleatorio estratificado con afijación proporcional a cada estrato (Scheaffer, Mendenhall, Ott, 2007 ) considerando como estrato a cada una de las Escuelas Profesionales de la FCM. Para el cálculo del tamaño de muestra se consideró un límite para el error de estimación de 5% con un nivel de confianza del 95% y la información proporcionada por la Dirección Académica de la FCM, de los estudiantes matriculados el primer Semestre del año académico 2015, el tamaño de muestra fue de 300 estudiantes, repartidos proporcionalmente a las cuatro Escuelas Profesionales de la FCM.
Educabilidad, competencias e implicación parental: un análisis factorial de la escala percepción docente sobre familias en riesgo psicosocial
Authors: Rodríguez Garcés Carlos
Published: August 2017

Usando la escala “Percepción Docente sobre Familias en Situación de Riesgo Psicosocial” aplicada a 175 profesores en formación, se llevó a cabo un análisis factorial exploratorio (AFE). Con una varianza explicada de 43.9%, se devela la existencia de cuatro dimensiones: Competencia Parental Educativa, Rasgos de Personalidad Atribuidos, Percepción de Participación Parental y Atribución Genealógica. Existiría una imagen deteriorada por parte de los profesores respecto de los alumnos vulnerables y sus familias. Se les percibe a estos con bajas condiciones de educabilidad, personalidad conflictiva y desinterés por su proceso educativo que los hace altamente susceptibles al fracaso escolar. La familia se constituye en un factor explicativo de relevancia dado su bajo nivel de implicación educativa y escasas competencias parentales.