Informaatiosta kognitioon : Mentaalinen sodankäynti venäläisessä keskustelussa
Authors: Puurunen Mari 
Published: January 2025

2010-luvulta alkaen sekä länsimaissa, että Venäjällä on ryhdytty keskustelemaan yhä enemmän informaatiosodankäynnin vaikutuksista ja niiltä suojautumisesta. Teknologian kehityksen tuomat haasteet ja mahdollisuudet heijastuvat myös valtioiden välisiin suhteisiin ja siihen, kuinka pahantahtoiset toimijat käyttävät informaatiota hyväkseen vaikutuspyrkimyksissään. Ideologiset julistukset ja laajamittainen propagandan levittäminen ovat väistyneet keinovalikoimasta, ja pyrkimys vaikuttaa demokraattisiin yhteiskuntiin on siirtynyt yhä enemmän etenkin sosiaalisen median alustoille, joilla käytetään algoritmeja ja mikrokohdennusta. Tiedonvälityskanavien pirstaloidessa julkista keskustelua yhä pienempiin kupliin ja algoritmien avulla personoituihin sisältöihin myös pahantahtoinen informaatiovaikuttaminen kääntyy hyödyntämään mahdollisimman suuren kattavuuden sijaan uusia vaikuttamisen väyliä, joissa disinformaatiota kyetään kohdistamaan yhä tarkemmin, halutunlaisen reaktion aikaansaamiseksi. Kyse ei ole enää vain tuhoisien narratiivien tavoittavuudesta ja oman maailmankatsomuksen levittämisestä, vaan vaikuttamisesta yksilön ja yhteisön ajatteluun, tiedon prosessointiin ja päätöksentekoon. Venäjällä tätä kehitystä kuvaamaan on käytetty termiä informaatiopsykologinen sodankäynti, ja vuodesta 2021 eteenpäin myös tämän raportin keskiössä olevaa termiä mentaalinen sodankäynti. Mentaalinen sodankäynti käsitteenä on venäläisessä keskustelussa uusi, ja se nojaa pitkälti aiempiin konsepteihin informaatiopsykologisesta sodankäynnistä, refleksiivisestä kontrollista sekä strategisesta harhauttamisesta eli maskirovkasta.

Since the 2010s, both in the West and in Russia, there has been an increasing focus on discussing the impacts of information warfare and strategies for defense against it. The challenges and opportunities brought about by technological development are also reflected in international relations and the ways in which malevolent actors exploit information in their efforts to influence others. Ideological proclamations and extensive propaganda dissemination have subsided from the toolkit, giving way to new approaches that target democratic societies. Nowadays the emphasis has shifted toward social media platforms, where influence tactics now leverage algorithms and microtargeting. As information channels fragment public discourse into ever-smaller echo chambers and personalize content through algorithms, malevolent information influence increasingly utilizes alternative pathways rather than aiming for broad, sweeping reach. These pathways allow for disinformation to be more precisely targeted, generating desired reactions from specific audiences. The focus has moved beyond merely propagating destructive narratives or promoting a specific worldview; instead, the intent is to shape individual and collective thought processes, information processing, and decision-making. In Russia, this development is often referred to as "information-psychological warfare." Additionally, since 2021, the concept of “mental warfare” has also been used, which is the central focus of this report. In Russian discourse, mental warfare is a relatively new term that draws heavily on previous concepts of information-psychological warfare, reflexive control, and strategic deception, also known as maskirovka.