bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Bralne navade staršev in vzpodbujanje otrok pri branju
Authors: Horvat Marija
Published: October 2018

V prispevku sem razmejila pojma vseživljenjsko izobraževanje in vseživljenjsko učenje, ki je bolj populističen izraz. Za vsakega posameznika sta vseživljenjsko izobraževanje in vseživljenjsko učenje zelo pomembna, saj se ne končata s formalnim šolanjem, pač pa potekata celo življenje. Kakšne možnosti izobraževanja imajo deprivilegirane skupine zaradi socialnih, psiholoških, kulturnih in ekonomskih razlogov? Tuji avtorji- Freire, Gramschi, Jarvis, Delors - poudarjajo moč izobraževanja za napredek družbe, spremembo miselnosti in odnosov med ljudmi. Raziskave kažejo veliko zaostajanje Slovenije na področju pismenosti v primerjavi z razvitimi državami Evrope in Amerike. Ker je stopnja pismenosti otrok v korelaciji s stopnjo pismenosti staršev oz. izobrazbe staršev, smo lahko opravičeno zaskrbljeni, saj so starši, ki dosegajo višje ravni pismenosti, dejavnejši pri prenašanju bralnih navad in bralne kulture na svoje otroke in je taka pismenost lahko tudi podaljšana roka družine, starši pa pomemben dejavnik pri razvoju delovnih in bralnih navad svojih otrok.Študije primerov devetih otrok in staršev prikazujejo oz. potrjujejo dejstvo, da se v večini primerov izobraževanje in branje staršev neha s formalnim izobraževanjem. Bralne navade so vezane le še na informativno branje dnevnega časopisja. Skrb za branje starši v veliki meri prepuščajo iniciativi otrok in pobudam šole ter učiteljev. To prednost šole in zaupanje učiteljem bi bilo potrebno izkoristiti z uvedbo bralnih krožkov, s prosvetljevanjem staršev preko predavanj in roditeljskih sestankov, vsekakor pa učence učiti aktivnih strategij učenja in branja, ki jih bodo lahko uporabljali tudi pozneje kot odrasli pri vseživljenjskem učenju.
Pismenost – stanje in potrebe na slovenskem podeželju
Authors: Knaflič Livija , Ileršič Ana
Published: October 2018

Mednarodna raziskava o pismenosti odraslih je pokazala, do so med najšibkejšimi skupinami na področju pismenosti odrasli, ki se ukvarjajo s kmetijstvom. Ta del prebivalstva (v Sloveniji obsega 24 odstotkov celotne populacije) ima tradicionalno nižjo povprečno stopnjo izobrazbe, se v odrasli dobi manj izobražuje, vsakdanje dejavnosti pa ne zahtevajo zadostne rabe spretnosti povezanih s pismenostjo, zato ima pozabljanje še močnejši učinek. V prispevku je predstavljena poglobljena obdelava podatkov iz mednarodne raziskave o pismenosti odraslih ter podatkov iz drugih dveh virov, s katero smo želeli podrobneje preučiti značilnosti prebivalcev podeželja z vidika njihovih izobraževalnih potreb na področju pismenosti. Ugotovljeno je, da med kmečkim prebivalstvom le 10 odstotkov odraslih dosega raven pismenosti, ki ustreza zahtevam današnjega časa. Primanjkljaji na področju pismenosti se kažejo na vseh področjih njihovega delovanja: kmetovanje, družina, prosti čas. Z vidika zviševanja ravni pismenosti je vsekakor pomemben podatek, da kažejo veliko pripravljenost za pridobivanje spretnosti, povezw1ih s pismenostjo, med drugim tudi za uporabo računalnika. Prav tako so podatki o vsebinah, ki bi pritegnile udeležence s podeželja v izobraževanje, primerno izhodišče za načrtovanje ustreznih izobraževalnih ukrepov.pismenost odraslih; pismenost kmečkega prebivalstva
Usposabljanje za življenjsko uspešnost. Programi UŽU izzivi podeželja
Authors: Ileršič Ana , Knaflič Livija
Published: October 2018

Vseživljenjsko učenje je postalo v današnji družbi nuja. Če želi posameznik slediti hitro spreminjajoči se družbi, je prisiljen v konstantno izobraževanje in usposabljanje. Ustrezna raven pismenosti - spretnost uporabe branja, pisanja, računanja in uporabe računalnika v vsakdanjih življenjskih situacijah - je postala ključnega pomena za uspešno delovanje v družbi. Izsledki (mednarodnih in domačih) raziskav so pokazali, da imamo v Sloveniji več različnih ciljnih skupin, pri katerih bi bilo še posebej potrebno izboljšati spretnosti, povezane s pismenostjo. Ena izmed njih so odrasli, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, in na Andragoškem centru smo pripravili izobraževalni program, namenjen prav tej populaciji. Programje del sklopa programov za dvig pismenosti Usposabljanje za življenjsko uspešnost (UŽU) in se imenuje UŽU, Izzivi podeželja. Posebnost vseh programov UŽU je projektno delo (reševanje konkretnih življenjskih situacij udeležencev) in prilagajanje vsebin programa udeležencem (program ima okvirno začrtane standarde znanja, učitelji pripravljajo projekte z vsebinami, prilagojenimi potrebam trenutne skupine udeležencev programa).
Novi mediji – nova kakovost študija na daljavo_ dinamična izobraževalna praksa
Authors: Pucelj Katarina
Published: October 2018

Poudariti želim vlogo in pomen znanja, ki ga pridobi posameznik kot rezultat učnega procesa in izkušenj. Ugotavljam, da oblika izobraževanja, kot je študij na daljavo, zagotovo prispeva k večji kakovosti učenja in vodi k razvoju inovativne, dinamične in na znanju temelječe družbe. Z znanjem posameznik obv1aduje spremembe, rešuje probleme in tudi ustvarja novo znanje. Tradicionalne učne prakse se soočajo z novimi okoliščinami, pojavljajo se nove, moderne tehnologije, ki omogočajo hitro in kvalitetno implementacijo znanja. Središče učnega procesa pri študiju na daljavo je učenec, ne pa učitelj ali izobraževalna ustanova. Glavni cilj študija na daljavo je povečati kakovost življenja državljanov, njihovo konkurenčnost na trgu delovne sile in zagotoviti večjo gospodarsko rast. Intelektualni kapital je tisti, ki predstavlja največji kapital vsake družbe, in znanje je tisti ključni dejavnik uspeha vseh, ki se tega zavedajo. Fleksibilnost, odprtost in pripravljenost ljudi slediti novim informacijskim rešitvam oblikujejo primerno okolje za razvijanje in odločitev posameznika za študij na daljavo.
Alfabetska in funkcionalna (ne)pismenost
Authors: Loberger Anja
Published: October 2018

Na podlagi mednarodne raziskave (Možina, 2000) o funkcionalni pismenosti iz leta 1998 je možno sklepati, da je funkcionalna nepismenost Slovencev zaskrbljujoča. Raziskava je pokazala, da zgolj trije odstotki ljudi dosegajo 4. in 5. raven pri besedilni pismenosti, pet odstotkov jih to dosega pri dokumentacijski in slabih 10 odstotkov pri računski pismenosti. Minimalno raven, ki omogoča delovanje v sodobni tehnološki družbi, dosega še nadaljnjih 20 odstotkov, kar pomeni, da je 70 odstotkov slovenskega prebivalstva nezmožnega, da bi se primerno odzivalo na razmere okolja in samostojno reševalo probleme na osnovi razumevanja osnovnih vsakodnevnih življenjskih situacij. Nekateri pokazatelji funkcionalne nepismenosti ljudi se pojavijo npr. pri razumevanju voznega reda, tvorjenju krajših ali daljših besedil (dopisi, pisma, prošnje, sporočila), upoštevanju navodil ali branju lekarniških pojasnil, razumevanju svojih bolezni, odločanju o načinu zdravljenja, uporabi medijev, sodobne tehnologije itd. Reševanje problema funkcionalne nepismenosti se dotika dviga ravni splošne izobrazbe, socializacije posameznika in širjenja socialne mreže, kar omogoča posamezniku socialno in akcijsko kompetenco, po drugi strani pa sledi trendom v novih oblikah dela in preživetja pod vplivom globalizacije, ki terja od posameznika vseživljenjsko izobraževanje in dvigovanje dodane vrednosti delovnega mesta. Funkcionalno nepismene osebe so zaostale v osebnostnem razvoju in niso sposobne, da prevzamejo odgovornost za svoje vseživljenjsko izobraževanje. Zato se same ne morejo izkopati iz stanja, v katerem je njihov razvoj obstal.
Posebnosti andragoške prakse na ljudskih univerzah
Authors: Govekar Okoliš Monika
Published: October 2018

V prispevku bomo najprej spoznali, kak{en je pomen andragoške prakse nasploh, kakšna je bila andragoška praksa do sedaj in kakšne so pričakovane novosti v prihodnje z bolonjsko reformo. Prikazali bomo, kakšne so dejanske možnosti za izvajanje kvalitetne andragoške prakse na ljudskih univerzah. Opisali bomo ugotovitve s srečanj mentorjev ljudskih univerz, ki so potekala v okviru projekta Partnerstvo fakultet in šol II (2006–2007) na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Glavni namen pa je prikazati, kakšne so možne konkretne oblike in vsebine dela za prakso študenta praktikanta na ljudskih univerzah. Opredelili bomo, kakšne so prednosti in dobre strani ter ovire in težave pri izvajanju andragoške prakse na ljudskih univerzah ter kakšne prednosti prinaša andragoška praksa študenta ljudskim univerzam.
Profesionalni razvoj izobraževalcev
Authors: Ličen Nives , Šeliga Alenka
Published: October 2018

Raziskava izhaja iz vprašanj, kako izobraževalci doživljajo svoj profesionalni razvoj in s tem povezano kakovost izobraževanja. Zanima nas, ali zaznavajo potrebe po repozicioniranju svoje vloge in kak{ne so potrebe po razvoju novih oblik izobraževanja, ki bi omogočile mobilnost učiteljev med različnimi prostori izobraževanja. Intervjuji z učitelji pripravniki in učitelji v pozni fazi kariere kažejo, da oboji povezujejo kakovost s kreativnostjo in individualnimi metodami učenja. Doživljanja izobraževalcev v poznejši karieri so blizu sodobnim pojmovanjem kakovosti v reﬂeksivni organizaciji, kjer kakovost merijo z inovativnostjo, etičnostjo in trajnostnim razvojem. Pri profesionalnem razvoju izobraževalcev še niso uveljavljeni karierno svetovanje in druge metode, ki bi spodbujale načrten profesionalni razvoj. Mentorji so premalo usposobljeni za delo z odraslimi. Potrebujejo dodatna profesionalna znanja za delovanje v tandemih s pripravniki. Ker se mentorji pojavljajo na različnih stopnjah kariere, ne le kot mentorji pripravnikom, potrebujemo nove izobraževalne programe za mentorje. Izobraževalci v pozni fazi kariere opazijo več možnosti za svoje delovanje ob repozicioniranju profesionalne vloge, npr. kot osebni učitelji Kakovostno je tisto izobraževanje, ki odpira posamezniku več zaposlitvenih možnosti, kot jih najdemo v trenutno vzpostavljenem sistemu izobraževanja, in omogoča delovanje izobraževalcev tudi v poznejših letih (starejši učitelji) ter po upokojitvi.
Izobraževalne potrebe v turizmu
Authors: Šturmberger Karmen
Published: October 2018

Razvijanje klime, ki je v lokalni skupnosti naklonjena izobraževanju in usposabljanju kot nosilcema razvoja, poteka postopoma. K temu prav gotovo pripomorejo posamezne faze andragoškega ciklusa. V raziskavi se avtorica posveti prvi fazi andragoškega ciklusa. Proučevanje in ugotavljanje potreb je namreč eden izmed vidikov obravnavanja in proučevanja človeka, njegove osebnosti ter njegove vpetosti v organizacijo in lokalno skupnost, poleg tega pa se vsak lokalni projekt začne z analizo izobraževalnih in drugih potreb ljudi, njihovih problemov, zmožnosti in priložnosti za razvoj. Avtorica pri tem opozori na razsežnosti globalizacije, razvoj informacijsko komunikacijske tehnologije in druge vzporedne pojave ter opredeli njihov vpliv na lokalno skupnost in posameznike v povezavi s potrebami po znanju. V okviru empiričnega dela je avtorica na študiji primera na območju občine Ormož izvedla raziskavo ugotavljanja potreb po znanju vodilnih, ki se ukvarjajo z gostinstvom in turizmom profesionalno (javni in zasebni sektor) in prostovoljno. Podobna raziskava v tem lokalnem okolju še ni bila izvedena. Izhodišče za raziskavo so bile med drugim tudi ugotovitve in problemi, ki so zapisani v občinskem razvojnem programu. Potrebe po znanjih je ugotavljala po posameznih sklopih, in sicer znanja s področja sporazumevanja, znanja o kakovosti storitev, znanja tujih jezikov, računalniška znanja, znanja s področja promocije, trženja in prodaje ter znanja s področja lokalnih značilnosti območja.
Izobraževanje za preprečevanje poklicne izgorelosti
Authors: Nusdorfer Jana
Published: October 2018

V prispevku želimo pokazati, da na nastanek poklicne izgorelosti vplivajo tako družbene in kulturne spremembe kot tudi čustva (čustvena inteligentnost) posameznika. Predstavimo možne načine preprečevanja nastajanja poklicne izgorelosti na individualni in organizacijski ravni, ki so lahko del izobraževalnih dejavnosti. Odrasli bi se morali naučiti prepoznavati svoje doživljanje in vedenje v stresnih okoliščinah ter razviti strategije, ki bi preprečevale nastanek izgorelosti. Ugotovitve bodo lahko služile pri oblikovanju in načrtovanju izobraževalnih programov.
Menedžment kompetenc v slovenskih podjetjih
Authors: Mihalič Renata
Published: October 2018

Prispevek obravnava področje upravljanja kompetenc v sodobnih organizacijah. Poseben poudarek je namenjen predstavitvi rezultatov empiričnega proučevanja razvojne stopnje upravljanja s kompetencami na primeru velikih in srednje velikih slovenskih podjetij. Rezultati raziskave izpostavljajo predvsem področja pridobivanja in razvoja znanj, veščin ter inovativnosti kot ključnih kompetenc. Z analizo in diskusijo empiričnih rezultatov so podani temeljni vzroki za identificirane probleme na tem področju ter oblikovani predlogi za izboljšanje stanja v smeri uspešnejše in učinkovitejše prakse pri upravljanju kompetenc v slovenskih podjetjih.
Projektna metoda v izobraževanju
Authors: Mijoč Nena
Published: October 2018

Projektna metoda v izobraževanju odraslih in visokošolskem izobraževanju je dobra izbira zaradi naslednjih prednosti: poglablja uporabnost znanja, je naravna metoda učenja odraslih in povečuje notranjo motivacijo za samostojno izobraževanje. Odraslim omogoča neposreden prenos spoznanj v prakso, študentom pa daje potrebno samozavest in potrditev, da je znanje moč uporabiti v realnem življenju. Teoretiki projektno metodo različno poimenujejo, in sicer projektno delo, projektno učenje, projektno učno delo ipd. Povezujejo jo z raziskovalnim pristopom, s študijo primera, problemskim poučevanjem, z učenjem ali poučevanjem s projekti, samostojnim učenjem, z izkustvenim učenjem in še s čim. Nekateri govorijo o projektno zasnovanem učenju. Menimo, da je v izobraževanju odraslih pa tudi v visokošolskem izobraževanju najenostavnejša in najsmotrnejša uporaba izraza »projektna metoda«. Za projektno metodo je ključnega pomena ciljna usmerjenost, samostojnost, odgovornost, dalj časa trajajoča zavzetost učečega in povezanost problema s prakso. Izrazje sicer star približno sto let, ko ga je prvič uporabil Kilpatrick za kmetijsko izobraževanje. So pa izobraževanje s projekti uporabljali že v šestnajstem stoletju v Rimu in Parizu, v okviru študija arhitekture in tehnologije. Dandanes, ko je uporabnost znanj še kako aktualna, ko je samostojnost in odgovornost vseh, ki se izobražujejo, premalo poudarjena, je projektna metoda pogost odgovor na vprašanje, kako do kompetenc in ciljev, ki si jih zastavljamo v izobraževalnem procesu.
Nove paradigme vseživljenjskega izobraževanja
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Po starih ustaljenih poteh šolanja ni mogoče več zadovoljevati sproti se porajajočih potreb po znanju v postindustrijski družbi. Izobraževanje odraslih dopolnjuje šolsko izobrazbo in nadaljuje izobraževanje na vseh področjih družbenega življenja. V najrazvitejših državah so se že pojavili prvi znaki novega načina preživetja v poindustrijski družbi. Z razvojem nove računalniško vodene tehnologije in pravo eksplozijo znanosti je klasična industrijska proizvodnja začela opozarjati na svoj zaton. Pokazali so se novi trendi in kvantiteto proizvodnje je vedno bolj nadomeščala kvaliteta. Eden od zelo očitnih trendov je bil vedno večji razkorak med delom in šolo. Države so zapovrstjo izvedle več šolskih reform z namenom, da bi proizvodnjo in šolanje spet približale. Toda novih paradigem vseživljenjskega izobraževanja ni več moč zaustaviti.
Vloga izobraževanja starejših odraslih pri spodbujanju njihove družbene vključenosti
Authors: Jelenc Krašovec Sabina , Kump Sonja
Published: October 2018

V prispevku avtorici predpostavljata, da ima izobraževanje starejših odraslih pomembno vlogo pri zmanjševanju njihove družbene izključenosti. S pomočjo izobraževanja narašča : število virov socialne opore, hkrati pa izobraževanje spodbuja različne razsežnosti socialne opore, saj starejšim odraslim omogoča druženje, emocionalno oporo, instrumentalno in informacijsko oporo. Avtorici v prispevka ugotavljata, da je v Sloveniji - kljub boljši ponudbi izobraževanja za starejše odrasle - njihova udeležba v izobraževanju med leti 1987 in 2004 upadla. Podatki treh raziskav kažejo, da se je število zaznanih ovir, ki starejše odrasle odvračajo od izobraževanja, zmanjšalo v leta 1998 in se bolj v letu 2004, če se podatke primerja s podatki iz leta 1987, kar lahko pomeni, da bi se ob ustreznejši ponudbi izobraževanja starejši odrasli gotovo v večji meri odločali za izobraževanje. Da bo potrebno izobraževanje za starejše odrasle drugače zasnovati, dokazuje tudi v leta 2004 pri starejših odraslih najmočneje izraženi motiv za izobraževanje - potreba po socialnih stikih.
Neformalno izobraževanje dijakov in izobraževalne naloge družine
Authors: Berčnik Sanja
Published: October 2018

Avtorica v prispevku govori o pomenu neformalnega izobraževanja za mlade in njihove družine, o razlikah glede preživljanja prostega časa ter o možnostih izkoriščanja prostega časa za neformalno učenje. Izhaja iz predpostavke, da z naraščajočim obsegom izobraževanja naraščajo tudi izobraževalne naloge družine. Zaradi različnosti kulturnih okolij, iz katerih te izhajajo, pa se pojavlja vprašanje, kakšne so dejanske možnosti za neformalno učenje v njihovem domačem okolju in kako to okolje vpliva na njihov razvoj. Bistveno vprašanje, ki si ga po njenem mnenju moramo zastaviti, je, ali se starši zavedajo vpliva svojih dejanj na razvojno in izobraževalno pot svojih otrok.
Učno krmiljenje (coaching) kot uspešna metoda usposabljanja in izobraževanja posameznika
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Pomikanje od skupinskih k vedno bolj osebnim oblikam izobraževanja odraslih je trend zadnjih desetletij. Potrebe po znanju se iz dneva v dan povečujejo. Še bolj čutijo to v razvitejših informacijskih družbah. Razvojni trend se pomika od skupinskih oblik izobraževanja odraslih, kot so predavanja na tečajih in seminarjih k pretežno individualnim oblikam učenja, kot so izobraževalno svetovanje, mentorstvo, e-izobraževanje, razne oblike neformalnega izobraževanja s pomočjo literature, medijev, potovanja, opazovanja pojavov in stikov z ljudmi. V zadnjih dveh desetletjih se je kot posebna in uspešna pot individualnega usposabljanja uveljavilo tudi učno krmiljenje (coaching).
Vseživljenjsko učenje in izobraževanje
Authors: Lepšina Aljana
Published: October 2018

Učinkovito izobraževanje in vseživljenjsko učenje postajata ključ za najkonkurenčnejšo, na znanju temelječo ekonomijo. Tudi naša država se tako, kot druge v Evropi srečujejo z novostmi, spremembami in težavami pri procesu izobraževanja. Na terciarnem nivoju se srečujemo s povišanjem števila študentov, slabim sistemom financiranja univerz, uvajalnimi težavami pri bolonjskem procesu in povečano konkurenčnostjo evropskega prostora. Pri tem je nujno povečati kakovost izobraževanja, spodbujati vseživljenjsko učenje in povečevati vlaganja sredstev za raziskave in razvoj.
Sodobni pristopi k analizi potreb v kontekstu jezika stroke
Authors: Čepon Slavica
Published: October 2018

Pričujoči članek povzema ugotovitve iz večje raziskave, za potrebe katere smo opravili več vrst analiz potreb in pridobili podatke o jezikovnih potrebah študentov ekonomije. Analize potreb so bile opravljene zaradi ugotavljanja pomena poučevanja/učenja poslovne angleščine za prihodnje strokovne in profesionalne namene bodočih ekonomistov, njihovega trenutnega znanja splošne in poslovne angleščine ter subjektivnih potreb, želja in pričakovanj glede poučevanja/ učenja poslovne angleščine. Obenem smo tudi dobili vpogled v njihove učne potrebe, strategije in učne stile. Prispevek tudi opozarja na začetke procesov pozabljanja splošne angleščine pri študentih ekonomije in poudarja škodljivost eno-/večletnega obdobja neuporabljanja angleščine v 1. letniku, ko na fakulteti ni organiziranih predavanj iz tujega jezika. To obdobje opišemo kot eno poglavitnih ovir na poti učenja poslovne angleščine v 2. in 3. letniku na fakulteti, saj je le neokrnjeno znanje splošne angleščine temelj, na katerem se gradi znanje poslovne angleščine. Članek končamo s priporočilom o vpeljavi tujejezikovnih predavanj že v 1. letnik, saj bi s tem omogočili prepotrebno stalnost v učenju tujega jezika.
Izobraževanje odraslih – najbolj dinamičen naboj teorije vzgoje in izobraževanja - dr. Franc Pediček (1922-2008)
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

Prispevek obravnava znanstveno pot enega najvplivnejših slovenskih pedagogov in andragogov, ki je ponudil klasifikacijsko opredelitev pedagogike in andragogike kot znanstvenih ved ter njuno vrednost znotraj sistema vzgoje in izobraževanja »izenačil«. Še več, izobraževanje odraslih je videl kot »dejavnik ocelotenja sistema vzgoje in izobraževanja«. Avtor ugotavlja, da je bil dr. Pediček eden izmed prvih, ki je uvidel (naraščajoči) pomen andragogike za sodobno družbo s teoremom permanentnega izobraževanja in tako anticipiral pojem vseživljenjskost učenja.
Naloge prosvetne oblasti v Sloveniji in Evropi
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Med tremi nekdanjimi socialističnimi državami ni velikih razlik glede vrste nalog, ki jih pripisujejo oblasti. Izstopata financiranje in določanje norm organizacije ter prednostnih programov. Izbrane naloge nakazujejo stopnjo razvoja družbenih razmerij. V zahodnoevropskih državah po rezultatih faktorske analize ugotavljamo, da so oblasti vpete v bolj demokratska razmerja z ljudmi v praksi in strokovnimi skupinami. Pri njih se kot osnovne naloge navajajo: usklajevanje programov, odkrivanje potreb, razvijanje novih programov, odpravljanje prekrivanja in dvig učinkovitosti izobraževanja. Spremembe v Estoniji, Češki in Sloveniji potekajo od zgoraj navzdol. Večina odločitev naj bi se sprejemala v središču moči. Razvitejše evropske države odpirajo s prosvetnimi oblastmi odprt dialog, skrbijo za delitev dela in enakopraven položaj strokovnjakov in praktikov s politiki.
Motivacija pri izobraževanju na daljavo
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Motivacija je ena najpomembnejših psihičnih funkcij, ki omogoča ljudem, da se učijo tudi v manj ugodnih razmerah. Pri izobraževanju na da­ljavo, ki je oblika samostojnega učenja, je moti­vacija izredno pomembna. Pri učenju po tej meto­di namreč odpadejo skoraj vse socialne spodbude, posameznik se mora spodbujati sam in sam spre­jemati študijske odločitve. Te posebnosti je pri organizaciji izobraževanja na daljavo treba upoštevati in vključevati vse dejavnike, ki spodbujajo motiviranost udeležencev. Motiviranost pri izobraževanju na daljavo lahko spodbujamo pred­ vsem s posebej za to izdelanimi učnimi gradivi, nazornimi navodili in priporočili, učinkovito povratno informacijo, osebnim stikom med men­torjem in udeležencem, spodbudnimi pismi, tele­fonskimi pogovori in z vzdrževanjem pozitivnega razmerja med mentorjem in udeležencem izobraževanja.
Med humanističnim in poklicnim izobraževanjem ali kaj terja od nas prihodnost
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Dušana Findeisen piše o razmerju med humanističnim in poklicnim izobraževanjem v prihodnosti. Ker kvalifikacij, ki bodo potrebne na trgu dela čez petnajst let, ni mogoče z gotovostjo predvideti, lahko razmišljamo predvsem o tem, kakšne ljudi bomo potrebovali: katere bodo bistvene zmožnosti, ki jih bo treba zajeti med cilje izobraževalnih programov mladih in odraslih. Med bistvenimi usposobljenostmi navaja obvladovanje miselnih procesov, zmožnost spo­razumevanja, usposobljenost za dejavno življenje v skupnosti , razmerje do okolja itd. Opozarja tudi na potrebo po drugačnih didaktičnih postopkih in drugačnem vrednotenju, da bi zagotovili uravnoteženost izobraževanja. Humanistično izobraževanje bo moralo prodreti tudi v ozko usposabljanje odraslih, saj podjetja ne potrebujejo samo dobrih strokovnjakov, temveč ljudi, ki so se zmožni prilagajati in se razvijati.
Družina kot učna izkušnja
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

V družini si človek pridobi osnovne vzorce učenja, oblikuje svoj način sprejemanja novosti. Družina je pomembna za nadaljnjo izobraževalno pot posameznika, pa ne samo zaradi vedenja in informacij, ki jih otrok tem več dobi, čim več jih družina premore, temveč predvsem zaradi stališč, navad, pogledov, ki jih človek v družini izdeluje in predelu je. Družina je pri izobraževanju človeka nenadomestljiva, kajti ni izobražen tisti, ki zna Prešerna na pamet in pozna množico fizikalnih zakonitosti. Izobražen človek poleg atomov in planetov pozna človeka v sebi , spozna človeka v drugih in zna gojiti spoštovanje in ljubezen.
Vloga znanja v politični resocializaciji odraslih
Authors: Novak Bogomir
Published: October 2018

V prispevku utemeljujem tezo o dvosmiselni naravi znanja in (politične) socializacije, nato analiziram šolsko znanje in nazadnje socializacij­ske dileme v novih razmerah. V prehodnem obdobju se odrasli politično re­socializirajo za politični sistem nove demokracije v neodvisni državi Sloveniji. Razdvojeni so med nostalgijo po preteklosti in nujnostjo (aktivnega) prilagajanja v sedanjosti. Naša politična kultura je nizka tudi zato, ker znanje v socializmu ni bilo vrednota. Demokratična politična kultura šele na­staja. Znanje, ki ga osvajamo s socialnim učenjem in z logičnim, kritičnim mišljenjem, ima dvojno strukturo: ponavljanje in kreativnost, znanje za obvladovanje zunanjega sveta in empatično, odnosno znanje za obvladovanje notranjega psi­hosocialnega sveta, razkosano in celovito. Odra­ sli, ki so vključeni v proces vseživljenjskega izo­braževanja, kompenzirajo pomanjkljivosti šolske­ ga znanja s prisvajanjem sodobnega in se tako resocializirajo za izpolnjevanje zapletenih nalog posocialističnega prehoda.
Vseživljenjsko izobraževanje in osnovna šola
Authors: Kramar Martin
Published: October 2018

Vseživljenjsko izobraževanje se najpogosteje omenja v zvezi z izobraževanjem odraslih, kar da­je zmoten vtis, da se vseživljenjsko izobraževanje začne šele v dobi človekove odraslosti. Pomemb­ na je kontinuiteta izobraževanja skozi ves formal­ni izobraževalni sistem in njegovo nadaljevanje v vseh obdobjih življenja. Osnovna šola ima pomembno vlogo pri spod­bujanju vseživljenjskega izobraževanja, kaže pa se v vsebini vzgojno-izobraževalnega procesa. Vsebina učencev ne sme podrejati, temveč jih mora pritegniti tako, da začutijo potrebo po izo­braževanju. Vsebina naj ne bo predpisana količina šolskega znanja, izpeljanega iz katalogov zna­nja, temveč premišljeno izbrano in didaktično oblikovano znanje.
Kaj vidite v kozarcu, ko ga izpraznile do polovice?
Authors: Godec Vovk Alenka
Published: October 2018

Naše mišljenje, odločitve, govorjenje in vedenje vodijo notranji programi, imenovani meta­ programi. Med seboj so enakovredni. Vsakdo izmed nas razmišlja in deluje v prednostnem programu. Pomembno je, da se zavedamo teh programov in možnosti njihovega spreminjanja. Za razumevanje sebe in drugih so bistvenega pomena. Z vajo se želene programe naučimo uporabljati. V svojem življenju naj bi vsakdo našel ravnotežje in merila zanj.
Brezposelnost, priložnost za spremembe
Authors: Gajšek Krajnc Aleksa
Published: October 2018

Še zmeraj je velik del odrasle generacije prepričan, da nekoč pridobljeno znanje zadošča za preživetje. S takšnim prepričanjem so se mnogi znašli med brezposelnimi. Da bi brezposelne spodbudili k spoznanju, da lahko težave rešijo le z vseživljenjskim izobraževanjem, smo razvili mo­tivacijsko-izobraževalni program Če hočem, sem lahko aktiven. Cilj programa je vplivati na udele­žence, da se s soočijo s svojo brezposelnostjo in sami začno razreševati težave.
Permanentno izobraževanje odraslih v varilstvu
Authors: Tušek Janez
Published: October 2018

V članku sta prikazana predvsem dva sistema izobraževanja odraslih na varilskem področju. Pr­vi je profesionalni sistem, ki omogoči pridobitev poklicne izobrazbe za varilca, varilskega mojstra, varilskega specialista, varilskega tehnologa in va­rilskega inženirja. Šolske programe za pridobitev omenjenih poklicev je sprejela Evropska federaci­ja za varjenje in se izvajajo v skoraj vseh evrop­skih državah ter so zaradi omejitve prostora v članku le na kratko predstavljeni. Drugi način izobraževanja odraslih na varil­skem področju je neformalen in z njim ni mogoče doseči poklicne izobrazbe. Namenjen je vsem, ki želijo spoznati tehnike varjenja in spajanja, ker se z njimi ukvarjajo v prostem času ali je to njihova postranska dejavnost v službi.
Vpeljevanje strategije vseživljenjskosti učenja
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

Evropska zveza je razglasila letošnje leto za leto vseživljenjskosti učenja. Če želimo učinkovito izrabiti koristi, ki nam jih prinaša informacijska družba, bomo morali informacijsko revolucijo dopolniti z revolucijo v učenju; z njo bomo namreč povečali učno zmogljivost vse populacije. Resnično sprejetje strategije vseživljenjskosti učenja bi pomenilo, da je treba vzgojno-izobraževalni sistem korenito spremeniti, v njem pa zlasti odpraviti zdajšnji monopol šolskega izobraževanja. To bi pomenilo enakopravno priznavanje možnosti, da so nosilci in izvajalci izobraževanja tudi ustanove, ki izobraževanja nimajo za svojo temeljno dejavnost (npr. podjetja, kulturne in raziskovalne ustanove, združenja, prostovoljne organizacije, organizirane skupine). Za Slovenijo  je  znanje  bistvenega  pomena. Čeprav imamo močno šolsko tradicijo, lahko s smotrno in z vztrajno politiko dosežemo marsikaj. Tako v Sloveniji že delujejo študijski krožki, borza znanja in središča za organizirano samostojno učenje. Za oblikovanje celostne strategije vseživljenjskosti učenja bi morali v Sloveniji sistemsko umestiti izobraževanje odraslih, doseči ustrezno upravljanje, sprejeti ustrezno oziroma dopolniti obstoječo šolsko zakonodajo, opredeliti mrežo izvajalcev in programov, razviti nova središča za izobraževanje odraslih in ustrezno usposobiti andragoške delavce.
Načrtovanje računalniško podprtega izobraievanJa na daljavo
Authors: Dobnik Nadja , Turk Tomaž
Published: October 2018

Pod vplivom novih tehnologij se spreminja tudi didaktika samostojnega učenja. Računalniška tehnologija lahko pokrije vse funkcije učitelja, ki jih ta sicer razvija v osebnem stiku. Organizatorji izobraževanja na daljavo morajo spoznati vse možnosti, ki jih računalniki ponujajo. Računalnik lahko prevzema in združuje funkcije več orodij in sistemov. Lahko je pisalni stroj, video, telefon. Omogoča posredovanje vsebin v obliki klasičnih medijev, v obliki besedila, govora, slike... Omogoča obdelavo podatkov in posredovanje študijskih gradiv. Računalnik, povezan v računal­niško omrežje, je medij za interaktivno komuni­kacijo.
Seniorji se učijo in učijo druge
Authors: Jan Jože
Published: October 2018

Korenite družbene spremembe v zadnjih letih so iz dogajanja izločile večino starejših strokovnih kadrov. Mnogim seniorjem pa se šele po upokojitvi ponudi priložnost za umirjeno in preudarno iskanje rešitev v zvezi s problemi, s katerimi se med zaposlitvijo niso mogli ukvarjati. Zaradi boljše zdravstvene oskrbe so mnogi starostniki ohranili tudi boljše telesno zdravje. Njihova pokojnina velikokrat ne zadošča za preživetje, zato morajo še dodatno delati, da bi izboljšali dohodke. Slovenska družba veliko izgublja, ker starejšim strokovnim kadrom ne ponudi možnosti za dodatno delo. Ti imajo bogate strokovne izkušnje in ne iščejo delovnih mest, temveč priložnost za svetovalno delo in iskanje poslovnih vezi zunaj Slovenije. Sedanji starostnik nosi v sebi tudi neposredna izročila in spomine prejšnjih generacij, ve, kako so živeli nekoč in kako je družba urejena danes. S svojimi izkušnjami lahko vpliva na mlade, kako naj v teh časih preudarno živijo.
Ženske v izobraževanju odraslih
Authors: Kozmik Vera
Published: October 2018

V socialistični družbeni ureditvi je bilo v Sloveniji zaposlenih veliko žensk, ki so se lahko tudi šolale. Tudi država je bila naklonjena permanentnemu izobraževanju in je ustanovila vrsto institucij - delavskih univerz, ki so skrbele za različne vrste izobraževanja. Kljub mnogim pozitivnim vidikom množičnega izobraževanja in zaposlovanja žensk v preteklosti pa se ob natančnejšem premisleku pokažejo tudi slabe strani. Razlog množičnega zaposlovanja žensk namreč ni bila enakopravnost žensk, temveč povečane potrebe po delovni sili. Tako je bila v sferi zaposlovanja izvedena enakopravnost, v zasebni sferi pa je položaj ostajal strogo tradicionalen, patriarhalen in konservativen, kar se kaže predvsem v spolni delitvi dela, posledica tega pa je dvojna obremenjenost žensk z obveznostmi doma in v službi. Ženske seveda lahko izbirajo, družinsko življenje ali poklicno kariero in permanentno izobraževanje. Toda govoriti o izbirah, kadar nimamo vsi enakih možnosti, osnov in kadar ni politične volje države, je čista ideologija. Problem ni samo naš, to je problem celega sveta, kar je razvidno tudi iz zapisanih ciljev pekinške platforme- svetovne konference OZN o ženskah.
lzobraževanje odraslih in lokalni razvoj
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Skupnostno izobraževanje prinaša nov način povezovanja znanja s tem, kar ljudje ustvarjajo. Pospešuje uporabnost znanja in izobraževanje povezuje z neposrednimi potrebami ljudi. Zelo malo je stvari, ki jih lahko človek dela sam. Večinoma je odvisen od tega, kar lahko ustvari skupaj z drugimi ljudmi. Vendar se v nedemokratičnih družbah ljudje na vadijo na to, da rešitve prihajajo od zgoraj in predvsem čakajo, da nji­ hove potrebe rešuje nekdo drug, zlasti institucije, sami pa medtem pasivno čakajo. Družbeno-ekonomske in politične spremembe tudi pri nas zahtevajo od ljudi, da spremenijo svoj odnos do okolja in življenja ter se postavijo v aktivno vlogo. Skupnostno izobraževanje je učenje ljudi v skupinah, ljudi, ki so zainteresirani, da dosežejo določen cilj ali rešijo določen problem, kot so na primer ustanovitev lokalnega muzeja, izdaja turističnega priročnika, obvoznica, ki naj bi razbremenila mestni promet, postavitev spomenika, hortikultura in urejanje zelenic v kraju, uvajanje novih oblik otroškega varstva, reševanje problemov v zvezi z invalidi, brezposelnost in dohodki družine itd. Ljudje se izobražujejo, učijo se, da bi znali to, kar počno. Pred njimi sta vedno dva cilja: izdelek in znan je. Učijo se sproti, tako kot potekajo faze delovanja, dokler ne dosežejo cilja. Skupnostno izobraževanje ima tudi to posebnost, da se razvija in ravna predvsem glede na potrebe ljudi v kraju. Pri pospeševanju reševanja problemov na podlagi znanja je zato zelo pomembno, da andragogi najprej spoznajo prave potrebe ljudi in se po njih ravnajo. Ena od splošnih potreb po znanju je funkcionalna nepismenost. Dokler se ljudje niso sami sposobni primerno sporazumevati z drugimi, bodisi pisno ali ustno, je vse njihovo delovanje onemogočeno in si sami ne morejo pomagati. Živijo lahko le kot odvisneži, na račun tuje pomoči, kar pa v novem času več ni mogoče. Odgovornost za preživetje prehaja v roke vsakega posameznika. Zato se v sedanjem prehodnem obdobju pomanjkanje znanja in nizka stopnja osebnega razvoja še toliko bolj maščujeta ter spravljata ljudi v negotovost in tudi v obup. Pri nizko izobraženih ljudeh se skupnostno izobraževanje loteva najprej problemov funkcionalne nepismenosti, pri bolj izobraženih pa so potrebe po znanju že bolj specifične in naravnane k določenemu cilju. V skupini si ljudje pridobivajo znanje komplementarno. Vsak se nauči tisto, za kar je odgovo ren, zato je skupnostno izobraževanje tudi bolj učinkovito, ker se učenje porazdeli med člane skupine in eden drugega podpirajo.
O skupnostnem izobraževanju in razvoju kraja
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Dušana Findeisen piše o skupnostnem izobraževanju in razvoju kraja. Najprej spregovori o raznih oblikah demokratizacije izobraževanja, med katere spada tudi izobraževanje v skupnosti in še posebej izobraževanje za razvoj kraja. Govori tudi o tem, kako se v prihodnje naše življenje ne bo več organiziralo v zvezi z delom in da to ne bo edini nosilec naše družbene samopodobe. Poiskati si bomo morali drugačne načine vključevanja v družbo. Skupnostno izobraževanje je odprta pot. Ker skupnostno izobraževanje za razvoj kraja v Sloveniji pojmovno še ni uveljavljeno, avtorica na kratko opiše pojem skupnosti, zgodovino skupnostnega izobraževanja in gibanja za razvoj kraja. V nadaljevanju besedila predstavi Andragoško poletno šolo, ki je namenoma nastala v Ajdovščini, torej v majhnem slovenskem kraju. Šola naj bi spodbudila udeležence, andragoge in izobraževalce, da bi v svojih krajih začeli ukrepati v zvezi z razvojem kraja.
Prosvetna društva in vloga gimnazije v Gorici v letih 1848-1914
Authors: Govekar Monika
Published: October 2018

V prispevku je opredeljen kronološki razvoj narodnoprosvetnega delovanja v obdobju od leta 1848 do 1914 na Goriškem. Gre za prikaz razvoja in narodnegaprosvetnega dela, ki so ga opravljali posamezniki, čitalnice, knjižnice, prosvetna, delavsko-politična, kulturna, šolska, učiteljska in mladinska društva. Ta so na Goriškem delovala zelo razgibano in močno vplivala na ohranjanje in razvoj slovenske narodne zavesti, kulture in jezika. Celotna vzgoja in izobraževanje ter kulturna raven takratnega prebivalstva je bila tesno povezana s prizadevanji za slovensko šolstvo, ki je bilo v omenjenem obdobju sestavni del avstrijskega šolstva. S tem so bili povezani, na eni strani, stalni raznarodovalni pritiski, vpliv germanizacije in iredentacije, na drugi strani pa zahteve in prizadevanja zavednih Slovencev po uvedbi slovenščine, ki naj bi postala v šolah učni jezik. Tovrstni boj je posebej opisan v zvezi z gimnazijo v Gorici, ki je takrat postala prva državna slovenska gimnazija.
Društva nekoč in danes z vidika skupnostnega izobraževanja
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Zgodovina štirih vasi, ki smo jih obiskovali s študenti andragogike, odkriva, da so v preteklosti obstajala društva, ki so imela med svojimi cilji jasno zapisano tudi izobraževanje svojih članov. V društvih niso skrbeli le za kulturo in ohranjanje jezika, kar je bilo na Primorskem nedvomno pomembno, temveč tudi za reševanje vaških problemov. V vaseh smo raziskovali potrebe po izobraževanju in ugotovili, da ima vsaka vas specifične potrebe, zato morajo biti izobraževalni programi oblikovani tako, da pri tem sodelujejo tudi vaščani. Po vseh vaseh potrebujejo znanje, da bi izboljšali kakovost življenja, da bi reševali nekatere probleme, ki so z več znanja laže rešljivi. V pogovorih s krajani smo ugotovili skupne interese ljudi, potrebe po ozaveščanju o pomenu ohranjanja kulturne in naravne dediščine, po boljšem obvladovanju komunikacijskih spretnosti, po znanju za vodenje doma in družine, potrebo po druženju s sovaščani, po tesnejših medčloveških vezeh v vasi. Prepoznavanje potreb je proces in ta v okviru projekta Andragoške poletne šole še poteka.
Vseživljenjsko učenje, pogoj za preživetje in kakovost
Authors: Mohorčič-Špolar Vida A.
Published: October 2018

Posvet s tem naslovom je (v organizaciji Andragoškega društva Slovenije) potekal od 30. maja do l. junija 1996. Sodelovalo je več kot 100 udeležencev iz različnih dejavnosti, ki se ukvarjajo z izobraževanjem odraslih. Posvet je bil po eni strani odgovor Andragoškega društva Slovenije na izzive, ki jih izobraževalcem odraslih narekuje čas, v katerem živimo, po drugi strani pa priprava na posvet, ki ga bo v Hamburgu, julija 1997, organiziral Unesco, z geslom: Učenje odraslih, ključ za 21. stoletje. Hkrati pa je tudi čas za premislek o nadaljnjem delu društva.
Tečaji retorike za študente
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

V letošnjem letu smo pri Gospodarskem vestniku organizirali dva tečaja retorike za študente. Tečaj je namenjem predvsem študentom, čeprav je zanj veliko zanimanja tudi med dijaki. Cilj tečaja je dati študentom prepotrebno znanje in spretnosti retorike ter komunikacije, ki jih nedvomno potrebujejo pri študiju, hkrati paje to tudi priprava za njihovo poklicno pot. Zanimanje za tečaje retorike je zelo veliko, za dodatne informacije je prosilo več kot 120 študentov in dijakov iz vse Slovenije. Število udeležencev na tečajih retorike je omejeno na 20 oseb, kajti delo poteka interaktivno in zahteva sodelovanje vseh udeležencev, to pa v večji skupini ni mogoče. Tečaja sta potekala v Ljubljani, obiskovali pa so ga tudi študentje, ki študirajo zunaj Ljubljane. En udeleženec je prišel celo iz oddaljene Murske Sobote, sicer pa je tečaj obiskovalo tudi nekaj študentov iz Maribora, Sevnice, Celja in Velenja.
Aktivna politika zaposlovanja mladih. Jamstvo za mlade
Authors: Klemše Polona
Published: October 2018

Kot ukrep Aktivne politike zaposlovanja se je v Sloveniji v letu 2014 začela izvajati shema Jamstvo za mlade, ki jo je Evropska komisija oblikovala za spodbujanje zaposlovanja mladih v državah članicah Evropske unije. S sprejetjem sheme Jamstvo za mlade Slovenija jamči, da bo vsaki mladi osebi v starosti od 15 do 29 let v štirih mesecih po prijavi med brezposelne osebe pri Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje ponujena zaposlitev (tudi s pripravništvom), usposabljanje na delovnem mestu, vključitev v formalno izobraževanje ali drugo usposabljanje, povezano s potrebami delodajalcev. Shema je v obdobju 2014–2015 združevala 36 ukrepov, katerih cilj je bil izboljšati zaposljivost mladih ter jih aktivirati na trgu dela. V prispevku se posvečam analizi uspešnosti sheme v prvem izvedbenem načrtu v obdobju 2014–2015. Na podlagi rezultatov ugotavljam, da shema ni izpolnila ciljev in pričakovanj ter tako ni bistveno pripomogla k izboljšanju stanja brezposelnosti mladih v Sloveniji.
K teoriji brezposelnosti mladih
Authors: Mrgole Albert
Published: October 2018

V članku avtor predstavi družbene raz­ sežnosti in paradoksnost ideoloških pre­ pričanj, povezanih z brezposelnostjo pri mladih. Osrednje težišče razprave je v predsta­vitvi ter analizi retoričnih obrazcev in ar­gumentativnih konstrukcij, ki sestavljajo temeljni sklop samoumevno sprejetih družbenih verjetij o fenomenih poklica, poklicnega izobraževanja, dela in zaposli­tve. Pri tem je predstavljena kritika pred­ postavk funkcionalističnih koncepcij, na katerih temeljijo dominantni ideološki obrazci. Na osnovi lingvistične konceptu­ alizacije avtor v nadaljevanju izpelje logi­ ko pojmovanja dela kot družbeno nor­ mativne kategorije in na tem izhodišču predstavi problematiko mladinske brez­ poselnosti. Interpretacija se navezuje na rezultate evalvacije pri izvedbi eksperi­ mentalnega projekta Centri za mlajše odrasle, pri katerem sodeluje avtor kot sodelavec Andragoškega centra od leta 1995.
Raziskovanje uspešnosti
Authors: Novak Bogomir
Published: October 2018

Zaradi zaostrovanja pogojev konkurenčnega boja se povečujejo tudi raziskave pogojev uspešnosti. Večina razume uspeh le kot zunanji uspeh, ki pa je le posledica posameznikove pripravljenosti za delovanje v (poslovnem) svetu. Avtor v pričujoče sestavku razlikuje med notranjim, zunanjim in skupinskim uspehom. Bistvo notranjega uspeha, ki je pogoj drugih dveh vrst uspeha, je v prevzemu odgovornosti za lastno psihično dogajanje in samonadzora nad njim. Gre za “reprogramiranje" starih oblik vedenja z novimi, ki vodi k osebnostni spremembi na podlagi razumevanja in sprejemanja sebe in drugega takšnih, kot sta. Pri realizaciji osebnih sposobnosti, motivov in ciljev je treba upošteva ti duhovne zakonitosti. Danes je pomemben tudi skupni uspeh ustanove kot kvalitete skupinskega dela. Obrazci dela posameznikove osebnosti so skladni z obrazci, ki jih uporabljajo  njegovi sodelavci. Ko nekaj storimo zase, storimo to tudi za drugega. V določeni ustanovi se to la hko zgodi takrat, ko se z uveljavljenim načinom komuniciranja oblikujejo le uspešni ljudje, tako da ni treba nikogar odpustiti. Delavci se popolnoma poistovetijo z ustanovo in ta z njimi. Iz te tridelne sheme (jaz-drugi-skupnost) izhajajo različni modeli in praktični treningi uspešnosti, ki jih radi idealiziramo, vendar naj bi vsi tako ali drugače odpravljali pasivnost ali nepravilnosti v sistemu in njegovi okolici.
Neformalno izobraževanje odraslih v projektu Dežela suhe robe
Authors: Žnidaršič Bojan
Published: October 2018

Osnovno vodilo projekta Dežela suhe robe je oblikovanje zdravega okolja in izboljšanje življenjskih in delovnih razmer na podeželju. Vanj smo vključili reliefno razgibane, redko poseljene in demografsko ogrožene predele v enajstih občinah (približno 140.000 ha). Območje je glede na različna merila homogen in zaokrožen prostor. S celovitim projektnim pristopom, ki vključuje izobraževanje za trajnostni razvoj, neposredno strokovno pomoč in vključevanje drugih oblik pomoči, bomo spremenili negativno demografsko gibanje in ohranili okolje. Metoda, ki jo uporabljamo v praksi, je neposredno delo z ljudmi, z njo pa uresničujemo izobraževalne in akcijske cilje. Program začenjamo z uvajalnimi spoznavanji, kot so razstave, prispevki v lokalnih in nacionalnih občilih itd. Sledi obsežna razvojno usmerjena anketa v vseh gospodinjstvih. Na podlagi rezultatov, želja in potreb pripravimo predavanja in delavnice. Ta izobraževalni krog končamo s študijskim krožkom, v katerem temo podrobneje preučimo in realiziramo. Delo temelji na tripartitnosti (prebivalci, občina, VITRA) in želji, da prikažemo podeželje kot poslovno priložnost za bio-kmetijstvo, ekoturizem, učinkovito rabo in povečan delež obnovljivih virov energije itd.
Jezikovni inštitut Britanskega sveta
Authors: Glass Andrew
Published: October 2018

Britanski svet je v Veliki Britaniji vodilna organizacija za sodelovanje z drugimi državami kar zadeva izobraževanje, kulturo in tehniko. Cilj te organizacije je oblikovanje dolgoročnih partnerstev po vsem svetu in izboljševanje mednarodnega sodelovanja. Britanski svet deluje v 108 državah, ena izmed njegovih dejavnosti pa je tudi organiziranje zelo kakovostnih in specializiranih tečajev angleščine. Ti potekajo v posebnih operativnih enotah Britanskega sveta, na t. i. jezikovnih inštitutih, ki jih je po svetu skupaj 102.
Andragoška poletna šola kot model interakcijskega izobraževanja
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Andragoška poletna šola je razvojni projekt in oblika izpopolnjevanja strokov­ njakov za izobraževa nje odraslih. Delovati je začela leta 1995 pod pokroviteljstvom Univerze v Ljubljani oziroma Filozofske fakultete, Oddelka za pedagogiko in andragogiko. Vsakoletno enotedensko srečanje združuje andragoge in druge strokonjake za izobraževanje odraslih. Izpopolnjevanju in razvojnoraziskovalnemu delu, ki je osredotočeno na skupnostno izobraževanje ali izobraževanje za razvoj ljudi in kraja, se vsako leto pridružijo vodilni strokovnjaki in inovatorji v andragoški praksi. Poleg tega, da Andragoška poletna šola promovira in oblikuje slovenski koncept skupnostnega izobraževanja, se že od vsega začetka ukvarja tudi s posebnim didaktičnim modelom. Poteka pa kot interakcijsko izobraževanje. To so aktivne oblike izobraževanja udeležencev na podlagi tesnih medsebojnih odnosov z lokalnimi koordinatorji, domačini, udeleženci andragoške poletne šole, vodji razvojnega projekta in gostujočimi tujimi strokovnjaki (Liam Carey iz Irske, John Wallis iz Velike Britanije in Stanislav Hubik iz Češke). Udeleženci izmenjajo svoje izkušnje o izobraževanju odraslih v domači občini, v dialogu in z upoštevanjem novih teorij, vendar šele potem, ko prisluhnejo tudi izkušnjam drugih udel ežencev. Občina Ajdovščina da je zaledje razvojnemu projektu in omogoča neposredno eksperimentalno delo na terenu. Vživljanje v kraj in okolje spodbuja tudi večerni kulturni program in neformalno druženje udeležencev.
Analiza delovanja študijskih krožkov v Sloveniji
Authors: Černoša Slavica
Published: October 2018

Študijski krožki so ena izmed neformalnih oblik učenja. Najdaljšo tradicijo imajo na Švedskem, kjer so jih začeli uvajati že na začetku stoletja. V Sloveniji so se začeli razvijati leta 1992. Vsako leto se v njih vključi približno 830 Slovencev, to pa pomeni kar 0,4 promila vsega prebivalstva. V štirih letih delovanja se je v Sloveniji vanje vključilo 2500 ljudi. Razveseljivo je, da se študijski krožki širijo po vsej Sloveniji. V letih 1993-1994 so potekali v 21 slovenskih krajih, v letih 1995-1996 pa že v 56 krajih. Udeleženci študijskih krožkov imajo v povprečju najmanj srednjo izobrazbo.