Nuevas pautas de regeneración de los destinos turísticos maduros: tras más de cien años de construcción de "Platja de Palma"
Authors: Horrach Estarellas Biel 
Published: September 2014

La regeneración urbana ha sido uno de los principales retos afrontados por las ciudades europeas desde el último cuarto del siglo XX. Mientras que, la ciudad europea postindustrial ha experimentado una etapa de consolidación sobre los métodos de reforma urbana con el cambio de milenio, los espacios turísticos maduros mediterráneos, tras más de treinta años de intentos, todavía tienen pendiente encontrar los mecanismos para su regeneración. La presente investigación explora los nuevos caminos para repensar los destinos turísticos maduros, a través del caso paradigmático de Platja de Palma, en la isla de Mallorca. Las particularidades intrínsecas del destino son exploradas a partir de las características morfológicas del espacio construido y del paisaje litoral. La evolución del nivel de accesibilidad, del tipo de producto turístico desarrollado, así como de los instrumentos de planeamiento aplicados en cada etapa, permite reconocer los principales factores que han catalizado su desarrollo. Por otro lado, el análisis de los valores y fragilidades experimentadas en el paisaje litoral nos permite repensar las potencialidades del principal recurso del turismo. El espacio turístico de Platja de Palma se ha conformado mediante una planificación discontinua, aplicando diferentes modelos de construcción del espacio turístico así como de transformación del paisaje preexistente. El reconocimiento de sus valores intrínsecos nos aporta nuevas herramientas para llevar a cabo una regeneración, basada en la economía de medios, la potenciación de la identidad así como de la diversidad de recursos que conforman el destino, factores clave para su regeneración futura.

La regeneració urbana ha estat un dels principals reptes encarats per les ciutats europees des del darrer quart del segle XX. Mentre que la ciutat europea postindustrial ha experimentat una etapa de consolidació sobre la metodologia de reforma urbana amb el canvi de mil·lenni, els espais turístics madurs mediterranis, després de més de trenta anys d’intents, encara tenen pendent trobar els mecanismes per a la seva regeneració. La present investigació explora els nous camins per a repensar les destinacions turístiques madures, a través del cas paradigmàtic de Platja de Palma, en la illa de Mallorca. Les particularitats intrínseques de la destinació són explorades a partir de les característiques morfològiques de l’espai construït i del paisatge litoral. L’evolució del nivell d’accessibilitat, del tipus de producte turístic desenvolupat, així com dels instruments de planejament aplicats en cada etapa, permet reconèixer els principals factors que han catalitzat el seu desenvolupament. A part, l’anàlisi dels valors i fragilitats experimentades en el paisatge litoral ens permet repensar les potencialitats del principal recurs del turisme. L’espai turístic de Platja de Palma s’ha conformat mitjançant una planificació discontínua, aplicant diferents models de construcció de l’espai turístic així com de transformació de l’espai existent. El reconeixement dels seus valors intrínsecs ens aporta noves eines per a dur a terme una regeneració, basada en l’economia de mitjans, la potenciació de la identitat així com de la diversitat de recursos que conformen la destinació, factors claus per a la seva regeneració futura.

Urban regeneration has been one of the main challenges faced by European cities during the last quarter of the 20th Century. While postindustrial European cities have experimented one consolidation stage over the methodology of urban reform with the turn of the millennium, Mediterranean mature touristic spots, over more than thirty years of trying, still have to discover their regeneration mechanisms. This research explores new ways to rethink mature tourist destinations in connection with the paradigmatic case of Platja de Palma in Mallorca. Intrinsic destination characteristics are explored from the morphological constructed space characteristics and the shore landscape. The accessibility level evolution, the developed kind of touristic product, as well as the town-planning tools applied to each stage, lets recon which principal factors have catalyzed its development. Besides, the analysis of the values and fragilities experimented in the landscape shore allow us to rethink the potentialities of the first tourist source. The tourist spot of Platja de Palma has been shaped by a discontinuous planning, applying different models of tourist space construction as well as preexisting landscape transformation. Identifying its intrinsic values provides us with new tools for accomplishing a regeneration based on the economy of means and the strengthening of its identity, as well as the resources diversity that configures the destiny, which are key factors for its future regeneration.