bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
El mestre competent. Què hauria de posseir i què hauria de transmetre de les diverses àrees curriculars?
Authors: Salvat Agustí , Gavaldà Antoni , Gimeno Saturnino , Pérez M. Carmen , Viscarro Isabel , Marqués Luis , Macaya Albert , Ollé Àngels , Aymí Jaume , Girondo Luisa , Ríos Montserrat
Published: February 2016

Aquest article respon a què és el que entenen els mestres de les diverses àrees curriculars com a mestre competent i quins mecanismes activen per a formar-lo.
La ciència de la pseudociència astrològica
Authors: Salvat Agustí
Published: February 2016

Aquest article ens parla principalment de l’astrologia com a ciència i ens presenta l’experiència de fer una exploració d’aquest tipus amb alumnes universitaris. També ens parla sobre les constel·lacions, els signes zodiacals i les incoherències d’aquests, els planetes antics i moderns, els astres generacionals, els cossos astrològics, Quiró, el centaure astronòmic i astrològic i, per últim, el mite del signe solar.
La Torre dels escipions
Authors: Gavaldà Antoni
Published: February 2016

Aquest document ens proporciona, a través dels components del Camp d’Aprenentatge de la ciutat de Tarragona, tres publicacions per enriquir el panorama de treball sobre la Tàrraco romana.
Educació, valors i guerres
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Els creixents corrents migratoris han posat damunt la taula la necessitat d’educar per a la convivència. Els valors han de ser un tema d’importància cabdal i entre ells, democràcia, convivència, respecte a l’altre, diàleg i consens han de tenir un lloc destacat. La resposta del món de l’ensenyament davant la guerra ha estat massiva, creativa, àgil i amb la urgència que calia. Les escoles han fet bandera de la seva funció d’educar en valors, i s’han multiplicat els actes en favor de la pau.
La història de Catalunya al nou currículum
Authors: Pagès Joan
Published: February 2016

A partir d’una panoràmica de l’ensenyament de la Història en general, i de l’ensenyament de la Història a Catalunya en concret, es planteja la situació dels currículums d’ESO i Batxillerat després de la reforma realitzada pel govern del Partir Popular al desembre del 2000 i les modificacions que els Reals Decrets van provocar al currículum d’ESO de la Generalitat.
Tema d'escola: La intervenció del Programa d'Educació Compensatòria als centres educatius de les comarques tarragonines
Authors: Pardo Júlia
Published: February 2016

En els darrers dos cursos s’ha produït un increment considerable d’alumnat estranger de procedencia diversa, amb un degoteig constant al llarg de tot el curs, principalment en les poblacions més grans. Aquesta constant arribada de nouvinguts a Catalunya ha fet que les escoles es plantegin com vetllar per la integració d’aquests alumnes. Amb aquesta finalitat, el Programa d’Educació Compensatòria tracta de donar suport a la tasca docent dels mestres i dels professors oferint una adequada atenció educativa als centres amb alumnat amb necessitats educatives associades a situacions socials o culturals desafavorides, i a l’alumnat pertanyent a minories ètniques o culturals en situació de desavantatge.
Reconceptualitzar la docència: Qui és el protagonista a l'aula?
Authors: Valls Enric
Published: February 2016

Es tracta de posar la mirada sobre la intervenció, sobre les interaccions i actuacions conjuntes en el si de situacions innovadores; es tracta d’aprofundir en el coneixement i la pràctica d’aquells processos, recursos, estratègies facilitadors, en definitiva, de l’apropiació individual per part de l’alumnat dels sabers específics proposats.
Converses amb Francesc Xaxier Hernández Cardona
Authors: Gavaldà Antoni
Published: February 2016

Francesc Xavier Hernàndez Cardona és professor de Didàctica de les Ciències Sociales de la Universitat de Barcelona. Ha participat en diversos projectes d’innovació en el camp del llibre de text, singularment en els desenvolupats per la col•lecció Teide-Graó, que van ser especialment novedosos en el plantejament d’activitat d’aprenentatge. Va participar en l’elaboració del disseny curricular de secundaria obligatòria (ciències socials) i de primària (coneixement del medi social i cultural). És membre del consell de redacció de la revista Guix, i codirector de la revista Iber. Didáctica de las Ciencias Sociales, Geografía e Historia. Ha destacat per les seves propostes en iconografia didàctica, amb treballs singulars de ressò internacional. Ha escrit nombrosos llibres, articles i quaderns sobre diversos aspectes relacionats amb la Didàctica de les Ciències Socials i amb la Història. Va ser coordinador del projecte històric i museogràfic del Museu d’Història de Catalunya. És investigador principal del grup de recerca consolidat UB: “Didàctica del patrimoni, museografia comprensiva i noves tecnologies”. És codirector del master “Museografia didàctica” a UB Virtual. Ha participat en diverses campanyes en favor de la preservació del patrimoni històric i artístic de Catalunya. En l’actualitat és president de la Divisió de Ciències de l’Educació de la Universitat de Barcelona.
Anàlisi dels resultats de l'avaluació de les competències bàsiques
Authors: Montseny Rosa M.
Published: February 2016

Aquest article ens mostra l’anàlisi qualitativa dels resultats d’unes proves de competències bàsiques i té l’objectiu de reflexionar i discutir en el si del claustre sobre els resultats de les proves, i facilitar la presa de decisions sobre aspectes de gestió del currículum i dels resultats d’aprenentatge.Des del punt de vista del procés, amb l’objectiu de reflexionar i prendre decisions, distingeixen dues fases metodològiques: Representació de resultats i anàlisi de resultats.
Els valors de la música i els joves
Authors: Fuentes Enrique , Beltrán Josep Miquel
Published: February 2016

Aquest article ens parla dels valors que conté la música i de la influència d’aquesta davant els joves, a més a més, ens dóna alguns exemples de tipus de música.
Metodologia comparada en l'educació musical: Kodàly, Orff i Dalcroze. Implicacions per a la construcció d'una Didàctica de la Música
Authors: Barniol Enriqueta
Published: February 2016

Aquest treball que aquí es presenta és un estudi emmarcat dins la tesi doctoral de l’autora de l’article. Es centra ens tres autors en concret: Kodàly, Karl Orff i Jacques Dalcroze. S’els associa a “mètodes” d’educació musical, aspecte al qual es fa referència i també, ens presenta les visions d’aquests en relació a l’aprenentatge rítmic, el melòdic, les habilitats auditives d’ordre melòdic, els elements expressius i mitjans d’expressió, el repertori, la lectura i escriptura i la improvisació.
Els nostres vells mestres
Authors: Solé Jordi
Published: February 2016

“A mesura que el temps ens va fent homes i dones madurs ens adonem que, les coses que veiem ara, no són tan grans com les que es veien amb la mirada del nen o la nena que vam ser. Tanmateix, hi ha gestos, geografies, grans descobriments i jocs infantils que conservem en el record amb l’emoció quasibé intacta de quan érem petits. Alguns d’ells estan estretament vinculats a les primeres experiències viscudes a l’escola i els seus mestres.”L’autora ens presenta algunes d’aquestes experiències i les seves opinions respecte a les vivències escolars.
A l'ensenyament cal combatre la passivitat
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

És necessari que la veu del professorat agafi potència de grup i que les resolucions que adoptin els governants siguin d’equip, i no únicament de partit. La política educativa ha de ser de tots i no d’uns quants, per molts que siguin, si no està abocada irremeiablement al fracàs.
El tractament de grups flexibles d'alumnes: balanç d'una experiència
Authors: Ferrando Anna , Julià M. Pilar
Published: February 2016

Aquest article ens mostra la contextualització del centre CEIP Antoni Roig i de la població on es troba, Torredembarra. A continuació, també podem observar cóm van funcionar els agrupaments flexibles des del seu inici, la manera que tenen d’organitzar-se i la valoració que en fan d’aquests, tenint en compte els seus avantatges i inconvenients.
La competència per ser ciutadà del segle XXI i la contribució de l'escola a la seva adquisició
Authors: Girondo Luisa
Published: February 2016

En aquest article ens proposem fer una síntesi tant de les fonts com de les interpretacions que es van donant del terme competència, i la repercusió que això pot tenir en la pràctica escolar.
L'argumentació en alumnes universitaris de Magisteri de la Universitat Rovira i Virgili.
Authors: Gavaldà Antoni , Santisteban Antoni , Conde Carmen , Girondo Luisa , Macaya Albert , Viscarro Isabel
Published: February 2016

El grup de recerca de la URV “Investigació didàctica i continguts curriculars”, des del curs 1999-2000, ha anat desenvolupant una activitat de recerca relacionada amb les capacitats cognitivo-lingüístiques implicades en la construcció dels coneixements dins el marc de les àrees curriculars a què pertanyen els autors d’aquest treball. En línia amb la seva tasca professional com a formadors de mestres, han centrat l’estudi en els alumnes de formació inicial del professorat d’educació Infantil i Primària, en totes les seves especialitats. El treball que presenten s’emmarca en la tendència que, en els darrers anys, contempla l’ensenyament com un procés d’ensenyar a pensar més que no pas com una transmissió unidireccional de continguts.
La "competència" i els aprenentatges escolars: l'àrea de matemàtiques
Authors: Girondo Luisa
Published: February 2016

Aquest article ens defineix el concepte de competència i en concret se centra en l’àrea de matemàtiques i en els objectius d’aquesta.
Orientar l'ensenyança cap al desenvolupament de competències. Reptes i riscs
Authors: Valls Enric
Published: February 2016

L’article ens parla de l’ensenyança basada en competències, definint aquestes, que significa ser una persona competent o no ser-ho i què suposa treballar seguint aquesta metodologia.
La flauta dolça: un instrument per ensenyar música al S. XXI
Authors: Gustems Josep
Published: February 2016

La flauta dolça és un instrument musical àmpliament conegut; possiblement sigui, a la llum de les xifres, l’instrument més universal, tant per la seva presència en l’espai com en el temps. També és un instrument usat des de fa diverses dècades a l’educació primària i secundària a molts països europeus, especialment entre els que tenen una educació musical fonamentada en la tradició metodològica Orff.Ens parla sobre la història de la flauta dolça i la influència d’aquesta a l’ensenyament.
Cap e l'espai europeu d'educació superior
Authors: Verrier Jacky
Published: February 2016

Aquest article ens parla dels ensenyaments superiors i ens aclareix alguns conceptes com per exemple, que és el EEES, el màster, el doctorat i altres conceptes.
XEEPS, XEPS, PESE: Programa d'Educació per a la Salut a l'Escola
Authors: Moreno Montserrat
Published: February 2016

Aquest article ens parla del projecte del CEIP Pau Delclòs de Tarragona, escola que pertany a la XEEPS, la Xarxa d’Escoles Europees Promotores de Salut. Catalunya va participar en el projecte amb 8 escoles, coordinades des del Programa d’Educació per a la Salut a l’Escola (PESE).
Aprenem anglès fent plàstica
Authors: Olmos Cori , Amat Cori
Published: February 2016

Aquest article ens parla de l’experiència didàctica  de l’escola Rubió i Ors. Els mestres van constatar que l’aprenentatge de l’anglès en edats més primerenques donava bons resultats, ja que els nens es mostraven més receptius i oberts davant el treball proposat a l’aula. Després de recollir l’experiència dels dos cursos anteriors i aprofitant que la normativa actual donava peu a impartir una de les àrees curriculars del cicle en anglès, a principi del present curs es va decidir en claustre ampliar el temps d’intervenció de l’especialista d’anglès dins del CI impartint l’àrea de plàstica en anglès.
Aspectes bàsics de l'abstracció en Matemàtiques a l'Educació Infantil segons el model català i francès
Authors: Moreno Montserrat , Icart Jordi , Oller Àngels , Tomàs Lina , Vila Vanessa
Published: February 2016

En l‘àmbit de les matemàtiques l’abstracció és la capacitat de construir la representació mental de les nocions treballades sense tenir la necessitat de suports manipulatius i/o gràfics per a la seva comprensió. Un dels objectius més importants de les matemàtiques és el d’afavorir l’estructuració del pensament abstracte.El seu objectiu és arribar a conèixer com es porta a la pràctica l’abstracció en les nocions matemàtiques d’educació infantil a partir de la comparació de dos llibres de text de matemàtiques de Catalunya i França: Comptar i escriure i Maternelle.
Reforçar la qualitat implica reformular un nou professional de l'ensenyament.
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Els darrers mesos el sistema educatiu ha viscut canvis. Un ha afectat els mateixos professionals, amb una entrada substancial d’aquests a l’ensenyament públic deixant de banda condicions de treball precàries, d’interinitats. Ens n’alegrem. Sembla que aquest fet hauria d’ajudar a formar millors equips de treball i a augmentar una qualitat que està en entredit. El canvi profund que ve, però, serà el que s’ha plasmat en el Pacte Nacional per l’Educació des de la Conselleria d’Ensenyament, signat per molts elements socials, però no pas per tots. La consellera ha remarcat que “totes les organitzacions implicades en el Pacte compartim un mateix objectiu: millorar la qualitat de l’educació” i ha explicat que “el pacte educatiu suposa més estabilitat del sistema educatiu, més qualitat de l’educació, més innovació pedagògica i organitzativa i igualtat d’oportunitats per a tothom”. La paraula “qualitat” hi surt reflectida repetidament. No és casual.
Consideracions sobre els coneixements que haurien de posseir els mestres catalans per a una bona pràctica docent de les ciències socials
Authors: Olivé Maria Dolors
Published: February 2016

Després de l’experiència de catorze anys d’ensenyament de la Geografia i de la Didàctica de les Ciències Socials a l’Escola de Mestres Blanquerna, i en un moment de transformació de tot el sistema educatiu espanyol amb la implantació de la Llei Orgànica d’Ordenació General del Sistema Educatiu (LOGSE) de 1990, en què s’exigia un nou replantejament en la formació del professorat de l’ensenyament primari, vaig dur a terme una investigació sobre Els problemes de la Didàctica de les Ciències Socials a les Escoles de Mestres de Catalunya. La seva finalitat primordial era conèixer i valorar la situació del seu ensenyament en un moment de canvi del sistema educatiu i perfilar unes línies de millora en el futur immediat. Volia saber com  s’impartien les didàctiques específiques en aquestes Escoles Universitàries de Formació del Professorat d’EGB, la situació dels estudiants que es preparaven per ser mestres, els seus coneixements científics i quina formació professional adquiririen durant els tres anys de la carrera.
El programa PISA aplicat a alumnes universitaris de l'ensenyament de Mestres. Resultats d'una experiència.
Authors: Girondo Luisa , Salvat Agustí
Published: February 2016

La vida en una societat altament tecnificada i complexa com l’actual exigeix dels ciutadans unes determinades destreses i habilitats per poder-s’hi inserir i progressar. L’adquisició de moltes d’aquestes destreses i habilitats s’inicia en el període d’escolarització primària, i cada vegada més, els sistemes educatius dels diferents països van agafant responsabilitat en l’ajuda al desenvolupament intel·lectual dels escolars. Una de les àrees curriculars amb major potencial de contribució en l’ajuda d’aquest desenvolupament és l’àrea de matemàtiques, la qual aporta les primeres nocions, mètodes i símbols que més tard donaran lloc al pensament científic. Constatem, doncs, que és important en la formació inicial de mestres portar a terme els controls adequats que ens permetin organitzar la formació d’acord amb les necessitats professionals futures, considerant en un primer lloc les mancances actuals.
El CEIP Antoni Roig: De la biblioteca a la mediateca
Authors: Molina Immaculada , Ferrando Anna
Published: February 2016

Com tots sabem, a les escoles sempre hi ha hagut un espai destinat a biblioteca. Algunes no passen de ser unes simples prestatgeries amb llibres de consulta; d’altres tan sols les ocupen aquells llibres que porten els alumnes de casa seva i serveixen per a ser llegits tot passant entre els companys i companyes de classe. Nosaltres ens hem proposat anar més enllà d’aquesta funció passiva.
Converses amb Roser Juanola
Authors: Macaya Albert
Published: February 2016

Roser Juanola Terradellas és catedràtica d’Art i Educació a la Universitat de Girona. Compta amb una llarga experiència en la formació de mestres, en l’àmbit de l’educació visual i plàstica. S’ha ocupat de la formació inicial i permanent tant a la universitat com en infinitat de cursos, seminaris, tallers i conferències. És autora de nombroses publicacions sobre art i educació, didàctica de les arts visuals i didàctica del patrimoni artístic. Ha dirigit també la col·lecció “Arte y Educación” de l’editorial Paidós. És investigadora principal del grup interuniversitari de recerca “Patrimoni i Educació” considerat com a Grup Consolidat per la Generalitat de Catalunya. En aquests moments és la coordinadora del doctorat interuniversitari amb menció de qualitat “Arts visuals i educació, un enfocament construccionista”, del Departament de Didàctiques Específiques de la Universitat de Girona.
Història, Matemàtiques i realitat
Authors: Figueiras Lourdes , Deulofeu Jordi
Published: February 2016

La matemàtica es una disciplina viva en la història dels pobles, al servei de les necessitats humanes i en estreta relació amb la cultura. D’on ve, doncs, la seva imatge popular en el sentit que és una ciència distant, que no té la calidesa que transmeten altres ciències humanes? Potser hi ha dues matemàtiques? Per què un llibre de text que a la seva introducció comença parlant d’homes i dones que mesuren un camp al pas dels bous continua immediatament amb abstraccions difícils de comprendre? Per a què serveixen, finalment, les matemàtiques que s’aprenen a l’escola?
LOCSE: Llei Orgànica de Conducció Sense Exclusions
Authors: Moreno Ricardo
Published: February 2016

L’autor d’aquest treball, professor de matemàtiques a la universitat i a l’ensenyament secundari, també ho és d’un llibre polèmic: Panfleto antipedagógico (MORENO, 2006). El panfleto inicialment era un text en format pdf que viatjava incansablement per l’extensa i intrincada xarxa d’internet. El seu germà gran, el llibre, amb més contingut que el panfleto internetaire, constitueix un al·legat contra l’actual sistema educatiu espanyol. Escrit amb eloqüència per un docent que un dia volgué explicar-se per què havia acabat detestant l’ofici de mestre, ofici que tant estimava, el text explica, des del sentit comú i de manera clara, sensata i raonada, les claus del fracàs del sistema i proposa solucions senzilles per iniciar un canvi que encara no s’albira.
Representació del món i conflicte moral
Authors: Janer Gabriel
Published: February 2016

Només aprenem les coses que hem estat capaços de contar-nos, d’ordenar en una seqüenciació, d’estructurar en funció d’un relat. Si l’experiència no s’emmarca en una estructura narrativa, es perd en la memòria. Recontar l’experiència suposa ordenar-la, organitzar-la en una representació. El filòsof John Dewey havia dit que el llenguatge és un procediment que ens permet classificar i organitzar allò que sabem del món. Però només sabem allò que som capaços de representar, alhora que confegim el sentit de la representació.
Allà d'on vénen els contes
Authors: Ollé M. Àngels
Published: February 2016

Els reculls de contes d’arreu del món han anat proliferat, amb una tria de narracions de diverses cultures amb l’objectiu d’ajudar en la construcció de valors de convivència, com pot ser la interculturalitat. S’espera d’aquests contes que aportin informació sobre altres cultures de manera que aquest coneixement ajudi en l’acolliment dels nouvinguts, però algunes vegades aquests mateixos alumnes desconeixen les llegendes pròpies, com ara la del Pont de Diable de Tarragona. Curiosament en alguns d’aquests reculls de contes d’altres països ens trobem amb certes similituds amb històries conegudes, com ara El conte de la lletera, El millor pretendent del món, etc. Si volem saber la raó d’aquestes semblances, hem de buscar les arrels, hem d’anar allà d’on vénen els  contes, i aquestes vénen d’una de les cultures més antigues que coneixem, la cultura índia. Aquesta cultura té un llibre de contes, el Panxatantra, que junt amb el Mahabharata i el Ramayana, formen el conjunt d’obres més antigues de la literatura universal.
La mediació escolar: Una via alternativa a la resolució dels conflictes entre iguals
Authors: Palau Gemma
Published: February 2016

La manera com es gestiona un problema o situació conflictiva entre iguals o entre diferents membres de la comunitat educativa és un tema que ens hauria de preocupar a tots, per tal d’anar a la recerca de noves estratègies i metodologies més efectives que ens ajudin a trobar una solució al conflicte, no només des del punt de vista de l’aplicació del càstig o la sanció dictada per normativa, sinó des de l’entesa i la comprensió de totes les parts afectades. Ajudar l’alumnat a saber buscar per ell mateix o amb ajuda d’altri una solució als seus propis conflictes, fent-ne una bona pràctica reflexiva, a la llarga pot ser molt més efectiu per al seu creixement i desenvolupament integral que gastar recursos buscant càstigs efectius i miraculosos que resolguin d’arrel els problemes que es puguin donar entre els alumnes.
Una experiència d'ensenyament del temps històric
Authors: Santisteban Antoni
Published: February 2016

En aquest article es presenta una experiència d’ensenyament del temps històric a l’escola primària. Què és el temps històric? Com s’ensenya? Com s’aprèn? Sense una comprensió del temps històric els nens i nenes no poden apropar-se a la història. La mateixa historiografia reconeix que el temps és el gran concepte de la història. És molt coneguda la frase de l’historiador Fernand Braudel (1984): “L’historiador no s’evadeix mai del temps de la història: el temps s’adhereix al seu pensament com la terra a la pala del jardiner (...). Per a l’historiador tot comença i tot acaba amb el temps”. Koselleck (1993) relaciona el temps històric amb la vida: “Qui pretén fer-se una idea corrent del temps històric ha de prestar atenció a les arrugues d’un avi, a les cicatrius en què està present un destí de la vida passada”.
Seminari comparatiu de llibres francesos, catalans i espanyols de Ciències Socials: Continguts i Competències
Authors: Almagro Pilar , Masip Estel , Rubio Mireia , Bujeda Cristina , Roqué Marta
Published: February 2016

El passat 26 d’octubre a la Facultat de Ciències de l’Educació i Psicologia se celebrà el “Seminari comparatiu de llibres francesos, catalans i espanyols de Ciències Socials: Continguts i Competències”, sota la coordinació del professor Antoni Gavaldà, conduït per ell mateix i per la professora francesa Nicole Darmon, de l’Ecole Aérogare de Blagnac.
L'educació per a la ciutadania a l'escola
Authors: Casanovas Josep
Published: February 2016

La introducció d’educació per a la ciutadania als centres educatius s’ha fet enmig de polèmica, alimentada per aquells sectors que s’oposen desaforadament a la seva obligatorietat. L’ampli ressò del tema als mitjans de comunicació no treu que hi hagi un gran desconeixement sobre el que representa la nova assignatura, tant entre el conjunt de la societat com entre els professionals de l’educació i l’alumnat. Un desconeixement que s’accentua més quan pensem en l’educació primària. El fet de ser la darrera etapa on s’implantarà, però també la polèmica general al seu voltant, sembla que han posposat la necessitat de preparar amb temps la introducció de la nova assignatura en aquest nivell educatiu.
Calen mestres, mestres. Però quins mestres?
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Ara som en un moment crucial. Es canvia el pla, es preveu que quedarà atesa la vella demanda de passar de 3 a 4 cursos i es vol un nou mestre, diferent. Hi estem parcialment d’acord. Hem fet notar que potser dissenyarem un pla per formar un mestre millor, però no el millor mestre. Sense embuts: el mestre més competent seria aquell que cursés una llicenciatura i després volgués entrar al circuit professional. No s’ha fet així, malgrat que veus autoritzades en el món de la didàctica, des de fa anys, sempre ho van defensar en fòrums on es buscava que la qualitat passés per davant de la quantitat. Mai com ara s’havia vist la tremenda necessitat de formar uns altres mestres. Per a aquesta comesa cal pensar a fons el que entenem que ha de posseir un bon mestre.
El plantejament de preguntes com a estratègia per millorar la capacitat argumentativa
Authors: Gavaldà Antoni , Conde Carme , Girondo Luisa , Macaya Albert , Viscarro Isabel
Published: February 2016

En sintonia amb les propostes que entenen l’aprenentatge formal con un procés eminentment interactiu de negociació de significats i de construcció conjunta entre professors i alumnes, contemplem l’argumentació com una de les principals estratègies per vehicular-lo. El contrast d’opinions i raons, el qüestionament de determinades afirmacions, les refutacions i els avals o proves adduïts per professors i alumnes a propòsit d’un determinat tema, entenem que són elements determinants de la construcció conjunta del coneixement. Com ja va indicar en un altre article publicat en aquesta mateixa revista (GAVALDÀ i altres, 2004) el grup de recerca de la URV “Investigació didàctica i continguts curriculars” està duent a terme una activitat de recerca sobre la capacitat argumentativa dels alumnes d’educació primària de l’ensenyament de Mestre. Aquest treball és, per tant, continuació del primer.
Aportacions de l'experiència musical i el moviment a l'educació
Authors: Bermell María Ángeles
Published: February 2016

La responsabilitat en la formació del professorat sempre serà un tema atractiu per als investigadors de l’educació. En aquests moments hi ha respostes a les limitacions de l’ensenyament tradicional, però hi ha altres àrees de coneixement amb experiències pràctiques que no es podran reforçar a l’escola per manca de disponibilitat horària, i això suposa un dèficit respecte a les necessitats del món infantil. La didàctica de l’expressió musical aporta coneixements interrelacionats amb habilitats i actituds, que donen lloc a una formació en competències. Això fa que el professor especialista en música, a més a més, pugui estimular un seguit de processos i capacitats mitjançant les activitats musicals. Tal i com es troba actualment aquesta especialitat, podrem justificar-la mitjançant màsters. Mentrestant, avancem estudis que confirmen la importància de la vivència de la música conjuntament amb el moviment, des de les edats més primerenques.
Per un aprofitament conseqüent del medi: el lligam Roma-Tàrraco
Authors: Gavaldà Antoni , Virgili M. Joana
Published: February 2016

És conegut que el pas de Roma per Tarragona va influir decisivament en la configuració constructiva de la ciutat, ordenant i ocupant un espai en terrasses adaptat a un terreny aturonat. Si Tàrraco va esdevenir la ciutat pont entre Roma, no menys important va ser el teixit poblacional que s’assentà pels voltants, en forma de vil·les, aprofitant les zones agràries més productives i desenvolupant una tasca agrícola de primer ordre. El potencial de vestigis vius de Tàrraco a Tarragona i a l’entorn per endinsar-se en l’entramat social i cultural resulta extraordinari, i òbviament es pot abordar de moltes maneres i actituds, amb alumnes de diferents edats. Un possible exemple d’actuació ens el dóna partir del mateix plànol de la ciutat romana, en contrast amb l’actual, que permetria constatar el que significà l’assentament d’una població estable i les seves necessitats.
El museu a disposició de l'escola
Authors: Suárez Marisa , Ayxendri Rosa
Published: February 2016

Fruit de la interacció entre les escoles i el Servei Pedagògic del Museu d’Art Modern de Tarragona (MAMT), es va iniciar un nou projecte interdisciplinari i de col·laboració proposat des del CEIP de Pràctiques de Tarragona, que sota el títol: Imagina’t que ets un artista... i que exposes al MAMT, s’elaborà durant el curs 2006/2007. Es responia així a la inquietud per part de l’escola, que demanava una participació més activa en el camp de l’educació artística i volia aportar les seves idees i propostes de treball. No volia limitar la seva relació amb el museu només amb les visites pedagògiques i els tallers, sinó que podia parlar dels objectes en primera persona des de les seves pròpies experiències aportant el seu coneixement i criteri mitjançant l’elaboració de la producció artística, reinterpretant les obres i participant activament en l’engranatge del disseny i muntatge expositiu. Per això es preguntava: per què els nens i les nenes no disposen d’un espai en el museu?
El retrat: una proposta per treballar l'art al Museu d'Art Modern de Tarragona
Authors: Serra Núria
Published: February 2016

Estimular els alumnes des de l’aula realitzant una activitat prèvia a la visita al museu els ajuda a connectar o a crear un vincle invisible, que servirà per a apropar-los a les obres i a sentir el museu com un indret accessible i familiar. El Museu d’Art Modern de Tarragona compta amb diverses activitats relacionades amb les seves obres i adaptades a cada nivell educatiu, com és el cas de l’activitat del retrat. Es tracta d’una de les activitats més sol·licitades al museu per la seva explicació, els conceptes que s’hi imparteixen, l’exercici que acaben realitzant els alumnes i la satisfacció que provoca observar els resultats del seu treball. En aquest article exposarem com es desenvolupa l’activitat entorn del retrat descrivint com la vam dur a terme al museu amb els alumnes d’educació infantil del CEIP Pràctiques.
Joc i matemàtiques: recerca i implicacions didàctiques
Authors: Edo Mequè
Published: February 2016

La recerca de la millora de l’ensenyament i aprenentatge de les matemàtiques escolars condueix a l’estudi de situacions didàctiques concretes que poden ser referents de bones pràctiques. Seguint Van Oers (1994, 2003), considerem que les bones pràctiques escolars són aquelles que cerquen un aprenentatge efectiu, és a dir, aquelles que tenen en consideració tant l’augment de les capacitats cognitives dels alumnes com la millora de les habilitats i capacitats de relació social per participar efectivament en la vida sociocultural de la comunitat. En el nostre cas, entenem que alguns jocs ben utilitzats a l’escola poden crear un context proper a una bona pràctica. Poden ajudar a l’aprenentatge de diferents continguts matemàtics curriculars i incidir positivament en el desenvolupament personal i social dels alumnes.
Converses amb Joaquim Prats
Authors: Gavaldà Antoni
Published: February 2016

Joaquim Prats Cuevas, doctor en Història Moderna, és catedràtic de la Universitat de Barcelona. La seva especialització abasta diversos eixos: la didàctica de la història, l’estudi dels sistemes educatius i la història de les universitats. En el moment que fem l’entrevista -febrer del 2009- dirigeix el programa de doctorat de Didàctica de les Ciències Socials i del Patrimoni de la Universitat de Barcelona i és president del Consell Superior d’Avaluació del Sistema Educatiu de Catalunya i de la Comissió d’Innovació de l’Institut de Formació Continuada de la Universitat de Barcelona, i des del setembre del 2008 el Govern l’ha nomenat president de l’Agència per a la Qualitat del Sistema Educatiu de Catalunya (AQU). Aquesta multivarietat de projectes en què està involucrat, en interrelació, implica que estem davant d’una de les persones del país que té una visió més àmplia -i real- del que succeeix a l’educació a Catalunya, tant pel que fa al professorat com als alumnes.
Ciutadania europea. Què hi poden aportar les Ciències Socials?
Authors: Gavaldà Antoni , Pons Josep Maria
Published: February 2016

Podem plantejar-nos si és possible construir una identitat europea. I ens podríem conformar amb una Unió Europea que només ens interessés pels seus avantatges econòmics i no per valors o cultures. En ocasions, les declaracions d’alguns governants euroescèptics han semblat anar en aquesta línia, i no creiem que sigui necessari explicar fins a quin punt s’empobriria el projecte europeu si alguna vegada aquests plantejaments s’acabessin imposant. Però una altra possibilitat molt més estimulant seria que atribuíssim la principal raó de ser de la Unió Europa a la voluntat dels seus governs i dels seus ciutadans de compartir un futur comú sota determinats valors. En aquest cas ja no existeixen determinacions historicoculturals ni definicions limitadores, sinó un concepte d’Europa obert en el qual l’educació i la ciutadania passen a assumir una importància fonamental. Així, el principal element d’unió per als europeus no seria tant el passat o la cultura, sempre imprecisos, sinó la decisió de participar en un procés incloent que beneficiés tots els implicats.
La fotografia documental i la didàctica de les ciències socials
Authors: Arqué Maite
Published: February 2016

L’article parteix de la constatació que la fotografia documental és de gran utilitat per a l’ensenyament de les ciències socials, en particular a les aules d’educació primària. Els mestres han de promoure una actitud interrogativa davant de les imatges i, per aconseguir-ho, mostrem activitats que fomenten capacitats cognitives amb l’ús de recursos fotogràfics i que poden ser programades en diferents moments d’una seqüència didàctica.
La culpable és la plastilina!
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Els mals resultats en les proves d’avaluació del sistema educatiu han estat, en els darrers temps, el detonant d’un encès debat públic sobre l’educació. De forma recurrent, alguns reputats opinadors, assidus a tertúlies radiofòniques i televisives, s’han apressat a assenyalar diversos culpables. Amb una frivolitat digna de millors empreses, han conclòs que les escoles del nostre país només es preocupen que els nens i nenes siguin feliços (com en un Summerhill universal), i que els mestres han desertat de tota pretensió de rigor i esforç en el quefer diari dels alumnes a les aules.
Gabriel Ferrater des del cinema: Una aplicació didàctica del llenguatge del cinema a la literatura, a 4t d’ESO
Authors: Comella Beatriz
Published: February 2016

L’article aborda l’ús del cinema com a eina pedagògica a l’ensenyament, a l’ESO i al batxillerat. S’hi recorden les possibilitats didàctiques que aquest llenguatge artístic té, tot considerant com s’ha fet servir, des del plantejament del cinema com a font de documentació sobre èpoques de la història, períodes i autors, fins a la seva aplicació més pràctica: fer una pel·lícula. En aquest sentit, més creatiu, s’exposa una pràctica portada a terme a 4t d’ESO, a l’Institut Gabriel Ferrater de Reus, durant el curs 2007-2008, al voltant de la figura de l’escriptor reusenc. Els alumnes varen desenvolupar tot un seguit d’activitats amb la finalitat de realitzar un treball de creació d’imatges sobre el personatge i la seva obra. Un d’aquests va ser un curtmetratge que dóna una visió sensible i molt interessant de l’escriptor, des del punt de vista de quatre alumnes.
La música i la dansa per millorar les competències bàsiques
Authors: Suesa Susanna , Sánchez Sara
Published: February 2016

L’escola Mil·lenari, de Cardedeu, fa deu anys es va plantejar com millorar els resultats acadèmics de l’alumnat d’una forma creativa sense augmentar la càrrega lectiva de matèries bàsiques com les matemàtiques o la llengua. Com que es disposava d’un professorat amb una bona formació en música i dansa, i basant-se en investigacions que s’havien realitzat sobre els beneficis de la utilització de la música i la dansa en la formació de les persones, es va decidir incorporar la dansa com a assignatura al llarg de tota l’escolaritat i augmentar la càrrega lectiva de música. Després de l’aplicació completa del projecte s’ha pogut observar que els resultats acadèmics dels alumnes han millorat i, artísticament, són éssers humans més sensibles i creatius.
Converses amb Teresa Freixas
Authors: Girondo Pérez Luisa
Published: February 2016

Entrevista a Teresa Freixas i Guinjoan. Des del 1987 és inspectora d’Ensenyament de la Generalitat de Catalunya. Actualment exerceix d’inspectora en cap adjunta i té la responsabilitat, des del vessant de la inspecció, de la formació permanent del professorat i del pràcticum del grau de mestres i del professorat de secundària en l’àmbit dels Serveis Territorials d’Ensenyament a Tarragona. És la inspectora referent, a Tarragona, de l’aplicació de les proves externes al sistema educatiu de 6è de Primària i de 4t d’ESO.
El repte de la intermedialitat a l’aula (en un entorn multimèdia)
Authors: Masgrau Juanola Mariona
Published: February 2016

L’article advoca per la necessitat d’apostar per una didàctica integrada dels llenguatges —verbal, visual, musical— a l’hora de potenciar la competència comunicativa, i sobretot en l’ensenyament i aprenentatge de les arts. Aquesta és, sens dubte, una exigència de les formes de comunicació actuals, que ens faciliten les noves tecnologies i que són cada cop més intermèdies: ens possibiliten hibridar llenguatges i afegir més potencial i complexitat als missatges. Abordar la intermedialitat a les aules, això no obstant, no és un repte senzill, ja que demana trencar amb unes estratègies i uns procediments molt arrelats, tant per part dels alumnes com dels professors. La nostra investigació planteja algunes d’aquestes dificultats, mitjançant l’anàlisi de dues seqü.ncies didàctiques entorn d’una forma poètica d’essència intermèdia: la poesia visual.
La competència matemàtica bàsica: valoració de les dificultats que manifesten els alumnes
Authors: Girondo Luisa
Published: February 2016

En aquest article, s’hi esmenten les dificultats manifestades pels alumnes, en la prova d’avaluació diagnòstica relativa a l’àrea de matemàtiques, durant el curs 2010-11. I s’hi analitzen les posibles causes de les dificultats observades, per tal de veure quines millores es podrien incorporar en el treball d’aula.
Més d’un any amb El flabiol a l’escola
Authors: Colls Xatart Cristina
Published: February 2016

L’Associació Cultural i Educativa La Riscla propasa el flabiol i el tamborí com a eines per realitzar un treball musical que contribueixi a millorar les competències bàsiques dels alumnes, amb una proposta i uns materials renovats i adequats al moment actual. Aquests instruments ens han permès fer una feina que incideix en diferents àmbits (el musical, el cultural i el social) i ens han acostat al món de la cultura catalana, tot assumint, alhora, els repertoris més universals i d’estils més moderns.
Editorial
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

La revista Comunicació Educativa inicia una nova etapa amb la publicació d’aquest número 24. No volem que Comunicació Educativa esdevingui una publicació feta i llegida solamente per un petit gremi universitari, lluny de l’àmbit escolar i de la implicació social que creiem que el món educatiu té l’obligació de mantenir. Ara més que mai l’educació ens ha de fornir ciutadans amb uns mínims del que Jordi Llovet ha anomenat “sobirania intel·lectual”. Comunicació Educativa, en la mesura de les seves possibilitats, vol contribuir a anar-nos acostant a aquest objectiu.
La detecció de necessitats de formació com a punt de partida per a la seva transferència a la pràctica educativa
Authors: Fuguet Joan
Published: February 2016

En aquest treball s’hi reflexiona sobre la importància del procés de detecció de les necessitats de formació permanent del professorat que es realitza en els centres educatius d’infantil i primària i la influència que té en la posterior transferència de  les habilitats i els coneixements adquirits a la pràctica educativa a l’aula. S’hi analitzen els models de formació que planteja l’administració educativa i els processos d’avaluació que han de verificar l’eficàcia de les accions formatives i la seva incidència en la millora de la qualitat del centre. Les dades recollides durant la investigació han permès copsar la percepció que el professorat té de com es realitzen els processos per desenvolupar les accions formatives als centres i les seves expectatives sobre la millora de la seva pràctica educativa i la influència en la millora dels aprenentatges dels seus alumnes.
Alfabetització biotecnològica: molt més que una història de gens
Authors: González Ángel , Novo Maite
Published: February 2016

La biotecnologia moderna (la genòmica i les seves tecnologies associades) s’està desenvolupant a una velocitat vertiginosa, tant en la recerca bàsica com en les seves aplicacions tecnològiques (de la medicina a l’agricultura). A la nostra societat, la biotecnologia cada cop exercirà un major impacte, i es requeriran ciutadans informats i crítics capaços de prendre decisions sobre aspectes biotecnològics. Aquest article reflexiona al voltant de la necessitat d’alfabetitzar biotecnològicament en les etapes formatives obligatòries.
Filosofia a primària. Ensenyar a pensar
Authors: Guix Maria Dolors
Published: February 2016

En l’article s’hi dóna resposta a una sèrie d’interrogants que es plantegen quan hom diu “fem filosofia a primària”. Per què? D’on surt? En què consisteix? Què es pretén? Com es treballa? Aquesta experiència, que comparteixen escoles de més de trenta països, es porta a terme a l’escola de Can Puig de Banyoles des de fa una vintena d’anys, amb una valoració molt positiva, tant dels mestres que l’imparteixen com dels alumnes que en gaudeixen.
Converses amb Antoni Ballester
Authors: Pons Josep Maria , Gavaldà Antoni
Published: February 2016

Antoni Ballester Vallori és mestre, llicenciat i doctor en Geografia per la Universitat de les Illes Balears (1980 i 1992), mestre de primària, professor d’institut i professor associat del Departament de Ciències de la Terra de la Universitat de les Illes Balears. El 1998 es doctora en Geografia  amb la tesi “La didàctica de la geografia de les Illes Balears: aprenentatge significatiu i recursos didàctics”. La seva tasca en el camp de la recerca s’ha centrat en la pràctica docent. Les seves contribucions han potenciat el marc teòric de Novak, el més influent en l’educació actual. Forma part dels professors que ostenten el lideratge de rellevància mundial en l’àmbit de l’aprenentatge significatiu i els mapes conceptuals. Ha estat professor durant trenta anys i ha participat i col·laborat durant més de deu anys amb les associacions de pares i mares. És professor i coordinador de cursos i seminaris per a professors i conferències per a pares i professors. El seu llibre digital gratuït L’aprenentatge significatiu a la pràctica ha rebut més de 2 milions de visites.
Aprendre ensenyant: introducció del paper del mentor a la robòtica educativa
Authors: Vives Ostios Cristina , Marcos Pastor Adrià
Published: February 2016

En aquest article, es proposa una metodologia d’aprenentatge de la robòtica basada en la coresponsabilitat dels alumnes d’ESO com a transmissors del coneixement. Es pretén reforçar els aprenentatges dels estudiants de forma significativa, i donar una gran importància als seus sabers transmetent-los a nens i nenes d’educació infantil. En aquest procés, l’alumne pren un rol de mentor on integra coneixements de robòtica, treballa la competència comunicativa i les habilitats de treball en equip.
Converses amb Xavier Melgarejo
Authors: Viscarro Isabel
Published: February 2016

Xavier Melgarejo Draper és doctor en pedagogia, llicenciat en Psicologia i postgraduat en Direcció de Centres Escolars. Té una llarga experiència en l’àmbit escolar, concretament al col·legi Claret de Barcelona, on ha exercit diferents funcions: professor de secundària, cap del departament d’Orientació Psicopedagògica, director i, actualment, coordinador pedagògic. És autor de nombroses publicacions sobre diversos temes d’educació i del sistema educatiu a Finlàndia. Recentment, ha publicat el llibre “Gracias, Finlandia”.
Què cal saber per ensenyar matemàtiques a l’educació primària: resultats d’una recerca
Authors: Giné de Lera Celia
Published: February 2016

La recerca didàctica estableix que per ensenyar una matèria es requereixen coneixements fonamentats, tant sobre la disciplina a què es refereix la matèria com sobre la seva didàctica. En el cas de les matemàtiques, les dades d’un estudi internacional actual (TEDS-M) han posat de manifest deficiències relatives als programes sobre la formació inicial en matemàtiques i la seva didàctica dels futurs mestres a Espanya. Aquest article contrasta aquests resultats a partir d’una recerca amb mestres i estudiants de mestre de primària, identifica les dificultats que tenen els estudiants de mestre en relació amb alguns coneixements necessaris per a l’ensenyament de les matemàtiques entorn de la resolució de problemes i analitza quines d’aquestes dificultats es redueixen i quines romanen amb l’experiència docent.
El reconeixement del present històric a l’educació primària. Cap a un ensenyament-aprenentatge interdiscilplinari dels temps verbals
Authors: Casas-Deseures Mariona
Published: February 2016

Aquest article parteix d’una recerca sobre didàctica de la llengua que gira entorn del reconeixement del valor retrospectiu del present (present històric) per part d’alumnes de 3r i 6è d’educació primària. Els resultats mostren que els participants recorren a la seva experiència, al coneixement del món i al coneixement que tenen sobre els marcadors temporals per resoldre la tasca que se’ls proposa. A les conclusions es reflexiona sobre la necessitat de plantejar l’ensenyament-aprenentatge dels temps verbals des d’un punt de vista interdisciplinari.
Química de gènere des de la didàctica de les ciències socials
Authors: Ramiro Roca Enric
Published: February 2016

En primer lloc, hem traçat el marc genèric de la desigualtat de gènere fent un recorregut pels sectors socials, religiosos i acadèmics que ens mostren l’estat de la qüestió. A continuació, fem una proposta concreta d’un recurs didàctic que ajude a la visibilitat de la dona en el camp científic. Per a això, hem triat un document que combina diferents tipologies lingü.stiques (biogràfica, descriptiva i instructiva), amb les matemàtiques, l’art del dibuix, el disseny i la poesia, diferents llenguatges com l’escrit, el visual i l’iconogràfic, la pedagogia i les ciències socials, molt en particular la història.
Converses amb Cristòfol-A. Trepat
Authors: Pons i Altés Josep Maria
Published: February 2016

Cristòfol-A. Trepat Carbonell és catedràtic de Didàctica de les Ciències Socials a la Universitat de Barcelona. S’ha dedicat especialment a la recerca en l’àmbit de la didàctica de la història i de la història de l’art, de l’ús de tecnologies bàsiques a l’aula, de l’avaluació dels resultats d’aprenentatge i d’alguns usos de les proves de correcció objectiva.
Ensenyar història amb la contemporaneïtat. Un estudi de cas a l’ESO
Authors: Llusà i Serra Joan
Published: February 2016

En aquest article es presenten alguns dels resultats de la investigació portada a terme en el marc de la meva tesi doctoral, Ensenyar història des de la contemporaneïtat. Estudi de cas sobre la construcció i aplicació del concepte contemporaneïtat a l’ESO, dirigida pel Dr. Joan Pagès i presentada al juny d’enguany. El procés d’investigació desenvolupat m’ha permès obtenir informació sobre com es produeix el procés de construcció de la temporalitat en general i de l’operador contemporaneïtat en particular, alhora que presenta la possibilitat d’ensenyar una història comprensiva i funcional a partir del treball sistemàtic amb el temps històric i, molt especialment, amb un dels seus conceptes estructuradors: la contemporaneïtat.
Exigència en/sobre la formació de mestres
Authors: Revista Comunicació Educativa Direcció
Published: February 2016

Hi ha gairebé un consens entre els economistes a l’hora de constatar que l’educació és un dels factors fonamentals per aconseguir prosperitat i creixement econòmic en els països.  Agafem la perspectiva que agafem, sabem que el progrés (tant en la seva concepció més limitada i economicista com en la concepció més social) passa per l’educaci. i que els resultats no s’acostumen a percebre d’una manera nítida fins al cap d’una generació.