bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
NOGLE KRITISKE VINKLER PÅ EBM-LOGIKKEN
Authors: Møhl Bo , La Cour Peter
Published: December 2022

Siden starten af 1990’erne har sundhedssystemet i stigende grad været præget af evidensbaseret medicin, dvs. nogle retningslinjer for kliniske beslutningsprocesser, der følger ganske bestemte procedurer, som skulle sikre, at behandling er up to date og i overensstemmelse med den bedst tilgængelige viden. Evidens-logikken har bredt sig langt ud over de snævert biomedicinske domæner, som den oprindeligt var tiltænkt og bliver i dag brugt som en selvfølgelig standard inden for klinisk psykologi og psykiatri. Artiklen forholder sig diskuterende til den ukritiske og ureflekterede anvendelse af evidens-logikken, som godt nok har bragt meget positivt med sig, men også skabt en række nye problemer. Disse handler især om den manglende anerkendelse af og hensyntagen til idiografisk viden, dvs. viden om det enkelte menneske med de helt særlige ønsker, motiver og behov, som det rummer. Ligeledes indfanges det unikke i kontakten mellem to individer heller ikke. Evidens-logikken prioriterer nomotetisk viden, der principielt ikke er interesseret i individuelle forskelle, og dette er specielt kritisabelt, når det handler om fag som psykologi og psykiatri, der bl.a. arbejder med individuelle meningskabende mentale sider af mennesker, som kun kan forstås i en idiografisk optik. Artiklen giver endeligt et bud på, hvordan EBM-logikken og psykologien kan relateres.
SUNDHEDSPSYKOLOGI & HUMANIORA Bidrag til en ny praksis og videnskabelighed for sundhedsprofessionelle
Authors: Elsass Peter , Lauritsen Peter
Published: December 2022

Det er blevet konventionen at forholde sig kritisk til lægevidenskaben og fremhæve nødvendigheden af at indtage en humanistisk holdning. Forfatterne til denne artikel har samlet en lang række eksempler på den retorik, som denne humanistiske holdning har givet, og har kritiseret den psykologiske sundhedsforskning for at være af for dårlig kvalitet (Elsass & Lauritsen 2006). I det følgende vil der blive givet nogle eksempler fra dette arbejde på, hvorledes feltet om »kommunikation og konsultation« mangler nogle grundlæggende diskussioner.
JAGTEN EFTER PUNKT NUL, HVORFRA VERDEN KAN BESKRIVES. Om god og dårlig psykologisk videnskab
Authors: La Cour Peter
Published: December 2022

Artiklens udgangspunkt er den klassiske skelnen mellem videnskabelige data og videnskabelig tolkning. Der fremlægges og diskuteres tre psykologisk-videnskabelige forsøg på besvarelse af forholdet mellem de utolkede data og de værdibærende tolkninger: 1. Forsøget på at definere og operere med en videnskab, der alene består af objektive forhold. Dette forsøg findes ofte at resultere i en reduktionistisk, ufuldstændig forståelse af psykologiske forhold eller i beskrivelse af en kunstig, eksperimentelt fremstillet virkelighed. 2. Forsøget på at fremstille neutrale, værdifri beskrivelser som videnskabelige grunddata. Dette forsøg findes ofte at gå hånd i hånd med blindhed overfor eget ståsted, egen relativisme og eget værdigrundlag. 3. Forsøget på at videnskabeliggøre selve det meningsbærende element, bevidstheden. Dette forsøg findes ofte at indeholde den erkendelsesmæssige udfordring, at de vigtigste og mest bærende elementer i det levede psykiske liv måske er helt uden for videnskabelig erkendelse. Det konkluderes, at god psykologisk videnskab ikke er kendetegnet ved et bestemt ståsted, men ved den bevidste omgang med eget ståsted og værdigrundlag. Ideelt må refleksioner over forholdet mellem data og tolkning altid være en del af den gode videnskabelighed.
DRØMME OG VIDENSKABSTEORI
Authors: Vedfelt Ole
Published: December 2022

Artiklen rejser spørgsmålet, om det er muligt at påvise en kumulativ viden om drømme, som er videnskabsteoretisk funderet og praktisk anvendelig. Artiklen drøfter psykoterapeutiske indfaldsvinkler til drømme bl.a. klassisk psykoanalyse, egopsykologi, objektrelationsteori samt jungiansk og postjungiansk drømmeforståelse. Naturvidenskabeligt orienterede retninger, som der tages stilling til, er laboratoriestudier, statistikbaserede indholdsanalyser, neuropsykologi og kognitionspsykologi, samt sociologiske studier. Resultater af det seneste tiårs avancerede hjerneforskning tolkes i retning af et bredt spektrum af selvregulerende og psykisk vigtige funktioner hos drømmene. Der gives et signalement af forskellige eksistentielle, fænomenologiske og hermeneutiske tilgange. Med udgangspunkt i blandt andet Gadamers hermeneutik klassificeres de vigtigste drømmeskoler efter deres erkendelsesinteresser, og deres specifikke bidrag til den kumulative viden om drømme anerkendes. Komparative hermeneutiske studier peger på, at drømme kan tolkes meningsfuldt i flere retninger afhængig af kontekst og erkendelsesinteresse. Af det fremlagte materiale fremgår, at drømme er ikke-tilfældige, kreative og meningsfulde udtryk: drømme omhandler temaer, som er vigtige for drømmeren, de har en narrativ struktur og en kreativt syntetiserende form, og de er interaktive med omgivelserne på et højt organisationsniveau i drømmerens personlighed. Det vurderes, at drømmeforskningen bevæger sig hen imod en mangedimensional kontekstbaseret drømmeforståelse som den bedst egnede til at matche drømmenes kompleksitet. Ved drømmetolkning bør drømmetolkeren medreflektere sin teori og erkendelsesinteresse og opstille kriterier for sine tolkningers validitet. En informationsteoretisk kybernetisk model af drøm og personlighed foreslås som paraplyteori for videre drømmeforskning og praktisk drømmearbejde.
ANVENDELIGHEDEN AF EN INTENTIONSBASERET TEORI OM MOTORIKKEN I SPÆDBARNSPSYKOLOGIEN
Authors: Ragans Vanessa
Published: December 2022

I artiklen aktiveres det synspunkt, at motorikken, defineret som enhver mulig bevægelse af egen kroppen, videnskabeligt er blevet underprioriteret sanserne og brugt som et uproblematiseret teoretisk udgangspunkt for beskrivelser af psyken. Tolkninger af spædbarnet bunder i lyset heraf sjældent i konsistente teoretiske overvejelser over motorikkens observerede helhedspræg. Baggrunden for dette sandsynliggøres i en redegørelse for motorikkens status inden for fysiologien og spædbarnspsykologien. Hernæst vises i et afsluttet ph.d.-projekt, hvorledes at Maurice Merleau-Pontys teori om kroppen kan producere nye beskrivelser af spædbarnets intentionelle handlinger og gøre motorikken potent i en udviklingspsykologisk sammenhæng. M-I-C-modellen, der er udarbejdet i ph.d.-afhandlingen: The psychology of Movement (Ragans, 2007) er inspireret af Merleau-Pontys begreber motorisk intentionalitet og jeg kan, bruges som ramme for en differentiering af udviklingen af intentionalitet i barnets første leveår. Hernæst analyseres Philippe Rochats model over intentionaliteten i lyset af M-I-C tankegangen, og det anføres, at Rochats model afspejler den sejlivede videnskabelige opprioritering af sanserne. Afslutningsvis diskuteres anvendeligheden af en intentionsbaseret teori om motorikken inden for spædbarnspsykologien.
SPÆDBARNSPSYKOLOGI OG MEDFØDT DØVBLINDHED. Om hvordan spædbarnspsykologien kan bruges i forskning og klinisk arbejde med børn med alvorlige sociale, sproglige og kognitive funktionsnedsættelser
Authors: Dammeyer Jesper
Published: December 2022

Spædbarnspsykologien og forskning omkring mennesker med medfødt døvblindhed har mange berøringsflader. Den seneste årrække har arbejdet med børn med medfødt døvblindhed været inspireret af spædbarnspsykologien. Etablering og udvikling af det sociale samspil som forudsætning for kommunikation og sprog er af væsentlig betydning for denne gruppe mennesker. Det gælder temaerne etablering og regulering af kontakt, rytme og tempo, turtagning, fælles opmærksomhed mv., der illustreres med eksempler. Forskning omkring børn med medfødt døvblindhed kan være et bidrag til viden om almene spædbarnspsykologiske temaer, som f.eks. taktil opmærksomhed og motoriske mønstre i det tidlige samspil. Til sidst i artiklen vil forskning omkring børn med autisme blive præsenteret som et eksempel på en anden gruppe af børn, hvor spædbarnspsykologien har haft stor betydning. Denne artikel er relevant for klinikeren, der arbejder med personer med alvorlige sociale, sproglige og kognitive funktionsnedsættelser, og for forskeren, som interesserer sig for spædbarnspsykologi.
TIDLIG INTERVENTION I SPÆDBARNSFAMILIER - Forebyggende rådgivning og behandling gennem tre årtier
Authors: Munck Hanne , Blom Corlin Anne , Poulsen Dutton Inger
Published: December 2022

Med udgangspunkt i den kliniske erfaring og forskning, der er opnået ved Center for Spædbørn (CFS) igennem de sidste årtier, vil nærværende artikel reflektere over centrale aspekter ved tidlig intervention i nyblevne familier. På baggrund af en større undersøgelse foretaget i CFS, fremhæves det, at den tidlige intervention i nyblevne familier ikke kun skal rettes imod traditionelt definerede risikofamilier, men at støtten skal tilbydes bredt. I behandlingsarbejdet med spædbørnsfamilier argumenteres der for at anskue familiens vanskeligheder ud fra et normalpsykologisk udgangspunkt, hvor en gennemgribende psykologisk forandringsproces synes at være en almengyldig bestanddel af forældreudviklingen hos begge køn. Følgelig anses det for hensigtsmæssigt, at behandlingen rettes mod morfar-spædbarn-triaden, da adskillige undersøgelser omkring faderskabet understreger den opfattelse, at begge køn ved et spædbarns fødsel er i en sensitiv og sårbar periode, hvor selv tilsyneladende mindre vanskeligheder kan udløse store problemer, som ofte også udspiller sig i eller belaster parforholdet. Endelig betones vigtigheden af at inddrage spædbarnet i behandlingen, da spædbarnet giver den trænede observatør informationer ikke blot om dets egen tilstand, men også er en væsentlig kilde til information om forældrenes ressourcer og samspil med barnet. Ud fra CFS’s erfaring har spædbarnets tilstedeværelse i behandlingsarbejdet en faciliterende og motiverende indflydelse på den samlede families udviklingsproces og udbytte af interventionen.
DE TIBETANSKE KRIGERE
Authors: Bruun Camilla , Vinther-Larsen Louise
Published: December 2022

Tibet har været besat af Kina siden 1949, og siden da er tibetanernes menneskerettigheder kontinuerligt blevet alvorligt krænket med alvorlige følger for Tibets folk og kultur. En af konsekvenserne er, at mange tibetanere er flygtet til et liv i eksil. I denne artikel præsenterer vi resultater fra vores kvalitative undersøgelse af tibetanske torturoverlevere (Bruun & Vinther-Larsen, 2007). Vi vil vise, hvordan vores informanter synes at excellere i at bevare integritet, anstændighed og styrke under ekstreme omstændigheder som tortur. Vi vil præsentere syv coping-faktorer, som vores informanters copingstrategier synes at være centreret omkring. Disse faktorer er: kontrol, ansvar, værdier, mening, aktiviteter, socialitet og transcendens. Faktorerne anskueliggøres gennem citater fra vores interviews, og vi vil argumentere for, at disse faktorer synes at beskytte mod offergørelse. Vi knytter vores resultater til en teoretisk diskussion af offergørelse og de syv coping-faktorer. Desuden peger vi på nogle af de vanskeligheder, som vores informanter har, og vi diskuterer perspektiver på intervention.
PARTICIPATION SOM ORGANISATORISK PRAKSIS
Authors: Jeppesen Hans Jeppe , Jønsson Thomas
Published: December 2022

Hensigten med artiklen er at give et bidrag til forståelsen af begrebet organisatorisk participation både teoretisk og ud fra praksis. Det gøres ud fra analyser og tematiseringer af participationens mangfoldighed, participationssystemers konstituering, participationens substans og finalitet samt den participerende medarbejder. Bredden i begrebet søges indfanget gennem en heuristisk model til identificering af de hoveddimensioner og subelementer, hvorudfra et participationssystem konstitueres. Participationsbegrebets formålsrettethed indkredses, og den participerende medarbejder reflekteres ud fra de psykologiske teorier om ’selvbestemmelse og self/collective efficacy’ i et integrativt participatorisk perspektiv.
UNGDOM og de unges liv
Authors: Møhl Bo , Bang Jytte
Published: December 2022

Det er ikke svært i daglig tale at definere ungdom – alle ved, at det er en tidsperiode mellem barndom og voksenliv. Det er imidlertid mere vanskeligt at formulere en præcis videnskabelig definition af ungdom, idet ungdomsbegrebet varierer fra tid til anden og fra kultur til kultur. John Gillis har i Youth and History (1974) beskrevet ungdom som en specifik socialgruppe med sin egen funktion og position i samfundet, og det er netop i bestemmelsen af dette, at vi kommer i vanskeligheder. I stort set alle kulturer er voksenlivet defineret ved, at man kan stifte egen familie, samt principielt via sin arbejdskraft at kunne brødføde denne. I visse kulturer bliver børn imidlertid tidligt sat i arbejde og derfor er et af de primære kriterier for voksen status muligheden for familiedannelse. At der eksisterer undtagelser fra denne definition er tydeligt, når man ser på teenagegraviditeter – ”de unge mødre” – og på det faktum, at mennesker i den vestlige verden får bør senere og senere, når de er ude over den ”første ungdom”. Samtidig med, at ungdommen varer længere og længere, når man ser på livsstil og voksnes mennesker selvfremstilling.
Ungdomsforskningen som perspektiv og mulighed
Authors: Mørch Sven
Published: December 2022

Unge er placeret i en særlig verden af individuelle og sociale udfordringer. De befinder sig i en overgangsfase mellem at være barn og voksen. Det er derfor ikke så underligt, at ungdomsforskningen er blevet et trafikcenter for videnskabelige teoridannelser og faglige uenigheder. Ungdomsforskningen er optaget af at forstå unges både samfundsmæssige og individuelle udfordringer. Det betyder på den ene side, at ungdomsforskningen forandrer sig med ungdomslivets ændringer, men på den anden side også, at den har en tilbøjelighed til at dele sig i to hovedtilgange, en psykologisk og en social. I en psykologisk diskurs kommer den individuelle udvikling fra barn til ung i fokus og i en social diskurs rettes opmærksomheden på unges udvikling til at kunne fungere i samfundet. For begge diskurser gælder det, at de er optaget af ungdomslivets forandringer. Dette betyder imidlertid ikke, at ungdomslivets forandringer gives samme status i forskningen. Ungdomsdiskurserne ser ungdomslivet enten som unges grundlag eller unges omstændigheder og skaber hermed forskellige ungdomsteorier. I denne artikel analyseres ungdomsdiskursernes udvikling, og det vises, hvilke muligheder og perspektiver der følger en ungdomsforskning, som ikke blot forstår samfundsmæssige forhold som omstændigheder for individuel udvikling, men som sætter ungdomslivet som grundlag for en ungdomsforståelse. Denne analyse har ikke til formål at ophæve de to hoveddiskurser, men at pege på, at en handlingsteoretisk socialpsykologisk ungdomsforskning, som ser ungdomslivet som unges udviklingsgrundlag, giver muligheder for at inddrage perspektiver fra begge diskurser i udviklingen af en forståelse af unges sociale og subjektive udfordringer og problemer.
Situerede perspektiver på ungdom, uddannelsespolitik og frafald i erhvervsuddannelserne
Authors: Jonasson Charlotte , Klitmøller Jacob , Grønborg Lisbeth
Published: December 2022

Uddannelse er en af de centrale aktiviteter, som samfundet forventer, at unge mennesker tager del i. En stor del af unge uddannes på erhvervsskoler, som oplever højt frafald og lav prestige. Forskning i erhvervsuddannelserne generelt og frafaldet fra dem i særdeleshed har modtaget meget lidt forskningsmæssig opmærksomhed, samtidig med at der er en stigende politisk interesse i at administrere frafaldet. Artiklen viser med udgangspunkt i erhvervsuddannelserne, hvordan ungdom, uddannelsespolitik og frafald er gensidigt konstituerende begreber, der skaber bestemte forståelser af, hvad erhvervsskolepraksis er, og hvad der kendetegner frafaldne unge. Artiklen diskuterer nødvendigheden af at betragte frafald fra erhvervsuddannelsesområdet i et situeret perspektiv, hvor erhvervsskoleelevernes deltagelse i social praksis er udgangspunktet for at forstå frafald og uddannelse. Artiklen udgør således, med bud på empiriske spørgsmål, en mulig rammesætning af en situeret analyse af frafald på erhvervsuddannelserne.
Arbejdets fravær og nærvær i moderne ungdom
Authors: Larsen Lene
Published: December 2022

Inden for ungdomsforskningen skelnes der typisk mellem unge og ungdom som et hhv. psykologisk, socialt og kulturelt fænomen. I denne artikel tages der udgangspunkt i et teoretisk begreb om arbejde til forståelse af unges orienteringsforsøg. Udgangspunktet er, at valget af uddannelse og arbejde er et vigtigt led i den proces, det er at blive voksen i det moderne samfund, ligesom det samlede samfundsmæssige arbejde, herunder lønarbejdet, er konstituerende for det voksensamfund, de unge er på vej til at blive en del af. Den historisk skabte og øgede afstand mellem barndom og arbejds- og voksenlivet betyder, at de unges adgang til arbejdet udskydes, og arbejdet er mere fraværende for moderne børn og unge end for nogle generationer siden. Gennem en arbejdsteoretisk begrebssætning åbnes for en opfattelse af arbejde som grundlæggende for kvalifikations- og socialiseringsprocessen. Dette giver adgang en forståelse af unges arbejdssubjektivitet og dennes betydning for deres valgprocesser i forbindelse med valget af uddannelse og arbejde, hvilke er langt mere komplekse, end den politiske og samfundsmæssige diskurs lægger op til. Gennem to analyseeksempler vises, hvordan arbejdet kan være konkret og abstrakt fraværende og nærværende som fremtidshorisont for forskellige unge.
Oplevet subjektiv alder, kultur, køn og forældredynamik hos unge
Authors: Jensen de López Kristine , Christoffersen Giselle
Published: December 2022

Sig mig, hvor gammel du er, og jeg skal fortælle dig, om du føler dig yngre eller ældre, end du er. Ungdomsperioden er ofte kendetegnet ved den unges deltagelse i voksenlignende adfærd og risikoadfærd. Fænomenet oplevet subjektiv alder kan anses som et udtryk for den unges psykologiske modenhed og velværd. I følgende tværsnitsstudie af 321 danske unge i alderen 12-21 år undersøger vi en række forskellige typer risikoadfærd i forhold til henholdsvis den kronologiske og den oplevede subjektive alder. I lighed med resultater fra en canadisk undersøgelse fandt vi en positiv sammenhæng mellem subjektiv og kronologiske alder og en tendens til, at ungdomsperioden karakteriseres af flere transitionsperioder, hvor den unge henholdsvis føler sig yngre eller ældre end sin kronologiske alder. Sammenlignet med canadiske studier ses der kulturelle forskelle hos henholdsvis piger og drenge i forhold til, hvorvidt risikoadfærd korrelerer med den subjektivt oplevede alder. Forældrenes involvering i de unges hverdagsliv korrelerer negativt med de unges subjektivt oplevede alder. Der diskuteres muligheden af, fænomenet subjektivt oplevede alder kan anses som et komponent, der afspejler unges psykologiske velværd og fænomenet kan anvendes som markør for, hvorvidt en ung person enten er labil i forhold til at indgå i risikoadfærd eller den unge trives inden for en bestemt type familiedynamik.
UDVIKLINGSPSYKOPATOLOGI
Authors: Væver Mette , Lunn Susanne , Harder Susanne
Published: December 2022

I dette nummer præsenteres den teoretiske synsvinkel, som går under navnet ”Udviklingspsykopatologi”. Formålet er at gøre status over feltets aktuelle udvikling og anvendelse i Danmark. Vi har valgt at tage udgangspunkt i den overordnede og brede definition af udviklingspsykopatologien som det tværfaglige forskningsfelt, der særligt fokuserer på faktorer og processer, som bidrager til eller modvirker udviklingen af psykopatologi.
Autismespektrumforstyrrelse i et udviklingsperspektiv
Authors: Elmose Mette
Published: December 2022

Denne artikel præsenterer et multipelt casestudie af udviklingsforløbet op til diagnosticering af en autismespektrumforstyrrelse hos unge mennesker, der diagnosticeres i alderen mellem 16 og 21 år. Studiet har sit teoretiske udgangspunkt i udviklingspsykopatologien og udvider herigennem den eksisterende forståelse af udviklingsresultatet. Udviklingsresultatet belyses gennem forskellige faser i udviklingsforløbet samt hvilke kontekstuelle og personlige faktorer, der har betydning som risiko og beskyttende faktorer i denne udvikling. Studiet peger på 3 forskellige typer af udviklingsresultater samt tre forskellige typer af udviklingsforløb. Derudover beskrives 7 risikofaktorer og 8 beskyttende faktorer. Studiet viser, at der ofte er tale om perioder af egentlig tilpasning, hvorfor en diagnosticering ikke nødvendigvis er mulig eller relevant i barnets tidlige udvikling. Omvendt ses også, at flere faktorer er med til at vanskeliggøre en relevant indsats, herunder en diagnosticering, selv når der er tale om en egentlig mistilpasning. En central dynamik er her, at samspillet mellem personlige og kontekstuelle faktorer camouflerer mistilpasningen. Hermed øges risikoen for, at mistilpasningen fastholdes eller akkumulerer.
SLI ER MERE END BLOT FORSINKET UDVIKLING AF SPROGLIGE FÆRDIGHEDER
Authors: Sundahl Olsen Lone , Jensen de López Kristine
Published: December 2022

Danske børn, der opvokser med en specifik sprogforstyrrelse (SLI), har hidtil ikke været udforsket. I følgende artikel præsenterer vi først en introduktion til de kendte karakteristika for en sprogforstyrrelse. Vi gennemgår derefter forskningslitteratur, som påpeger muligheden af, at børn, der opvokser med en sprogforstyrrelse, ikke kun har problemer med at tilegne sig sprog, men også har problemer med arbejdshukommelsen. Netop problemer med arbejdshukommelsen er for nylig foreslået som en mulig klinisk markør for SLI. I alt 36 børn i alderen 6;5 mdr. deltager i studiet; 18 børn som er henvist pga. sprogproblemer og 18 typisk udviklende alders-matchende (TU) børn. Alle børnene blev undersøgt via en række sproglige og kognitive opgaver; ekspressivt ordforråd (Viborg), Test of Receptive Grammar-2, via nonverbale IQ opgaver (billedudfyldning og terningmønster), samt via en række arbejdshukommelsesopgaver (talspændvidde og Competing Language Processing Task (CLPT)). Resultaterne viser, at SLI-børnenes præstation ved de sproglige opgaver som forventet var lavere end for den alders-matchede gruppe. Deres præstation ved nonverbale IQ-test og to af arbejdshukommelsesopgaverne (talspændvidde og sandt/falsk-delprøven af CLPT’en) var ikke signifikant anderledes end for den aldersmatchede kontrolgruppe. Derimod var der en signifikant forskel mellem gruppernes præstation på genkaldelsesdelen af CLPT’en, hvor de typisk udviklende børn var bedre end SLI-børnene. Vi fandt endvidere signifikante associationer mellem den typisk udviklende gruppes præstation på TROG -2 og talspændvidde, men ikke-signifikante associationer for SLI-gruppen. Omvendt fandt vi signifikante associationer mellem TROG -2 og CLPTgenkaldelse for SLI-gruppen, men ikke for TU-gruppen. Denne disassociation giver støtte til nyere forskning, som påpeger, at SLI-børn har problemer med nogle dele af arbejdshukommelsen. Resultaterne diskuteres i forhold til forskellige typer psykologisk intervention over for gruppen af børn med SLI.
Universitetets Psykologiske Kliniks 60-års jubilæumskonference Rids af klinikkens historie – to skridt frem og et halvt tilbage
Authors: Lunn Susanne
Published: December 2022

Artiklen er skrevet på baggrund af et foredrag afholdt i anledning af Universitetets Psykologiske Kliniks 60-års jubilæum. I artiklen gives et overblik over klinikkens historie med den nationale og internationale psykologi som baggrund. Den såkaldte ’scientist-practitioner model’ præsenteres, og der argumenteres for, at klinikken i dag fremstår styrket både i kraft af et fælles overordnet teoretisk udviklingspsykopatologisk perspektiv, og fordi arbejdet i klinikken i de seneste år i langt højere grad end tidligere har formået at integrere klinisk psykologisk forskning med klinisk praksis. Samtidig advares der mod en nedprioritering af praksis til fordel for forskningen, hvor det tidligere var forskningen, der ikke var tilstrækkelig tilgodeset.
Angstlidelser hos børn i et udviklingspsykopatologisk perspektiv – implikationer for behandling
Authors: Anker Munk Louise , Hoff Esbjørn Barbara , Tyle Maja , Dittmann Helle , Poulsen Dutton Inger , Leth Ingrid
Published: December 2022

Hvorfor udvikler nogle børn angst, mens andre børn kan møde verden uden angst? På trods af at angst er en naturlig og adaptiv del af ethvert barns udvikling, risikerer ca. 10 % af alle børn at udvikle en angstlidelse. Angsten bliver en lidelse, når den forstyrrer et barn i at udvikle sig gennem deltagelse i et alderssvarende børneliv. Gennem de seneste årtier er forskere i stigende grad begyndt at undersøge, hvilke faktorer der har indflydelse på udviklingen og vedligeholdelsen af angst. På baggrund af et udviklingspsykopatologisk perspektiv har man udviklet modeller, der søger at indfange kompleksiteten i angstlidelserne. Heri indgår barnets genetiske dispositioner, det tidlige samspil med forældre, negative livsbegivenheder, emotionsregulering, indre kognitive mekanismer som opmærksomhedsbias og fortolkning af omverdenen samt aktuelle familiemønstre. I artiklen gives et kort review af de væsentligste risikofaktorer, som man via forskning ved er særlig betydningsfulde for udvikling og vedligeholdelse af angst i barndommen, og det diskuteres, hvilke implikationer denne viden bør få for behandling af børn med angst.
ADHD: EN NEUROBIOLOGISK FORSTYRRELSE?
Authors: Habekost Thomas
Published: December 2022

Attention Deficit Hyperactivity Disorder (ADHD) er en af de mest omdiskuterede børnepsykiatriske forstyrrelser. Det er især kontroversielt, om ADHD kan betragtes som en hjerneforstyrrelse. Artiklen beskriver udviklingen i den psykologiske forståelse af ADHD og giver en oversigt over tre centrale forskningsområder, hvor forstyrrelsens neurale grundlag er blevet undersøgt. Dette drejer sig om (a) hjernens anatomiske struktur og funktionelle aktivitetsmønster, (b) hjernens biokemi, herunder effekterne af farmakologisk behandling og (c) forstyrrelsens ætiologi, specielt dens genetiske basis. Hvert af disse forskningsområder har leveret betydelig evidens for, at ADHD er en forstyrrelse med væsentlige neurobiologiske komponenter. De neurovidenskabelige fund er dog blandede, og mange detaljer er fortsat uklare. Desuden er det tydeligt, at det neurobiologiske perspektiv på ADHD må suppleres med psykologiske og sociologiske forståelsesvinkler.
ØDIPUSKOMPLEKSETS RELEVANS FOR UDVIKLINGSPSYKOLOGIEN – PATOLOGIEN OG TERAPIEN
Authors: Simonsen Charlotte
Published: December 2022

Den klassiske psykoanalyse er denne artikels teoretiske afsæt, og det hævdes indledningsvist at Freuds udviklingspsykologi såvel som patologi-begreb ikke adskiller sig væsentligt fra udviklingspsykopatologien. Med hensyn til artiklens specifikke fokus på selvrefleksionen synes imidlertid større forskelle, peger artiklen senere på. Freuds psykoanalyse såvel som udviklingspsykopatologien synes særdeles inkluderende i deres syn på, hvad der har betydning for den enkeltes udvikling. Men det synes, som om nyere udviklingspsykologiske teorier er mindre inkluderende, idet hovedfokus ligger på det tidlige mor-barnsamspil som afgørende for individets udvikling. Nærværende artikel hævder, at dette er for ensidigt, og præsenterer ødipuskomplekset som en ligeså væsentlig udviklingskomponent. Og, hævder artiklen, ødipuskomplekset er særlig vigtigt med henblik på at udruste individet med evnen til selvrefleksion, der er en beskyttelsesfaktor såvel som en væsentlig forudsætning eller evne at opøve i psykoterapeutisk sammenhæng. Psykoterapien trækker på den refleksionsform i sit arbejde. Begrebet om den selvrefleksive tænkning nuanceres med Jacques Lacans begreb om den symbolske orden og tænkning, Ronald Brittons tanker om den ødipale situation som udgørende tænkningens rum og sidst André Greens begreb om tertiærprocesser, der er den medierende tænkningsform mellem det bevidste og det ubevidste, som optimalt terapeutisk arbejde – såvel som selvrefleksion – forudsætter.
MINDFULNESS OG MENTAL SUNDHED
Authors: Wistoft Karen
Published: December 2022

Mindfulness er en måde at praktisere ’healthy mindedness’ på - en selvhjælpsform der er blevet genstand for forskning og udvikling af en lang række nye betydningsfulde selvteknologier, spirituelle og meditative behandlingsformer. At være mindful kan hjælpe mennesker til at få mere sindsro og accepterende nærvær i hverdagen og føle sig fuldt i live. Artiklens formal er at beskrive, hvad man realistisk kan forvente, at mindfulness kan bidrage med i forbindelse med et sundhedspædagogisk arbejde med mental sundhed. Artiklen åbner for en diskussion om, på hvilke måder mindfulness hænger sammen med den etablerede sundhedspædagogik på mentalsundhedsområdet, og på hvilke måder mindfulness bryder med etableret sund­hedspædagogik. Interessen for at anvende mindfulness og mindfulness-inspirerede metoder inden for sundhedsfremme er steget de senere år. Mindfulness ses her som svar på, hvordan man kan få et mentalt sundere liv. I starten var det kognitive tilgange, der var centrale, men de er efterhånden afløst af spi­rituelle, fænomenologiske eller eksistentielle perspektiver på mental sundhed. Artiklen tager historisk afsæt i William James’ (1902) banebrydende studier af åndelige erfaringer relateret til ’healthy-mindedness’ og ’mind-cure’ og redegør for en række karakteristika og dokumenterede effekter af nutidige buddhis­tisk-psykologisk eller meditativt inspirerede praktiseringer af mindfulness. Det konkluderes, at mindfulness udfordrer den etablerede sundhedspædagogik og de skitserede forståelser af mental sundhed ved at bryde med den handleorientering, disse trækker på. Her er det de potentielle handlemuligheder og realiseringen af mål, der er i fokus. Bruddet betyder, at fokuseringen på menneskets handlepotentiale skiftes ud med en fokusering på oplevelse og ikke-dømmede opmærksomhed. Fremtiden skiftes ud med nutiden eller evigheden.
MINDFULNESS, YOGA OG DIALEKTISK ADFÆRDSTERAPI: METODEUDVIKLING AF MINDFULNESS-TRÆNING GENNEM YOGA
Authors: H. Hansen Nanja , Sorgenfrei Esther
Published: December 2022

Askovhus modtog i 2008 midler fra Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse til et 2-årigt projekt med behandling af spisefor­styrrelser efter metoden dialektisk adfærdsterapi (DAT). Mål­gruppen var kvinder med spiseforstyrrelse og personligheds­forstyrrelse (EUP). Formålet var at supplere en standardiseret DAT-behand­ling med en kropslig træning i mindfulness med henblik på at udvikle større kropsbevidsthed hos klienterne. Denne udvikling skulle ske gennem yogaøvelser. Derudover ville man styrke indlæringen af mindfulness-færdigheder gennem meditation. Ved projektets start havde man en antagelse om, at medita­tiv mindfulness-træning kunne afhjælpe nogle af de psykiske problemstillinger, såsom ruminerende tanker og angst, der gør sig gældende for mennesker med spiseforstyrrelser. Ydermere antog man, at yogaøvelser ville hjælpe klienterne til at få en mere positiv oplevelse af kroppen. Klienterne modtog en times ugentlig meditativ mindfulness-træning, som bestod af enkelte stræk og kortvarige øvelser i siddende meditation samt yoga-­øvelser. Deltagelse var obligatorisk. Det viste sig, at meditativ mindfulness-træning ikke var hen­sigtsmæssig for målgruppen, da klienterne blev dysregulerede, udvandrede tidligt og havde ustabilt fremmøde. Formen på mind­fulness træningen blev ændret til kun at inkludere yoga-øvelser samt afsluttende afspænding, og deltagelse var nu frivillig. Ændringen resulterede i en positiv effekt, da foreløbige resultater viste stabiliseret fremmøde og positiv effekt på krop og sind.
Traume, lidelse og resiliens - Indledning
Authors: Berliner Peter
Published: December 2022

1. Handling, engagement og erindring For 15 år siden fik jeg bogen I voldens kølvand i julegave. Det var så stor en oplevelse at læse i den, at jeg, efter at børnene var faldet i søvn, blev oppe hele natten og læste den i ét langt stræk. Den gjorde indtryk, fordi den så tydeligt så traumatisering i et socialpsykologisk lys og dermed knyttede an både til social støtte og til mulig forebyggelse gennem fjernelse af magt- og livsforhold, der kan føre til, at mennesker får muligheder for at udbytte, ydmyge, misbruge og ødelægge hinanden og for at slå hinanden ihjel gennem krigshandlinger, tortur, mishandling og fattigdom. Judith Lewis Herman skrev i bogen: “At studere psykiske traumer er at berette om forfærdelige begivenheder. Når det drejer sig om naturkatastrofer eller uafvendelige begivenheder, føler de vidner, der fortæller om dem, uden videre med ofret. Men når de traumatiske begivenheder skyldes en menneskelig plan, bliver vidnerne fanget i konflikten mellem offer og gerningsmand. Det er ikke moralsk muligt at forblive neutral i den slags konflikter. Tilskueren tvinges til at vælge side. Det er fristende at tage parti for gerningsmanden. Alt hvad gerningsmanden beder om er at tilskueren undlader at gøre noget. (…) Ofret beder derimod tilskueren om at dele smertens byrde. Ofret beder om handling, engagement og erindring.” (Herman, 1995, pp. 15-16).
The funny story we have heard too often: positive emotioner i kunstoplevelser og deres indflydelse på læring
Authors: Chemi Tatiana
Published: December 2022

Learning Is what happens to you While you are busy having fun Learning Nagg og Nell er to roller i skuespillet Endgame, skrevet af den irske forfatter Samuel Beckett (1990); den sidste modernist og den første postmodernist i den vestlige kultur. De mange historier, de fortæller hinanden, er ofte en vittighed i nedbrydning: “The funny story we have heard too often, we still find it funny, but we don’t laugh any more” (Beckett, 1990, p. 101). Samuel Becketts værker er en afgørende ressource for kunstneriske og filosofiske refleksioner om positive emotioner, optimisme, håb, realisme og deres modsætninger. Denne artikel vil tage poetisk udgangspunkt i Becketts forfatterskab med henblik på at drøfte kunstens forhold til positivitet og kunstens evne til at skabe positive emotionelle oplevelser. Det foreliggende bidrag funderes i empiriske data om forholdet mellem positive emotioner i kunstoplevelser og læring (Chemi, 2012) og begrebsliggøres inden for den positive psykologiske tradition, som dog problematiseres op imod en humanistisk kulturanalytisk tilgang. Det forskningsspørgsmål, artiklen forholder sig til, er følgende: Er emotionerne i kunstoplevelser altid positive? Hvilken rolle eller funktion har positive emotioner i læringssituationer, hvor kunstneriske oplevelser inddrages?
Kunst og emotioner
Authors: Sode Funch Bjarne
Published: December 2022

I artiklen præsenteres en række klassiske og moderne teorier om kunstoplevelsens emotionalitet i et forsøg på at afdække hvilken indvirkning en æstetisk oplevelse kan have på den menneskelige psyke. Mens det er almindeligt anerkendt at kunst giver anledning til emotionelle oplevelser, er der ingen enighed om hvilke emotioner et kunstværk kan vække, og hvilken psykologisk indvirkning en æstetisk oplevelse kan have på den enkelte. Æstetiske emotioner som æstetisk lystfølelse, æstetisk nydelse, katarsisk lystfølelse, æstetisk empati og abstrakte emotioner diskuteres i lyset af en fænomenologisk orienteret fremstilling af de grundopfattelser der hersker inden for emotionsforskningen for at nå til klarhed om deres emotionelle karakter og psykologiske betydning. Er kunstoplevelse karakteriseret ved én eller flere forskellige emotioner? Hvad vil det sige at en emotion er æstetisk? Hvilken status har det emotionelle i den psykologiske forståelse af kunstoplevelsen, og hvilken psykologisk effekt har en kunstoplevelse på den enkelte? Dette er nogle af de spørgsmål der belyses i denne artikel.
Satori, koan and aesthetic experience: Exploring the “realization of emptiness” in Buddhist enlightenment via an empirical study of modern art
Authors: Pelowski Matthew
Published: December 2022

We compare the cognitive basis of satori, or the “realization of emptiness” at the heart of Zen Buddhist enlightenment, and with the mechanism whereby satori is most often evoked – a pedagogical relationship between master and student called “koan” – to modern artworks and the conception of aesthetic experience, noting structural and psychological similarity. Based on our previous work on this topic in art-perception (Pelowski & Akiba, 2011), we offer a cognitive model for satori’s consideration. We then discuss empirical evidence for art-induced satori, noting a correlation with a progression of cognitive and emotional factors suggesting a movement through all posited model stages and a major distinction from non-satori outcomes. We also note a positive correlation between satori and hedonic evaluations of beauty, art potency and importance, understanding of art and artist’s intention, change in subject self image and a fundamental shift in meaning analysis from a mimetic to an experience-based interpretation. This study, through the exploration of the underlying satori mechanism made explicit in the Zen koan and duplicated in modern art, suggests a universal nature to and means of exploring the insight underlying the satori phenomenon and opens a new avenue for cross-disciplinary/cross-cultural study of enlightenment.
Kunstens psykologi og sansningens primat
Authors: Levin Kasper
Published: December 2022

I et kunstpsykologisk perspektiv indtager psykologien for det meste en privilegeret position i forhold til den kunst den vil undersøge. Således er det oftest allerede etablerede psykologiske begreber om perception, emotion og betydningsdannelse der danner udgangspunkt for kunstpsykologiske analyser. Spørgsmålet er imidlertid om ikke kunstpsykologien udelukker sig selv fra væsentlige indsigter ved på denne måde at behandle kunstværker som traditionelt empiriske eller repræsentationelle genstande. Med udgangspunkt i en analyse af Sigmund Freuds tilgang til kunst vil jeg pege på filosoffen Gilles Deleuze som en mulig inspirationskilde for en radikal kunstpsykologi der placerer kunsten i midten af tænkningen.
Triangulær terapi - Kunst og kærlig resonans i et triangulært felt
Authors: Jensen Lise Maj
Published: December 2022

Artiklen er baseret på klinisk praksis og praksisnær teoriudvikling om, hvad der er virksomt i tegneterapeutisk metode. Der er tale om en integrativ tilgang, der kan danne ramme for en resonant form for kunstterapi − sensitiv over for den unikke klient og det unikke billede. Uanset tegningens konkrete form, farver og fortælling, bliver den set som en selvstændig og ligeværdig part i den terapeutiske dans. Den triangulære relation mellem klient, terapeut og tegning reflekterer menneskets basale, kreative med-skabelse af egne indre og ydre livsvilkår. Det triangulære felt er et begreb for en dynamisk helhed, der indbefatter alle dele af den triangulære relation. Det virksomme element i Triangulær Terapi inkluderer derved både et intrapsykisk, et intersubjektivt og et interobjektivt perspektiv. Det triangulære felt overskrider den manifeste virkelighed og omfatter et spirituelt mulighedsrum. Kunsten for både terapeut og klient er at komme ud over sig selv og træde ind i dette større bevidsthedsfelt.
PSYKOLOGIENS DIVERSITET – INDLEDNING
Authors: Tønnesvang Jan , Møhl Bo , Berliner Peter
Published: December 2022

Dette nummer af Psyke & Logos adskiller sig fra de sædvanlige udgivelser af tidsskriftet ved ikke at have et egentligt tema, der binder artiklerne sammen. Selvom de allerførste numre af Psyke & Logos tilbage i 1980 ikke var temaorganiserede på helt samme måde, som de blev senere, så viste det sig hurtigt dengang for 34 år siden, at der var større læserinteresse for temanumre, hvori der var samlet en stor mængde viden omkring et bestemt emne. Disse temanumre, som gav en markering af state-of-the-art og en forskningsmæssig afklaring af et emneområde, blev fra begyndelsen flittigt brugt af fagfolk og studerende inden for en lang række uddannelser. De årlige Psyke & Logos-konferencer, som indtil for et par år siden blev afholdt på bl.a. Københavns Universitet en dag i januar, blev ligeledes et godt sted for forskere og praktikere at mødes og udveksle forskningsresultater og praksiserfaringer.
HAR VI EN VIRKELIGHEDSSANS?
Authors: Trettvik Johan
Published: December 2022

Vores teoretiske forhold til virkeligheden er meget omdiskuteret, og særlig spørgsmålet om, hvorvidt vores viden afspejler noget virkeligt, er centralt i diskussionen af begrebet om virkelighed. I psykologien har det sat sine spor ved enten en reduktionistisk holdning til sit genstandsfelt eller en mere eller mindre relativistisk holdning. Denne artikel forsøger at undersøge, om der kan præsenteres et grundlag for at hævde, at vi har en grundlæggende perceptuel tilgang til virkeligheden, en virkelighedssans i betydningen af, at vi faktisk godt ved, om det, vi står over for, er virkeligt eller ej.
COACHINGPSYKOLOGI I DANMARK – FORSKNING, TEORI OG PRAKSIS
Authors: Spaten Ole Michael
Published: December 2022

Coaching har en lang historie, meget stor udbredelse, og coaching-industriens ydelser har i årevis været eksponentielt stigende ligesom antallet af artikler og bøger. Men hvis fokus er på systematisk, stringent coaching-forskning, er resultatet nedslående. Det er først det sidste tiår, at coaching har været på forskningens dagsorden på universiteter på verdensplan. Derfor er det stadig relativt uvist, hvad der virker i coaching, hvordan, hvorfor, hvornår og for hvem, coaching virker. Coaching er ikke det samme som coachingpsykologi, og en coach er ikke bare en coach, idet alle kan kalde sig coach. Artiklen præsenterer forskelle og definitioner af coaching og coachingpsykologi og analyserer coaching-fænomenet i Danmark med et historisk og europæisk udblik. Sluttelig beskrives et uddannelsesforløb i coachingpsykologi på kandidatdelen af psykologiuddannelsen.
HVORI BESTÅR DET PSYKOLOGISKE I PÆDAGOGISKPSYKOLOGISK PRAKSIS?
Authors: Szulevicz Thomas
Published: December 2022

Hvori består det psykologiske i pædagogisk-psykologisk praksis? Denne artikel undersøger psykologiens rolle i pædagogisk-psykologisk praksis. Pædagogiske psykologer forventes aktuelt at spille en central rolle i forhold til udviklingen af inkluderende læringsmiljøer i dagtilbud og skoler. Imidlertid indikerer en række undersøgelser, at både lærere og skoleledere forholder sig kritisk overfor dele af den pædagogisk-psykologiske rådgivning. Bl.a. efterspørger skolerne færre individuelle undersøgelser af elever, men i stedet større grad af didaktisk og pædagogisk sparring. Artiklen argumenterer for, at pædagogiske psykologers rolle på flere punkter er under pres i PPR, hvilket fører til en diskussion af 1) relevansen af pædagogisk-psykologisk praksis i relation til arbejdet med inklusion og 2) hvori det psykologiske i pædagogisk-psykologisk praksis består.Afslutningsvist argumenteres for, at psykologien fortsat kan spille en central rolle i fremtidig pædagogisk-psykologisk praksis.
VITALISERINGSPSYKOLOGISK TILGANG TIL GENOPRETTENDE RET I ARBEJDET MED UNGE, DER BEGÅR KRIMINALITET
Authors: Tønnesvang Jan , Alstrup Heidi
Published: December 2022

Med afsæt i en klarlægning af principperne i genoprettende ret og en diskussion af disse sat op imod den traditionelle strafferet vil artiklen vise, hvordan en vitaliseringspsykologisk tilgang kan bidrage til at kvalificere indholdsdelen af det konkrete arbejde med genoprettende ret i forhold til kriminelle unge og deres ofre. Artiklen er første skridt i retning af at skabe en fælles forståelsesramme for offer og gerningspersons forskellige situationer, der kan anvise en ny helhedsorienteret tilgang til arbejdet med unge kriminelles livsbaneudvikling. Med den foreslåede tilgang lægges der vægt på den læring, som kan finde sted i mødet mellem offer og gerningsperson, og der lægges vægt på den positive forandringsskabende betydning, man som professionel kan få gennem et realitetskorrigerende arbejde, der skaber psykologisk iltende betingelser for, at de unge kan opleve sig set, hørt og mødt ligeværdigt på det, som ligger bag deres kriminelle handlinger. Der lægges op til, at man i det kriminalpræventive arbejde med unge kriminelle fokuserer på de fællesmenneskelige psykologiske grundbehov – som eksisterer både for offer og gerningsperson – og på de professionelles kapacitet til at skabe medspillende modspil for de unges fremadrettede livsbaneudvikling.
EN VIRKELIGHED BAG VIRKELIGHEDEN – UTOPIEN SET FRA ET FÆNOMENOLOGISK PERSPEKTIV
Authors: Skov Knudsen Jakob
Published: December 2022

Der sigtes i artiklen mod en dybere forståelse af tid og dens rolle i menneskets daglige liv. En traditionel forståelse af utopi som noget negativt udfordres, og det forsøges belyst, hvordan en konstant ‘forudgriben’ af mere eller mindre realistisk karakter forekommer som en naturlig del af ens orientering i verden (her benævnt som mikro-utopiske projekter). Og at denne forudgriben endda virker åbnende for muligheder i fremtiden, som ellers ikke ville have manifesteret sig. Til dette formål benyttes to cases – terapi og religiøsitet. Inden for begge disse områder ses der måder at orientere sig og gribe tingene an på, som bliver befordrende for, at nye muligheder i fremtiden bliver synlige eller åbner sig. Muligheder, som ellers ville være forblevet usynlige eller umulige – forstået på den måde, at de først opstår som muligheder, efter at en ny orientering mod fremtiden er begyndt. Der argumenteres ved hjælp af Kierkegaard for, at netop denne oscillation – denne uophørlige refleksion – mellem det, der er, det, der kunne ske, og det, som allerede er sket – hvor alle tre tidslige domæner hele tiden påvirker hinanden – er den menneskelige eksistens’ udgangspunkt og på den måde kilde til både alle vores muligheder og vores udfordringer. Således giver en dybere forståelse af utopi-begrebet forøgede muligheder for at forstå den menneskelige væren.
ANVENDELSE AF DYR SOM TERAPEUTISK REDSKAB – TEORIER, EKSISTERENDE UNDERSØGELSER, OG HVORDAN FORSKNINGSFELTET KOMMER VIDERE
Authors: Thodberg Karen , Christensen Janne Winther
Published: December 2022

Artiklen giver et etologisk perspektiv på terapidyr, introducererde bagvedliggende teorier og giver information om brugen afterapidyr i Danmark.Dyreassisteret terapi er en målrettet intervention, hvor dyreter en fast integreret del.Den teoretiske baggrund baseres på 1) unikke egenskaberved selve dyret eller 2) dyrets funktion som interaktiv partner.Der findes undersøgelser af dyrs terapeutiske effekt, men genereltmangler der videnskabeligt grundlag for terapeutiskanvendelse af dyr.En uformel spørgeskemaundersøgelse i Danmark indikerer,at terapidyr bruges til flere problemstillinger, at udbyderne harmeget forskellig baggrund, og at de primært bruger interaktionermed dyr som det bærende element.En styrkelse af fremtidig forskning i dyreassisteret terapi kanopnås ved mere fokus på metodik, større forsøgspopulationerog bedre forsøgsdesign. Desuden bør der satses på at kvantificeredyr-menneske-interaktionerne i selve terapisituationen ogses på sammenhængen med traditionelle effektmål, så det blivermuligt at
STUDIER AF HESTEASSISTERET PSYKOTERAPI TIL VOKSNE: ET SYSTEMATISK REVIEW
Authors: Gilling Sara , Moskowitz Andrew , Spindler Helle
Published: December 2022

Dette review har undersøgt studier af hesteassisteret psykoterapitil voksne patientgrupper og inkluderede både kvalitativog kvantitativ forskning. Alle 12 inkluderede undersøgelserfandt positive resultater på tværs af så forskellige grupper sompatienter med skizofreni, PTSD, borderline personlighedsforstyrrelse,depression, anoreksi, svagt begavede, voldtægtsofreog par i parterapi. De kvalitative undersøgelser fandt forbedretselvtillid, koncentrationsevne, kropsbevidsthed samt fysiskfunktionsniveau. De kvantitative undersøgelser rapporteredeforbedringer i kliniske symptomer samt fysisk helbred. Genereltfølte patienterne sig knyttede til hestene, og flere oplevede relationelleforbedringer som følge af terapien.Undersøgelsernes generaliserbarhed begrænses af de anvendteforskningsdesign og små deltagerantal. Resultaterne erdog lovende og understøtter et behov for yderligere undersøgelseraf effekten af hesteassisteret terapi.