bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
RELIGIØS MODENHED ELLER SANCHO PANCHA TIL HEST
Authors: Petersen Anders Klostergaard
Published: December 2022

Artiklen drøfter religiøs modenhed på et både diakront og synkront kollektivt niveau samt de rammer, som i dag overhovedet gør det videnskabeligt muligt at føre en sådan diskussion. Der argumenteres for, at det er videnskabeligt legitimt at stille spørgsmålet om religiøs modenhed inden for det godes (etisk bonitet) og det skønnes (æstetisk kompleksitet) domæner, mens drøftelsen i forlængelse af Kant ikke længere er meningsfuld i relation til et absolut sandhedsspørgsmål. ‘Mental balkanisering’ eller evnen til simultant at pendulere mellem forskellige og indbyrdes modstridende virkelighedsforståelser fremhæves som en konstant og et grundvilkår i al religiøsitet. Samtidig betones det, at de moderne protestantiske former for kristendom, der har bragt refleksionen over forskellige virkelighedsforståelser i karambolage med hinanden, kan betragtes som æstetisk mere komplekse og derfor også mere modne end forståelser, der ikke rummer plads til en sådan selverkendelsens kritiske radikalitet.
VOKSENUDVIKLING OG SPIRITUALITET
Authors: Skipper Karsten Bidstrup
Published: December 2022

De kontemplative traditioner, der findes inden for alle de store religioner, rummer indsigter, der kan have relevans for nutidig menneskers søgen efter helhed og mening. Disse indsigter er imidlertid fortolket og overleveret i kulturelle kontekster, der gør dem vanskeligt tilgængelige for mange i nutiden, og som ofte er på direkte kollisionskurs med moderne og postmoderne verdensbilleder. Artiklen præsenterer en meta-teori – den såkaldte AQAL-model – der bl.a. kan bruges til at integrere de kontemplative traditioners indsigter med indsigter fra moderne udviklingspsykologi og neurologi. Væsentlige aspekter af kulturelle fortolkningsrums udvikling skitseres ud fra Spiral Dynamics og forbindes ved hjælp af AQAL-modellen med gennemgående træk i de fænomenologiske beskrivelser af spirituelle erfaringer. Denne integrative tilgang gør det muligt at anerkende årtusinders visdom vedrørende menneskets muligheder uden at undergrave moderne landvindinger som videnskabelighed og demokrati.
FASTLÅSTHED OG UDVIKLING – FRIGØRELSE – HOS LANGTIDSFANGER
Authors: Mathiassen Charlotte
Published: December 2022

Denne artikel vil beskrive, hvordan det kan være muligt at forstå personlig udvikling hos mænd, som har afsonet lange domme for alvorlig, personfarlig kriminalitet. I artiklen vil jeg vise, hvordan disse mænd, som jeg har fulgt gennem ca. 3 år under og efter afsoning, på forskellig måde forsøger at sætte sig og opretholde mål i livet. Det gør de på trods af betragtelige såvel psykologiske som sociomaterielle vanskeligheder. Artiklen tematiserer normalitet og udvikling men ikke ud fra en patologiserende tilgang. Derfor tages ikke udgangspunkt i, hvorvidt personerne er mere eller mindre psykopater, karakterafvigere eller på andre måder personlighedsforstyrrede (jf. Cleckley, 1950; Cooke et. al, 2005; Hare, 1998; 1998a; 1999; Hansen, 1998; Gacono, 2000). Perspektivet i artiklen vil primært være deltagernes som personer og deltagere i tilværelsen. En tilværelse som forekommer dem mere eller mindre fastlåst – med varierende grader af faciliterende mulighedsbetingelser.
COMMUNITY PSYKOLOGI – SOCIAL ANSVARLIGHED OG FORANDRING
Authors: Arenas Julio
Published: December 2022

Anmeldelse af: At fare vild – sammen. Af Peter Berliner, Stephen Hakesberg & Mirjam H. Refby (2005); Fællesskaber – en antologi om community psykologi. Redigeret af Peter Berliner (2004); og Introduktion til Psykologi – teori, anvendelse, praksis. Redigeret af Thomas Koester & Finn Frandsen (2005). Alle udgivet af Frydenlund.
DEMOKRATI OG PSYKOLOGI
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

Demokratiet som begreb beskriver en organisering af beslutningsprocesser vedrørende fælles anliggender. I denne organisering kan alle synspunkter blive hørt, og der søges fælles forståelse gennem en dialog, hvor der tages hensyn til mangfoldigheden af synspunkter. Dette kræver som forudsætning, at der er lige fordeling af rettigheder til at deltage og udtrykke sig om den fælles udviklingslinje. Demokratiet er i dag udfordret af overnationale politiske organiseringer samt indadtil af bortfaldet af solidaritet som værdi og praktisk handling i direkte sociale praksisser, hvor mennesker involverer sig med hinanden. Dette kan føre til lukkende dialoger og institutionelle praksisser uden solidaritet med brugerne. Over for dette kan der ske en udvidelse af demokratiets rum gennem sociale bevægelser, der vil demokratisere viden, æstetik, fantasi og visioner. Psykologien har kun i begrænset omfang bidraget til en forståelse af demokratiet og dets betydning for de mennesker, der udfører det gennem værdier og sociale handlinger. Hvordan former psykens (som bevidsthed, livskraft og sjæl) logik (som forklaring, tale, beretning, fornuft, tanke eller begreb) sig under vilkår, hvor demokratiet lukker sig? – Og hvordan under vilkår, der fremmer et demokrati i udvikling? Det er en udfordring for psykologien i dag at forske i dette og i praksis engagere sig deri.
GLOBALISERING OG DEMOKRATI
Authors: Rasmussen Søren Hein
Published: December 2022

Artiklen diskuterer globaliseringens konsekvenser for demokratiet i den betydning, det er givet i Robert Dahls principper for kollektive beslutninger. Der slås til lyd for en kritisk distance til de verserende globaliseringsdefinitioner, idet disses krav på universalitet vanskeliggør analytisk præcision og åbner for ukritisk omgang med vigtige politiske spørgsmål. Artiklen drøfter herefter principielt de aktuelle muligheder for at føre politik, demokratiets muligheder i nationalstatsligt regi og de demokratiske udfordringer, som følger af etableringen af overnationale institutioner.
GENOCIDE IN THE SHADOW OF DEMOCRACY The Psycho-Politics of Modern Mass Murder
Authors: Lang Johannes
Published: December 2022

I denne artikel håber jeg at vise, at storpolitik (læs: folkemord) er yderst menneskelig og derfor også psykologisk. Psykologi har definitivt meget at tilføre både historieforskning og den politiske videnskab, siden historie er politik og politik ER psykologi. Psykologer må ikke være bange for de store processer. Når man blot fokuserer på det individuelle i vor globaliserede verden, risikerer man at trivialisere sig selv og sine argumenter i den samfundsmæssige debat. Hvis psykologien vil noget mere end at lindre privat lidelse inden for klinikkens lyddæmpede vægge, må den få øjnene op ikke kun for det sociale i mennesket, men også for det menneskelige i det sociale og det socialpsykologiske i samfundets systemer. Denne artikel er et eksempel på denne indgangsvinkel. Jeg udforsker den psykopolitiske sammenhæng mellem demokrati og folkemord, både gennem at skitsere de historiske og systemiske forbindelser og ved at undersøge den farlige interaktion mellem voldsregimer og deres demokratiske modparter. Det er klart, at folkemord er enorme historiske og politiske processer, men dette betyder ikke, at de ikke også er højst psykologiske begivenheder.
UDVIKLING UDEN ERFARING? Samfundet, der forsvandt: Om arbejdspsykologi og demokrati
Authors: Olsén Peter , Aagaard Nielsen Kurt , Steen Nielsen Institut for Uddannelsesforskning, Roski
Published: December 2022

Artiklen tager udgangspunkt i et traditionelt dilemma i arbejdspsykologiens mainstream mellem på den ene side et HUMANITÆRT engagement og på den anden side TILPASNING til UDEMOKRATISKE forhold. Dette dilemma ændrer udseende op gennem den nyere historie. I artiklen forfølges dette dilemma med UD VIK LINGS-forståelsen som omdrejningspunkt, kulminerende i det nye ‘vidensarbejde’. De dominerende udviklingsforståelser kritiseres og relateres til den materielle og organisatoriske udvikling i arbejde og hverdagsliv, med dets modsigelser mellem magt, disciplinering og modstand. Her får psykologien let en INSTRUMENTEL rolle, ikke mindst dér hvor den taler allermest ‘SUBJEKTIVT’. DEMOKRATISERING af arbejdet kræver andre målestokke end ekspertlogikker og abstrakt vækst. I artiklen henvises til forfatternes egne projekterfaringer med ‘frirum’ og alternative demokratiske samarbejdsformer mellem almindelige mennesker og eksperter. Her er begreberne erfaring, livssammenhæng og social fantasi centrale.
SPLITTING I DEMOKRATISKE SAMFUND
Authors: Jørgensen Carsten René
Published: December 2022

Det velfungerende demokratiske samfund bygger på sine borgeres evne til mellemmenneskelig dialog og forståelse og en særlig ‘demokratisk’ eller moden mental indstilling. Med udgangspunkt i primært gruppeanalysen og objektrelationsteorien skitseres, hvordan demokratiske samfund, der udsættes for massivt ydre pres eller indre omvæltninger, kan regrediere og blive præget af uforsonlige indre konflikter og konflikter med omverden. Den dominerende mentale indstilling til verden falder tilbage til et mindre avanceret niveau og bliver præget af bl.a. den primitive forsvarsmekanisme splitting, hvilket undergraver mulighederne for dialog, nuanceret gensidig forståelse og moden håndtering af konflikter. I en sådan situation stilles særlige krav til de demokratiske samfunds ledere, som langt fra alle kan honorere.
ERKENDELSENS FORPLIGTELSER: POST-POSTSTRUKTURALISME. Om Nini Prætorius’ erkendelsesteoretiske argumentation for den sociale ansvarligheds nødvendighed
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

I det første nummer af Psyke og Logos – fra 1980 – skrev Nini Prætorius en artikel, der stadig er lige så aktuel, som da den blev trykt, idet den handler om det ansvar, hver af os har for at behandle andre mennesker på en respektfuld og anerkendende måde, fordi vi er personer, og ingen logisk set kan være mere person end andre. Nini understregede, at mennesker er sprogbrugende og dermed har muligheden for at forholde sig – og dermed følger forpligtelsen til at handle socialt ansvarligt. Dette gælder også i enhver form for erkendelse, da vi, når vi fremsætter en beskrivelse eller en påstand, påtager os forpligtelser – også for de sociale konsekvenser, en sådan beskrivelse vil have. Respekten for – og anerkendelsen af – den anden som person må endvidere logisk betyde, at det politiske bør gå ud på en ligelig fordeling af magt, privilegier og fornødenheder.
SOLIDARITET, INDIVIDUALISME OG DEMOKRATI
Authors: Lundkvist Anders
Published: December 2022

I et demokrati bestemmer vi alle på lige fod, efter princippet én person, én stemme, men derefter må vi alle bøje os for flertallet. Dette system indebærer politisk solidaritet og udelukker individuel frihed, dvs. friheden til at gøre, som den enkelte ønsker. Tilsvarende indebærer den universelle velfærdsstat økonomisk solidaritet ved at sikre alle pleje, uddannelse og pension. Denne solidaritet udgør den økonomiske basis for demokratiets politiske solidaritet.
SOLIDARITET – SKITSE TIL EN DIALOGISK FUNDAMENTALONTOLOGI
Authors: Ydesen Christian
Published: December 2022

Historisk har solidaritetsbegrebet været anvendt i mange forskellige sammenhænge, og i dag vil det næppe være for meget at sige, at begrebet ikke kan betegnes som en entydig størrelse. Hensigten med denne artikel er imidlertid at afdække, hvad der nærmere konstituerer fænomenet solidaritet. Begrebets kontingens – eller ambivalens – er nemlig ikke det samme, som at selve fænomenet solidaritet ikke kan karakteriseres nærmere, idet et abstrakt fænomen meget vel kan tænkes at manifestere sig i forskellige sammenhænge. Artiklen søger på den baggrund at adressere og validere de universelle konturer af solidaritet som et uomgængeligt fænomen i den menneskelige eksistens. En underliggende intention med artiklen er således at udfordre nuværende forståelser af solidaritet ud fra en analyse af begrebets fundamentalontologi.
SOCIALT ANSVAR FOR TILVÆRELSENS GRUNDFORHOLD. Et teoretisk tværvidenskabeligt bidrag fra psykologiens side (– med et kærligt almenpsykologisk sideblik til demokratiet)
Authors: Bertelsen Preben
Published: December 2022

Socialt ansvar bestemmes grundlæggende som et ansvar for oprettelsen, opretholdelsen og den kritiske udvikling og værdiudformning af almenmenneskelige grundforhold, der udgør vores fælles tilværelse. I artiklen fremstilles en almenpsykologisk model, der drejer sig om (1) hvad det er for almene tilværelsesskabende antropologiske grundforhold, vi har særligt socialt ansvar for – (2) hvordan vi som sociale aktører psykologisk set overhovedet kan og vil eksistere og deltage socialt ansvarligt i håndteringen af værdiproblematikkerne, der rejser sig i og med udformningen af disse grundforhold og (3) forventelige operationaliseringer af empirisk og anvendelsesorienteret art. Modellen fremstilles med et tværvidenskabeligt sigte til samfundsvidenskaberne i almindelighed og politisk videnskab i særdeleshed.
PSYKOANALYSENS BETYDNING FOR PSYKIATRIEN OG DEN KLINISKE PSYKOLOGI
Authors: Lunn Susanne
Published: December 2022

Psykoanalysens betydning kan vurderes på forskellige måder: historisk, teoretisk, behandlingsmæssigt, ud fra enkeltpersoners værk osv. I denne artikel tages udgangspunkt i Freuds banebrydende sygdomsforståelse, og der trækkes linjer frem til moderne psykodynamisk psykiatri og aktuelle diskussioner om diagnostik og kategorisering af psykisk lidelse. Herefter inddrages et område, som sjældent associeres med psykoanalytisk tænkning, nemlig den klinisk psykologiske testtradition, som psykoanalysen har været en væsentlig inspirationskilde til. Afslutningsvis introduceres tre repræsentanter for psykoanalysen, Thorkil Vanggaard, Otto Kernberg og Peter Fonagy, som på forskellig måde har præget psykiatrien og psykologien fra 1950’erne og frem til i dag.
FREUDS BREVE
Authors: Braad Thomsen Christian
Published: December 2022

En anmeldelse af: Sigmund Freud, Anna Freud: Briefwechsel 1904-1938. Herausgegeben von Ingeborg Meyer-Palmedo. 680 sider. S. Fischer Verlag, 2006. Sigmund Freud, Minna Bernays: Briefwechsel 1882-1938. Herausgegeben von Albrecht Hitschmüller. 400 sider. Edition Diskord, 2005. Sigmund Freud, Sándor Ferenczi: Briefwechsel 1908-1933. Herausgegeben von Ernst Falzeder und Eva Brabrant. Seks bind, 1563 sider. Böhlau Verlag 1993-2005. Sigmund Freud, Max Eitingon: Briefwechsel 1906-1939. Herausgegeben von Michael Schröter. To bind, 1049 sider. Edition Diskord 2004.
AFFEKTREGULERING I UDVIKLING OG PSYKOTERAPI
Authors: Fougstrup Simonsen Charlotte , Beck Emma
Published: December 2022

En anmeldelse af: Peter Fonagy, Allan N. Schore og Daniel N. Stern: Affektregulering i udvikling og psykoterapi. Redigeret af Jens Hardy Sørensen. Hans Reitzels Forlag 2006, 416 sider, kr. 325.
INTRODUKTION TIL MUSIKPSYKOLOGI OG MUSIKTERAPI
Authors: Bonde Lars Ole
Published: December 2022

Artiklen giver en koncentreret introduktion til musikpsykologi som fagområde. Efter nogle definitioner og teoretiske modeller præsenteres musikpsykologiens historie i hovedtræk. Psykoakustik, musikperception og musikalsk neuropsykologi kateriseres kort, hvorefter der fokuseres på musikkens fysiologiske og psykologiske virkninger, med hovedvægt på forholdet mellem musik og følelser. Efter et afsnit om musikalsk udviklingspsykologi fokuseres der på musikalske præferencer og forskellige typer musikoplevelser. Musikforståelse inden for den psykoanalytiske tradition introduceres som et anderledes bud på musikkens funktion for mennesket. Da vor tids musikpsykologi må karakteriseres primært som en kognitiv videnskab, gives der en afsluttende karakteristik af det kognitive perspektiv på musik. Endelig introduceres musikterapi som en form for »anvendt musikpsykologi«.
KROPP OG GESTER I MUSIKALSKE SAMHANDLINGER
Authors: Ruud Even
Published: December 2022

Improvisasjon er en sentral metode i musikkterapien og i de senere år har man forsøkt å se sammenhenger mellom den musikalske interaksjonen som skjer og dynamikken i samspillet mellom spedbarnet og den voksne. Dette åpner opp for å se på kroppens og gestenes rolle i kommunikasjonen, og ved å betrakte musikalske handlinger som gestiske handlinger, etablerer vi en forståelse for noe fellesmenneskelig og kroppsfundert som ligger til grunn for musikkterapeutiske improvisasjoner. Kroppens tilstedeværelse i persepsjonen kommer også til syne ved resepsjon av musikk, noe som gir begreper som kroppskognisjon og endret kroppstilstand en viktig plass i teorien om vårt forhold til musikk og hvordan vi kan danne relasjoner til andre gjennom kroppsbaserte musikalske handlinger.
MUSIK OG HJERNEFORSKNING
Authors: Theilgaard Alice
Published: December 2022

Neurovidenskabelig forskning forsøger at klarlægge forholdet mellem musik og hjerne, hvilket efter min mening er ganske legitimt, selv om vi derved bliver konfronteret med de vanskeligheder, der uvægerligt er indbygget i det forhold, at den musikalske oplevelse af natur er subjektiv og kunstnerisk. – I en kultur, der er domineret af visuelle billeder, bliver den vitale rolle, som lyd og det auditive system spiller ofte overset, når det gælder hukommelse, emotioner og personlig identitet. Artiklen er baseret på et foredrag med videoeksempler.
RECEPTIV MUSIKTERAPI MED MISBRUGSPATIENTER – et pilotprojekt
Authors: Moe Torben
Published: December 2022

Artiklen omhandler et forskningsprojekt på Sct. Hans Hospital, hvor effekten af receptiv korttidsterapi med misbrugspatienter undersøges. Atten patienter med misbrugsproblematik deltog i et kognitivt terapi-program, som inkluderede receptiv musikterapi i en gruppesetting. Størsteparten af deltagerne havde udover en alvorlig misbrugsproblematik en diagnose indenfor ICD 10s spektrum af personlighedsforstyrrelser. Effekten af musikterapien blev undersøgt ved hjælp af Antonovskys spørgeskema Oplevelse Af Sammenhæng (OAS-29), og et semistruktureret interview efter terapiperioden på ti sessioner. Interviewet fokuserede på patienternes opfattelse af, hvad de havde haft mest gavn af i terapiperioden. Resultaterne viste en signifikant fremgang i alle tre OAS sub-skalaer (meningsfuldhed, begribelighed, håndterbarhed), og alle deltagerne fandt at musikterapidelen af deres program var en betydningsfuld udvidelse af den kognitive terapi. For flertallet af deltagerne spillede musikterapien en væsentlig rolle i deres restitueringsproces, og specifikke billeder, symboler og følelser fra musikterapien gjorde stærkt indtryk på dem. Artiklen præsenterer udvalgte musikeksempler og kliniske vignetter.
INTRODUKTION TIL MUSIKTERAPI
Authors: La Cour Peter
Published: December 2022

Anmeldelse af:Rachel Darnley-Smith & Helen M. Patey: Musikterapi Oversat og bearbejdet til danske forhold af Lars Ole Bonde og Hanne Mette Ochsner Ridder Dansk psykologisk Forlag, 2007, 264 s.
DEN RELIGIØSE HJERNE – En introduktion til religionsvidenskabelig hjerneforskning
Authors: Schjødt Uffe
Published: December 2022

Interessen for hjerneforskning har bredt sig til religionsvidenskaben, men en egentlig religionsvidenskabelig hjerneforskning er hæmmet af en utilstrækkelig viden om religion blandt hjerneforskere og en begrænset indsigt i feltets metodiske og fortolkningsmæssige problemer blandt religionsforskere. Denne artikel introducerer nogle af disse problemer og gennemgår de væsentligste studier på området. Det er afgørende, hvis feltet skal udvikles i fremtiden, at det teoretiske grundlag forbedres, så en neuroteologisk forestilling om den religiøse oplevelses unikke status erstattes med en moderne tilgang. Ved at antage, at religiøse strategier er konkrete mentale handlinger med neurale korrelater, der svarer til handlingens kognitive indhold, forsøger jeg med mit projekt at dreje disciplinen i retningen af en mindre kontroversiel og bedre funderet religionsvidenskabelig hjerneforskning
DEN GUDDOMMELIGE ÆSTETIK
Authors: El Moutamid Mina
Published: December 2022

I denne artikel anlægges to perspektiver på det æstetiske i et forsøg på at identificere et forhold mellem det æstetiske og det religiøse. Med udgangspunkt i en fænomenologisk karakteristik af den religiøse oplevelse påvises en række lighedspunkter med den æstetiske oplevelse. Desuden defineres den æstetiske oplevelse af en tematik og refleksivitet, der begge peger på en potentiel forbindelse til det religiøse. I et filosofisk og idéhistorisk perspektiv påvises et tilsvarende forhold mellem det æstetiske og guddommelighed, som går bag om den kulturhistoriske kontekst, hvori tænkningen er formuleret. Konklusionen af disse sammenstillinger munder ud i den antagelse, at menneskets beskæftigelse med kunst og æstetik rummer potentiale for erfaring af guddommelighed. En guddommelighed som kan sidestilles med det, der på tilsvarende vis karakteriserer religion og religiøsitet.
NUTIDIGE RELIGIØSE ERFARINGER: Nærdødsoplevelser og Maria-åbenbaringerne i Medjugorje
Authors: Grundahl Jens
Published: December 2022

Artiklen præsenterer to typer af nutidige, spontane religiøse erfaringer og den videnskabelige udforskning heraf – nærdødsoplevelser og de oplevede Maria-åbenbaringer i Medjugorje, der startede i 1981, og som fortsat pågår. Begge fænomener har gennem tre årtier tiltrukket sig bred folkelig opmærksomhed og efterhånden også en stigende videnskabelig interesse. Centralt i debatten om, hvilken autoritet disse erfaringer kan tillægges, står kliniske vurderinger og fysiologiske monitoreringer foretaget samtidig med, at oplevelsen af kontakt med en transcendent realitet foregår. Trods situationelle forskelle mellem disse to typer af erfaringer kan peges på perceptuelle og fænomenologiske ligheder. De videnskabelige undersøgelser, som på nuværende tidspunkt er foretaget, åbner for muligheden af, at fremherskende sundhedsfaglige (medicinske, psykologiske) beskrivelsesniveauer af den menneskelige eksistens er utilstrækkelige.
PARAPSYKOLOGI SOM RELIGION?
Authors: Böwadt Ulla
Published: December 2022

Parapsykologi diskuteres som videnskab, populærvidenskab og vinklet historie, oplevelse, overbevisning og religion. Parapsykologi afgrænses, og forskningsfeltets aktuelle tilstand beskrives. Muligheder og problemer i parapsykologisk forskning samt mulige scenarier diskuteres. Specielt undersøges koblingen mellem parapsykologi og kvanteteori. Den populærvidenskabelige præsentation af parapsykologiens resultater diskuteres. Der konkluderes, at det især er det tendentiøse og det vinklede og ikke den populærvidenskabelige formidling i sig selv, der er problematisk. Nogle eksempler på tilsyneladende parapsykologiske oplevelser diskuteres. Der diskuteres, hvilken betydning det kan have, at den parapsykologiske forskers interesse for emnet ofte springer ud af en personlig oplevelse. Der diskuteres, hvilke problemer der kan være forbundet med, at parapsykologiske forskere tenderer over tid at nærme sig yderpunkterne af et »total overbevisning om paranormale fænomeners forekomst-total skepsis«-kontinuum. Dernæst følger en diskussion af den mulighed, at parapsykologien kan opfattes som en »religion«, der i særlig grad passer til det postmoderne menneske.
DET SUBJEKTIVE OBJEKT
Authors: Schultz Erik
Published: December 2022

Psykologiens videnskabelige status har altid været tvivlsom, fordi genstanden i denne videnskab er et subjekt i stedet for, som sædvanligt i videnskab, at være et objekt. Artiklen undersøger gennem en præsentation af ældre og nyere videnskabsteoretiske positioner, om det i lyset af psykologiens genstandsproblematik er rimeligt at betragte psykologien som en videnskab. Svaret viser sig i høj grad at afhænge af definitionen på videnskab; men ifølge den bredest mulige definition heraf har psykologien ingen problemer med at forsvare sin videnskabelighed.
FORÆLDREAKADEMI OG BØRNEJUNGLE I BEVÆGELSE. Psykologisk forskning i livsverden og forandring
Authors: Toldam Helene , Dyhr Caspersen Ida , Klimpke Cristoph , Berliner Peter
Published: December 2022

Kun i mødet med konkrete mennesker kan en kvalitativ undersøgelse udforske de øjeblikke, hvor det sker – og de erfaringer, de skaber og betydninger, de har. Mikrogenesen som begreb søger at fastholde en momentan forandring – øjeblik for øjeblik – som den sker i den sociale interaktion. En sådan forskning kræver konkrete og lokale undersøgelser af det levede liv i dets udfoldelse gennem tidsløb og forandring. I det følgende vil vi vise, hvorledes en konkret forskningsproces i en forandring blev gennemført – samt de resultater, der udfoldede sig igennem den. Undersøgelsen fokuserer på deltagernes oplevelse af, hvordan Forældreakademiet – et tiltag i daginstitutionen Børnejunglen førte til øget deltagelse, social støtte og fælles læring og ansvar for alle. Dette sker ved, at selve den position, som der ses ud fra, forandres – idet integration som forståelsesramme blev erstattet med netop deltagelse, social støtte og fælles læring og ansvar.
SPÆDBARNSPSYKOLOGIEN SOM TEMA
Authors: Skovgaard Væver Mette , Krøjgaard Peter , Munck Hanne
Published: December 2022

Spædbarnet og de psykiske grundfunktioners udvikling og risiko for fejludvikling i løbet af de første leveår er et forskningsfelt, der i disse år nyder en stærkt stigende interesse – ikke alene inden for den psykologiske videnskab, men også inden for en bred vifte af andre videnskabelige discipliner både empiriske og teoretiske. For eksempel inden for filosofien, sprogvidenskaben, biologien, lægevidenskaben, sociologien og flere andre og særlig aktuelt inden for det nyere tværvidenskabelige forskningsområde »cognitive neuroscience«, der har udforskningen af den menneskelige bevidsthed som genstand. Traditionelt har der været en tendens inden for videnskaberne til en primær fokusering på de »voksne« eller de færdige menneskelige funktioner, for så efterfølgende i et vist omfang at applicere denne viden på børnene – i hvert fald ofte med hensyn til behandlingsmetoder ved sygdom. I dag ses en stigende videnskabelig erkendelse af og nysgerrighed i forhold til, at en afdækning af netop udviklingen af de menneskelige psykologiske funktioner og karakteristika – herunder også den helt tidlige udvikling – udvider vores viden om disse. En viden, der også udvider vores muligheder for at forstå, hvordan disse forskellige funktioner faktisk fungerer – i et alment psykologisk og livslangt perspektiv. Dette vil forbedre vores muligheder for behandling og forebyggende intervention, når der ses patologiske tilstande eller risiko for udvikling af patologi. Idet vi ved (i hvert fald noget om), hvordan den normale udviklingsproces er, hvordan udviklingen kan komme på afveje, så øges også vores viden om, hvordan vi kan intervenere for igen at fremme sunde udviklingsprocesser hos barnet og såvel som hos den voksne.
SOSIALE FERDIGHETER HOS SMÅ SPEDBARN - Undersøkelser av mødre og spedbarn i Double Video paradigme
Authors: Braarud Hanne Cecilie , Stormark Kjell Morten
Published: December 2022

Double Video paradigmet representerer en «lukket videosirkel» hvor mor og spedbarn sitter fysisk adskilt i hver sitt rom og kommuniserer med hverandre via video- og audio-kanaler hvor de er i en direkte interaksjon (Direkte), eller hvor mor eller spedbarnet får overført et opptak av partneren fra litt tidligere i interaksjonen (Opptak). Manipulasjonen skaper et brudd på sosial kontingens. Double Video paradigmet gjør det mulig å undersøke om spedbarn er sensitive til brudd på sosial kontingens, og om mødres interaksjonsatferd endres når spedbarna ikke lenger responderer aktivt på mors atferd. Double Video laboratoriet i Bergen bestod av 5 betingelser; Direkte 1-Opptak 1-Direkte 2-Opptak 2-Direkte 3. Våre undersøkelser av barnets blikkfokus og affektive uttrykk gir støtte for en sensitvitet til sosial kontingens hos to måneder gamle spedbarn. Resultater viser også at mødres vokaliseringer endres, avhengig av kvaliteten på interaksjonen med spedbarnet. Resultatene fra Double Video laboratoriet i Bergen gir empirisk støtte for at to måneder gamle spedbarn er sensitive til kvalitative endringer i mors atferd under interaksjon, og at mødre er avhengig av aktive bidrag fra spedbarnet for å opprettholde egen interaksjonsatferd. Dette tilbakeviser påstanden om at proto-dialog mellom spedbarn og omsorgsgiver er en enveis prosess som er drevet av omsorgsgiver.
INDIVIDUELLE FORSKELLE I DANSKE BØRNS TIDLIGE SPROGTILEGNELSE - Hvad kan børne- og forældrerelaterede baggrundsfaktorer forklare?
Authors: Bleses Dorthe , Vach Werner , Wehberg Sonja
Published: December 2022

Baseret på et tværsnitligt forældrerapportstudie af 6.112 danske børn i alderen 8-36 måneder præsenterer artiklen analyser af tilegnelsen af nogle centrale sproglige dimensioner. Analyserne viser, at langsomme og hurtige børn når milepælene i den samme rækkefølge, men at der er meget stor tidsmæssig spredning blandt børnene. Dernæst vises analyser af sammenhængen mellem faktorerne køn, antal søskende, dagtilbud, forældres uddannelse og beskæftigelse samt omfang af højtlæsning/sang og børns tilegnelse af det receptive og produktive ordforråd mhp. at undersøge, om sådanne baggrundsvariable kan forklare de store individuelle forskelle blandt børn. Det var kun muligt at påvise direkte effekt af køn, højtlæsning/sang samt antal timer i dagtilbud, og samlet set kunne baggrundsfaktorerne kun forklare mellem 3.2-8.7% af variationen blandt børnene afhængigt af alder. Artiklen indledes og afrundes med en introduktion til og diskussion af international forskning på området.
AT BLIVE FORÆLDRE TIL ET EKSTREMT TIDLIGT FØDT BARN
Authors: Hoff Esbjørn Barbara
Published: December 2022

Artiklen er et review af international litteratur af forældrenes oplevelser af at få et ekstremt tidligt født barn og en beskrivelse af danske forældres oplevelser af samme situation. Kvalitative data er indhentet ved interviews i forbindelse med en efterundersøgelse af ekstremt tidligt fødte børn i 5-års-alderen og samlet i to vignetter fra tiden på neonatalafdelingen og fra tiden efter udskrivelsen. Resultaterne stemte overens med fund fra udlandet. Temaer fra tiden på neonatalafdelingen var: 1. Fokus på barnets tilstand. 2. Psykiske svingninger. 3. Afhængighed og 4. Gradvis opnåelse af ejerskab af barn. Et særligt fund gældende forældre til ekstremt tidligt fødte børn er, at de foruden belastende oplevelser også oplever at blive knyttet til og afhængige af samværet med personale og øvrige forældre. I tiden efter udskrivelsen var temaerne: 1. Håbet om normaltilstand skuffes. 2. Tab af netværk. 3. Usikkerhed vedr. kompetence som forældre og 4. Forældrenes reaktioner træder frem. Konklusionen er, at forældre til indlagte børn oplever en øget grad af stress, flere psykiske symptomer og ændrede roller som forældre. I perioden efter udskrivelsen og især fra 4. til 5. leveår mindskes graden af bekymring især hos forældre, hvis børn udvikler sig alderssvarende.
TIDLIG AUTISME I 0-12-MÅNEDERS-ALDEREN
Authors: Trillingsgaard Anegen
Published: December 2022

Tidlig intensiv intervention er kritisk for, hvordan det kommer til at gå børn med en autismespektrumforstyrrelse, og der er evidens for, at jo tidligere interventionen sætter ind, jo bedre outcome for barnet. Tidlig intervention forudsætter imidlertid tidlig identifikation og dermed viden om den tidligste afvigende udvikling og relevante undersøgelsesmetoder. I denne artikel sammenfattes den forskningsbaserede viden, vi har i dag, om den tidligste afvigende udvikling i første leveår hos børn, som senere opfylder kriterierne for en autismespektrumforstyrrelse. I gennemgangen af forskningslitteraturen sættes fokus på sociale, kommunikative og kognitive udviklingsområder, som er kritiske for den autistiske udvikling, men samtidig må anses som forudsætninger for det normale barns sunde udvikling.
BUILDING CULTURES OF PEACE THAT PROTECT HUMAN RIGHTS
Authors: De Rivera Joseph
Published: December 2022

The protection of vulnerable groups is a crucial aspect of the defense of the human rights so admirably described in the UN’s Declaration of Human Rights and its subsequent conventions. Although governmental structures and policies are indispensable for the defense of these rights, we cannot rely on states to secure them. They ultimately depend on the solidarity of societies and how persons act and communities behave. Thus, the protection of human rights depends upon our building cultures of peace that resolve conflicts nonviolently and link governments with the affective ties and human relations that constitute civil society. To construct cultures of peace, the UN General Assembly advocated working on eight bases. This paper reviews these bases, their interdependency, and their reliance on both state systems and community solidarity. It suggests specific actions that may promote human rights.
RECONCILIATION, MEMORY AND FORGETTING: POLITICAL AND ETHICAL DILEMMAS. THE CASE OF CHILE
Authors: Lira Elizabeth
Published: December 2022

This paper reflects on some questions on political and psychosocial dilemmas of political reconciliation in Chile. In the political transition period in Chile and in most of the Latin American countries there has been much discussion about truth, justice, social reparation, reconciliation, impunity, memory, overcoming memory, and suppressing memory. These are simultaneously political and sociopsychological problems, for individuals and for societies. It has been necessary to integrate in a more explicit way the connections between psychology and politics, between private stories, testimonies, and sociopolitical history.
2.21 BILLION REASONS: Creating Safe Environments for Children
Authors: Fairholm Judi , Singh Gurvinder
Published: December 2022

»NO VIOLENCE AGAINST CHILDREN IS JUSTIFIABLE; ALL VIOLENCE AGAINST CHILDREN IS PREVENTABLE.« Violence touches everyone; it either hides behind the closed doors of homes and institutions, or it permeates every aspect of life through war and conflict. It is a daily reality for millions of people around the world, affecting all ages and both genders within every social context and nationality. Violence is a complex problem related to patterns of individual thought and behaviour that are shaped by a multitude of forces within relationships, families, communities and societies. It is a health, social, justice, legal, economic, spiritual, development, risk management, and human rights issue. Although violence impacts members in every community and society, children and youth are the most vulnerable. In every part of their lives – their homes and families, schools, institutions, workplaces and communities – children are beaten, sexually assaulted, tortured, neglected, maimed, bought and sold, and killed. Far too often the adults in their lives are the perpetrators of their pain or the »observers« and take little or no responsibility to protect them and create safe environments. The consequences are enormous – at the individual, family, community, and societal levels.
COMMUNITY BASED PEACE PROGRAMS FOR ARMED CONFLICT RESOLUTION: A Guide to Program Development
Authors: Wild Post Brittany
Published: December 2022

People must protect themselves and their communities from structural violence by learning to address and resolve violent conflicts through nonviolent means. Peace programs in practice today do not equip communities to resolve ongoing conflicts of structural violence through nonviolent means. A critical gap exists between programs which try to build cultures of peace in development or recovery settings and programs which try to end ongoing armed conflict. A review of these programs and general peace research yields an understanding of best practices and ideas on how to create a community based program to resolve an ongoing armed conflict. Niger is used as a casestudy on how to incorporate the learned best practices into an actual program. Reflecting on the developed program for Niger offers the opportunity to discuss overall the best strategies and potential difficulties in creating peace programs to empower communities in times of armed conflict to prevent and address structural violence. This paper concludes that such programs are feasible and very much needed today.
PSYCHOLOGY IN HUMANITARIAN ACTION AND ARMED CONFLICT – A case story from the field
Authors: Meyer Thomsen Tine , Bjerngaard Rasmus
Published: December 2022

»Peace is a dream about having enough food to eat and a dream about attending school«. GIRL, 12 YEARS OLD, AND BOY, 13 YEARS OLD, NORTHERN UGANDA, AFRICA. From early 2004 to end 2006 Médecins sans Frontières (MSF) provided a protective night shelter for night commuting children in Northern Uganda. Originally the night shelter contained up to 4000 children and the children commuted every night from their villages to the shelter in fear of being abducted by the rebels for use as soldiers, sex slaves and porters. As the security situation improved and the number of night commuting children decreased during 2006 MSF conducted a qualitative research based screening of all 745 children remaining in the shelter in order to identify the psychosocial needs and level of vulnerability of the children. The screening was designed with advocacy and applied short term response in mind. The medical and mental health work with children and the screening work in particular brought forward general observations and reflections about the challenges and constraints of the clinical psychologist’s work in a humanitarian action and conflict setting. These are reflected in a set of lessons learned, one of the main points being the need of an integrated mental health approach that communicates within a simplified »diagnostic« culture-sensitive system based on psychosocial interventions.
COMMUNITY NARRATIVES OF SOCIAL TRAUMA – A Case Study of a Sitio in Mindanao
Authors: Berliner Peter , B. Radics George , B. Pulmano Nadia , Kjaerulf Finn , A. Anasarias Ernesto
Published: December 2022

The article addresses social trauma in a conflict-affected community in Pikit, North Cotabato, Mindanao, in the Philippines. Through an analysis of narratives and community practices the study intends to answer the following question: How did armed conflict (organized violence) and internal displacement impact on the community and how did the community respond? The analysis of the interviews from the study shows that three themes were frequently used to describe and explain the state of the social fabric, i.e. how well it was functioning or how disrupted it was; namely, significant events in the community’s history; responses to harassment; and actors and coping. It is shown that organized violence, war and recurrent forced displacement of communities produce responses that form a complex pattern of suffering (social trauma) and resilience (positive transformation). The interviews give a fuller understanding of how social trauma is constructed and sustained in communities impacted by organized violence. The study of peoples’ narratives provides us with knowledge on how trauma is experienced and understood by the impacted community. The study shows that responses to organised violence may foster locally based adaptive processes that help the community to recover and responses that may be detrimental to the community’s social support system. To understand these processes, not as dualistic but as interwoven as social tissue, it is necessary to study how local narratives present problems and hope of a better future.
INDSATS FOR BØRN I KRISE- OG KATASTROFESITUATIONER
Authors: Svendsen Louise
Published: December 2022

Børn i krise- og katastrofesituationer er særligt sårbare. Børns kognitive beredskab er ikke færdigudviklet, de har begrænsede copingstrategier og resilience, og deres grundlæggende antagelser om livet er umodne og lette at ryste. En stabil og forudsigelig dagligdag, psykosocial stimulering samt beskyttende omsorgspersoner er afgørende for børns trivsel; og det er disse ting, der bryder sammen i kata strofe situationer. Børn udsat for traumatiske hændelser samt depriveret opvækst vil fejludvikles og mærkes for resten af livet. Nødhjælpsprogrammer bør være direkte rettet mod børnene, såvel som deres primære og sekundære netværk. Generelt er det lettest at styrke resilience og reetablere en hverdag ved akutte katastrofer. Det er sværere at hjælpe under kroniske kriser, når de fundamentale trusler og problemer ikke står til at ændre. Her kan programmerne alene give lettelse og bedring af vilkår i hverdagen. Interventionen kan være overvejende klinisk eller psykosocial, ligesom den kan være rettet mod enkelt per soner eller grupper. Vægtningen i det enkelte program afhænger af behov, kontekst og politiske prioriteter. Et program bør bestå i en kortlægning af problemer og behov, opbygningen af et samarbejde med lokale partnere og medarbejdere og et tæt samarbejde om udviklingen af intervention. Psykologien kan dels støtte forskellige clusterprogrammer i at inkorporere psykosociale aspekter, dels er den fundamentet for udformningen af mental health og psykosociale programmer.
AFRIKANSKE GADEBØRNS FORANDRINGS(U)MULIGHEDER I UDVIKLINGS- OG HJÆLPEARBEJDE
Authors: Weinreich Christine
Published: December 2022

Denne artikel er skrevet på baggrund af empiriske undersøgelser af dansk-afrikansk hjælpe- og udviklingsarbejde, hvor formålet var at få gadebørn til at blive deltagere i et community. Artiklen giver bud på: • Hvordan hjælpe- og udviklingsarbejde med afrikanske gadebørn kan positioneres som magtpålæggelse og bliver baseret på en her og nu-løsning, hvor det kan være svært at se positiv udvikling eller forandring i gadebørnenes levede liv. • Hvorfor de afrikanske gadebørn ofte ender tilbage i gadelivet efter at have været aktører i tilsyneladende succesfulde interventioner og udviklingsarbejder. • Hvordan danske og afrikanske ledere igennem disse interventioner får narrativer og materielle midler til at forhandle sig til mere magt i de omkringliggende samfund. Undersøgelsens teoretiske afsæt er i communitypsykologien. De primære analysebegreber er socialkonstruktionistiske, hvor der indfanges, hvilke narrativer og diskursive praksisser, som bærer på diskurser, der etablerede legitime subjektpositioner. Der belyses ligeledes in- og eksklusionsprocesser samt magtforhandlinger i hjælpe- og udviklingsarbejdet. Metodisk anvendes deltagerobservation, interviews og gadebørnenes billeder af deres liv før og efter, de kom til communitiet.
»INKLUSIVE DE PROSTITUEREDE« – et communitypsykologisk projekt
Authors: Harder Louise
Published: December 2022

Denne artikel er baseret på en kandidatafhandling og omhandler, hvordan en indsats rettet mod unge piger og kvinder, der har været udsat for sex-trafficking, kan være med til at bryde den tavshed, som omgærer prostitution. Emnet er inspireret af et ophold i Cambodja som frivillig arbejdende i et lokalt krisecenter, der retter sig mod sex-trafficking som en blandt flere kønsproblematikker i landet. Således handler denne artikel om at udforske mulighederne for at intervenere i forhold til prostitution i en cambodjansk kontekst samt undersøge, hvordan en communitypsykologisk tilgang kan kobles til denne intervention. I artiklen bliver communitypsykologien teoretisk forankret og koblet til temaer som eksklusion og »otherness«, der bliver udpeget som problematiske konsekvenser ved forståelsen af sex-trafficking. Der bliver argumenteret for, at disse temaer kalder på en form for intervention, der udfordrer og overskrider denne ekskludering gennem en inkluderende tilgang, og at communitypsykologien kan bidrage på relevante måder i forhold til intervention af prostitution. I artiklen bliver prostitution forstået som en kompleks, social problematik såvel som en ekskluderende praksis, og forståelsen bliver undersøgt i forhold til, hvad involveringen i prostitution indebærer og fører med sig. Der bliver argumenteret for, at den mest fremtrædende konsekvens af en involvering i prostitution er problemet at bryde med den, og der bliver i artiklen forslået en intervention rettet mod dette fokus. Interventionsforslaget er formet i forhold til og fremtræder som en udviklingsmulighed for det førnævnte lokale krisecenter i Cambodja og den hjælpeindsats, de tilbyder. Med et fokus på at bryde med prostitution bliver konkrete forslag foldet ud med hensyn til, hvordan krisecenteret kan implementere tilgængelighed i forhold til denne gruppe af unge piger og kvinder, der er/har været involveret i prostitution og dermed tilbyde en inkluderende intervention.
FINDES DER EN SÆRLIG DANSK PSYKOLOGI? Afskedsforelæsning den 7. november 2008
Authors: Mammen Jens
Published: December 2022

I afskedsforelæsningen prøver jeg gennem en fremstilling af min egen rejse gennem dansk universitetspsykologi siden 1961 at indkredse, hvad der er denne psykologis særpræg med hovedvægt på almenpsykologien. Det er en tur, der starter med københavnerfænomenologien og kommer igennem etologi, J.J. Gibsons økologiske perceptionspsykologi, A.N. Leontjevs virksomhedsteori, Antropologisk Psykologi, samarbejdet med kolleger i Århus og København, og afslutter med mit eget bidrag og nogle af dets mulige anvendelser. Det er en gennemgående pointe, at på trods af opgøret sidst i 1960’erne med fænomenologiens afsporede københavnske udgave har en rationel fænomenologisk kerne overlevet og sat sit umiskendelige og værdifulde præg på udviklingen til i dag. Det har især betydet en gennemgående fastholdelse af det projekt at forstå psykologiens særlige genstandsområde i sammenhæng med både natur-, samfunds- og humanvidenskab. Samtidig har det været en fastholdelse af, at psykologien skulle bestemme subjektiviteten som frihed og rettethed mod verden og forstå denne subjektivitet som et særegent naturfænomen med en udviklingshistorie. Det psykiske som subjektivitet gør en reel forskel i verden forud for det videnskabelige og professionelle psykologiske projekt og definerer derigennem selv, hvorledes det skal udforskes og indgå i psykologisk praksis. Endelig gives der et bud på en bestemmelse af det psykiske ud fra en særlig dobbelthed i henholdsvis dyrs og menneskers omverdensforhold, som Niels Engelsted og jeg selv har arbejdet med ud fra lidt forskellige udgangspunkter (se også http://mammen.engelsted.net).
SAMMENHÆNG MELLEM ORGANISATIONSTEORETISKE PARADIGMER OG FORSTÅELSEN AF MODSTAND MOD FORANDRING
Authors: Klindt Bohni Timo
Published: December 2022

Fænomenet ’modstand mod forandring i organisationer’ behandles i både den organisationsteoretiske og den arbejdspsykologiske litteratur. Trods en righoldig litteratur, karakteriseret ved stor teoretisk divergens (herunder såvel individualpsykologiske, socialpsykologiske og strukturelle forklaringsmodeller), er der imidlertid forbløffende få referencer til koblingen mellem forfatternes grundlæggende forståelse af den kontekst, som fænomenet udspiller sig i, nemlig organisationen, og den forklaringsmodel, som præsenteres. Med udgangspunkt i en gennemgang af henholdsvis det unitaristiske, pluralistiske og radikale organisationsparadigme demonstrerer forfatteren denne forbindelse ved at påpege, hvilke implikationer anvendelsen af disse paradigmer har for forståelsen af modstandsfænomenet. I artiklens sidste del diskuteres de praktiske implikationer af etableringen af en kobling mellem grundlæggende organisationsforståelse og modstandsteori. Endelig argumenteres der for, at den eksterne organisationskonsulent kan anvende koblingen til at skabe double loop-læring omkring organisation og modstand, som forankres som del af organisationens og ledelsens eget refleksive handleberedskab.
Teamtillid
Authors: Musaeus Peter
Published: December 2022

Tillid og team er blevet behandlet særdeles indgående i organisationslitteraturen, især som særskilte emner. Denne artikel argumenterer for, at teamtillid kan defineres som et teams’ forventning om, at man kan placere noget værdifuld – ressourcer, helbred og i yderste konsekvens teamets eller individers overlevelse – i en anden parts varetægt. Hermed betones, at teamtillid er et refleksivt anliggende, hvor man løber en risiko i forhold til andre individer, grupper eller ting. Denne artikel undersøger tillid i arbejdsteam og beskriver fire dimensioner ved teamtillid: Fortrolighed, personlig tillid og systemtillid (Luhmann) samt psykologisk sikkerhed (Edmondson). Artiklen udvikler en matrix til analyse af disse fire forskellige dimensioner ved teamtillid på tre niveauer: Dyaden, intra-team og inter-team.