bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Sygefravær — lovgivning, udvikling og tværsektorielt samarbejde
Authors: Johansen Kristina , Mikkelsen Sigurd , Andersen John Sahl , Lynge Elsebeth
Published: October 2018

Op gennem nullerne var det en udbredt antagelse at sygefraværet i Danmark var højt og stigende, og store reformer af sygedagpengeloven blev iværksat på den baggrund. Artiklen undersøger, om denne antagelse holder stik, og om flere mennesker virkelig var fraværende fra deres job på grund af sygdom op gennem nullerne end tilfældet var ti og tyve år tidligere. Desuden sættes der fokus på, hvordan sygedagpengelovens intentioner om et tættere tværsektorielt samarbejde mellem centrale aktører i sundhedssektoren og socialsektoren er blevet implementeret i praksis. Artiklen konkluderer, at det danske sygefravær har været stor set konstant gennem de sidste mange år, samt at det tværsektorielle samarbejde er hæmmet af et mangefacetteret sæt af barrierer omfattende såvel psykologiske faktorer som lav motivation og strukturelle faktorer som statslige styringsmekanismer.
Unge som målgruppe i arbejdsmiljøarbejdet — fordele og ulemper
Authors: Nielsen Mette Lykke , Dyreborg Johnny
Published: October 2018

Den allerførste danske arbejdsmiljølovgivning, Fabriksloven fra 1873, var specifikt rettet mod at forbedre børn og unges arbejdsvilkår. Denne artikel viser, hvordan unge gennem historien er blevet udpeget som et særligt indsatområde i det danske arbejdsmiljøarbejde. Artiklen retter samtidig blikket mod aktuelle ungdomsrettede kampagner og indsatser. Det konkluderes, at dominerende diskurser om ungdom og risiko kan udgøre en alvorlig barriere for udformningen af effektive tiltag til forebyggelsen af arbejdsskader blandt unge mellem 18 og 24 år.
Jobbet eller arbejdspladsen — hvad betyder mest? En analyse af social kapital i folkeskoler
Authors: Kristensen Tage Søndergård , Limborg Hans Jørgen , Albertsen Karen , Pedersen Flemming
Published: October 2018

I den psykosociale arbejdsmiljøforskning har der i de sidste 50 år overvejende været fokuseret på en række faktorer, der i denne sammenhæng kaldes job-faktorer: Krav, indflydelse, monotoni, udviklingsmuligheder etc. Dette fokus har vist sig i såvel de herskende teorier og modeller som i de anvendte metoder. Med udgangspunkt i en undersøgelse af social kapital i en dansk kommunes skoler sættes der spørgsmålstegn ved dette fokus, idet det vises, at de enkelte skolers sociale kapital i meget høj grad ser ud til at være afgørende for de ansattes trivsel, stress og psykiske helbred. Denne analyse anvendes til at forklare nogle tilsyneladende modsætninger og uklarheder med hensyn til folkeskolelærernes arbejdsmiljø. Her har forskellige analyser og undersøgelser mundet ud i yderst forskellige konklusioner vedrørende lærerjobbet,-lige fra at jobbet er stærkt psykisk nedslidende, til at det er et af Danmarks sundeste job. Vore analyser antyder, at forvirringen på området meget vel kan skyldes, at man har stillet det forkerte spørgsmål. Der er ikke noget entydigt svar på, om "lærernes job er godt eller skidt". Svaret afhænger af den sociale kapital på den enkelte skole. Vores konklusion er således, at det væsentlige ikke er, om man er lærer eller ej, men hvor man er lærer. Generelt anbefales det, at vi i forståelsen af det psykiske arbejdsmiljø forlader det ensidige fokus på det enkelte fag eller job til fordel for en model, hvor arbejdspladsen og dens sociale kapital spiller en langt mere afgørende rolle.
Teamorganisering i studieretningsgymnasiet — mere selvledelse, mere standardisering?
Authors: Ryberg Marie , Pedersen Dorthe
Published: October 2018

Denne artikel stiller skarpt på teamorganisering, der har været et af de helt centrale begreber i den række af reformer, der har haft til hensigt at modernisere uddannelsesområdet gennem de seneste 20 år. Disse reformer har bla. sigtet på at afmontere 'den privatpraktiserende lærer' og i stedet skabe selvledende organisationsmedarbejdere, der tager et bredere ansvar for hele organisationen. Artiklen undersøger, hvordan team oversættes og skaber forventninger om større frihed og øget selvledelse hos lærerne, samtidig med at team i praksis bringes i værk gennem en produktion af detaljerede standarder på det enkelte gymnasium. Hvor der i bestræbelsen på at opnå en større grad af selvledelse lægges vægt på lærernes øgede autonomi og kapacitet til selv fleksibelt at tage ansvar for helheden, så udvikles der i praksis en række standarder, der søger at forme og stabilisere dette ansvar ved fx at organisere teamets arbejde på særlige måder. Artiklen viser, at udviklingen fra regel- til kontekststyring ikke betyder færre standarder og mindre styring, men blot forskyder denne styring, som lokalt tager nye former og regulerer arbejdet på nye måder.
Mellem kvalitetsstandarder og klinisk praksis — kvalitetskoordinatorer som ledelsesfigurer på danske hospitalsafdelinger
Authors: Madsen Marie Henriette
Published: October 2018

Ledelse i sundhedsvæsenet er område, som har fået stor forskningsmæssig opmærksomhed— herunder problematiseringen af, hvordan ledelse udøves imellem nationalt formulerede styringsinitiativer og sundhedsprofessionernes strategier for at bevare deres autonomi og vidensmonopol. Det har ført til udviklingen af begreber såsom hybridledere og hybride professioner som kategorier, der formår at integrere styringsinitiativernes værktøjer og logikker med henholdsvis faglig ledelse og sundhedsprofessionernes grundkompetencer. I denne artikel er formålet vise, hvordan en ny aktør på danske hospitaler, såkaldte kvalitetskoordinatorer, medvirker til organisationsændringer i mødet mellem styringsinitiativer og lokal klinisk praksis. Konkret viser analysen, hvordan kvalitetsstandarder kan blive et strategisk omdrejningspunkt for at knytte klinisk personale og ledelse sammen på tværs af organisatoriske og professionelle skel.
Bølger italesætter oplevelsen af arbejdsdagen
Authors: Grangaard Sidse
Published: October 2018

Denne artikel vil på baggrund af en workspace design-case fra mit phd.projekt beskrive udviklingen af begrebet 'bølger' og argumentere for, at der med bølger og bølgeøvelsen som grænseobjekt er skabt et redskab til de workspace designprofessionelles værktøjskasser. Et redskab, som kan italesætte den individuelle oplevelse af arbejdsdagen og bidrage til et fælles billede af organisationen blandt workspace design-processens parter.
Vidensproduktion, positionering og magt i historieværksteder
Authors: Hansen Agnete Meldgaard , Pedersen Maria Hjortsø
Published: October 2018

Historieværksteder har gennem de senere år vundet udbredelse som forskningsmetode inden for arbejdslivsforskningen i Danmark. Historieværksteder har til formål at frembringe en fælles deltagerdrevet fortælling om en arbejdsplads' historie og har karakter af at være forhandlende og konsensussøgende. Artiklen præsenterer en analyse af de særlige præmisser der opstilles for vidensproduktion i værkstederne og disses implikationer for forhandling af gyldig viden og legitime subjektpositioner blandt deltagerne i værkstederne. Der argumenteres for at analyser af den konkrete interaktion i værkstederne kan generere nye indsigter i tillæg til indholdsmæssige analyser af de producerede fortællinger. Endvidere peges der på en række opmærksomhedspunkter til både analyse- og faciliteringsarbejdet.
Metodisk mangfoldighed i arbejdslivsforskningen
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Metodisk mangfoldighed i arbejdslivsforskningen A rbejdslivsforskningen er i udpræget gradet forskningsfelt, som er empirisk funderet og som derfor gør brug af en me-get bred vifte af forskellige forskningsmetoder. Spændvidden går fra naturvidenskabelige og kvantitative metoders deskriptive karakter over en række kvalitative undersøgelsesformer og til direkte interventionsmetoder som blandt andet aktionsforskning. Denne variation og metodemæssige kreativitet i forskningen er naturligvis funderet i forskellige teoretiske inspirationer. Samtidig knytter der sig meget forskelligartede forskningsetiske ambitioner og idealer til forskellige former for arbejdslivsforskning. Med temaet om metoder i arbejdslivsforskningen ønsker vi at præsentere et udsnit af denne mangfoldighed. Artiklerne i dette nummer spænder således vidt, men deler også forskellige tematikker på tværs. En række af artiklerne for-holder sig således til, hvordan det studerede felt transformeres og aktiveres af forskningens aktiviteter. Kan forskningen for eksempel give det studerede felt mulighed for 'at blive noget andet' i forskningsprocessen? Hvad giver vi feltet og dets aktører mulighed for at blive og gøre med de metoder og interventionsformer vi vælger? Og hvad kan vi lære når feltet sparker igen og ikke vil som forskeren vil? Et andet tværgående tema er metodernes evne til at beskrive og håndtere den store kompleksitet, der karakteriserer arbejdslivsforskningens felter. Hvem skal spørges og involveres i vores undersøgelser-medarbejdere, brugere, borgere, sagsbehandlere, politikere, virksomheder, mellemledere, og topledere? Hvordan skal de spørges og involveres? Hvilke metoder kan kombineres og med hvilke muligheder og konsekvenser for vidensskabelsen? Og hvad betragtes i forlængelse af dette som valid, interessant og relevant viden? Et tredje tværgående tema er interessen for at tydeliggøre, hvordan forskellige teoretiske inspirationer og konceptualiseringer både kan befrugte den analytiske forståelse af det, arbejdslivsforskningen undersøger, men også helt grundlæggende have betydning for, hvilke metoder, der er relevante. arbejdslivsforskere, der arbejder med teorier og begreber, som omhandler feltet som sprogliggjorte magtrelationer, kan have brug for andre metodegreb end arbejdslivsforskere, der teoretisk forstår feltet som interagerende materialiteter. Samlet giver artiklerne i dette temanummer af Tidsskrift for Arbejdsliv et indblik i den metodemæssige mangfoldighed og kreativitet, som præger arbejdslivsforskningen. I det første bidrag "Auto-fotografi som metode-når medarbejdertrivsel er et sociomaterielt fænomen" sætter Mette Mogensen fokus på brugen af auto-fotografi som metode til at studere medarbejdertrivsel indenfor arbejdsmiljøforskningen. Med autofotografi menes, at forskeren lader informanterne selv tage billeder. Sædvanligvis forbindes denne metode med en organisationsæste-
Omsorg på markedsvilkår — arbejdsvilkår og orienteringer i den fragmenterede danske hjemmepleje
Authors: Møller Jeppe L. , Hohnen Pernille , Ajslev Jeppe , Hansen Agnete M.
Published: October 2018

Den offentlige ældrepleje i Danmark har gennem de seneste 10-15 år gennemgået store forandringer. En af ændringerne er, at leveringen af ældrepleje ikke længere er forbeholdt den offentlige sektor, men foretages af forskellige selvstændige private og offentlige enheder, samtidig med at finansieringen og ansvaret for den enkelte borger stadig er kommunernes. På den ene side er offentlig hjemmehjælp således en del af de universelle velfærdsydelser, på den anden side udfordrer den organisatoriske fragmentering muligheder for fælles vilkår, fælles opfattelser og prioriteringer i udførelsen af plejen. Artiklen anvender begreberne indre og ydre markedsgørelse, og viser hvordan disse processer påvirker arbejdsvilkår og orienteringer i arbejdet mod henholdsvis professionel omsorg og service over for kunder.
Socioteknik som samfundsforandring
Authors: Hvid Helge , Hvid Helge
Published: October 2018

Socioteknikken har gjort sig gældende siden 1950'erne, og har siden da gang på gang forsøgt at relancere sig selv. Nyere eksempler på sådanne relanceringer er den danske version af virksomhedens sociale kapital, Gittells begreb om relationel koordinering og arbejdspladsbaseret innovation, som EU-kommissionen søger at lancere. Jeg vil her give mit svar på tre spørgsmål: a) Hvad er socioteknikkens grundprincipper? b) Hvorfor er det så svært at skabe opbakning til disse grundprincipper? c) Har socioteknikken en fremtid som samfundsforandrende kraft?
Er der evidens for antagelserne i beskæftigelsesindsatsen for sygedagpengemodtagere?
Authors: Sieling-Monas Stella Mia , Bredgaard Thomas , Sieling-Monas Stella Mia , Bredgaard Thomas
Published: October 2018

Det seneste årti er beskæftigelsesindsatsen for sygedagpengemodtagere udvidet og intensiveret. Der er nu krav i lovgivningen om, at kommunerne skal iværksætte en aktiv, tidlig, tværfaglig og helhedsorienteret beskæftigelsesindsats for at få sygedagpengemodtagere i arbejde. Men i hvilken udstrækning er der forskningsmæssigt belæg for antagelserne i sygedagpengeindsatsen? Det undersøges i denne artikel: dels ved at synliggøre og systematisere antagelserne i sygedagpengelovgivningen, dels ved en gennemgang og evaluering af den nyeste danske og internationale litteratur på området.
Fællesskab før forskelle — lønmodtagernes erfaringer og holdninger før og efter krisen
Authors: Caraker Emmett , Høgedahl Laust , Jørgensen Henning , Møberg Rasmus Juul
Published: October 2018

Den økonomiske krise giver ikke kun ændrede fordelinger af byrder og gevinster mellem grupper og forstærker pres på fagforeningerne, men også muligheder for at drage individuelle og fælles erfaringer på nyt grundlag. Udbredte antagelser om af-kollektivisering af lønmodtagernes bevidsthed imødegås i denne artikel, som baserer sig på empiriske studier af danske lønmodtagerværdier og -interesser i forandring (APL-undersøgelserne, som der nu foreligger en tredje af). APL 2014-undersøgelsen viser, at lønmodtagerne under krisen har øget opbakningen bag kollektivitet, og at fagforeninger også tiltros betydning med hensyn til at generobre magt og indflydelse.
Performance management i en krisetid
Authors: Elmholdt Claus , Birk Rasmus Hoffmann , Børgesen Kenneth
Published: October 2018

Denne artikel undersøger, om 'performance management'-eller på dansk præstationsledelse— er et effektivt svar på de udfordringer, som organisationer står overfor i krisetider. I tiden efter finanskrisen i september 2008 er det blevet endnu mere relevant for ledere at kunne navigere i en brydningsfyldt krisetid, hvor fast grund under fødderne er svær at finde. I artiklen argumenteres for, at ledelse i en sådan krisetid godt kan drage inspiration fra præstationsledelsesparadigmet og dets fokus på styring, kontrol og læring, men kun hvis lederne formår at integrere og balancere netop styring, kontrol og læring.
Fra professorvælde til regnearkstyranni
Authors: Ingemann Jan Holm
Published: October 2018

Med autoetnografisk afsæt analyseres det danske universitets transformation fra autonom akademia til hierarkisk styret koncern. Analysen gennemføres via et videnskabsteoretisk og institutionelt perspektiv. Videnskabsteoretisk forstås forandringen som opløsning af idealet om videnskabelig forskning som viden frembragt på baggrund i regnearkstyranni
Whats in an audit?
Authors: Hohnen Pernille , Hasle Peter
Published: October 2018

Whats in an audit'? En kvalitativ analyse af hvordan audit konstituerer arbejdet med det psykosociale arbejdsmiljø i danske kommuner Certificerede arbejdsmiljøledelsessystemer får en stadig større udbredelse, og de anvendes nu af mange offentlige institutioner. Det er arbejdspladser, hvor det psykosociale arbejdsmiljø udgør en væsentligt problemstilling, og det er spørgsmålet om sådanne systemer, der oprindeligt er udviklet i industrien, er i stand til at opfange og forbedre det psykosociale arbejdsmiljø. I denne artikel præsenteres resultater af en undersøgelse af sådanne systemer i to kommuner. Fokus er i særlig grad på de eksterne audits, som er et nøgleredskab i ledelsessystemerne. Resultaterne viser, at der er store forskelle på systemerne og på audit, men at de eksterne auditorer er i stand til at identificere mange væsentlige problemer. De anvender dog kun i meget begrænset omfang 'afvigelser' overfor det psykosociale arbejdsmiljø, selvom det er auditors stærkeste redskab, og de væsentligste problemer på de undersøgte arbejdspladser ofte centrerer sig om det psykosociale arbejdsmiljø.
Strategier for tværsamarbejde sætter professionsidentiteter under pres
Authors: Frederiksen Jesper
Published: October 2018

Tværfagligt samarbejde har i de senere år spillet en fremtrædende rolle i at udvikle og transformere vedfærdsstaten og dens institutioner og tilskrives positive potentialer i forhold til samarbejde, læring og synergi. Denne artikel undersøger hvordan strategier om tværfagligt samarbejde er med til at udfordre og ændre de faglige identiteter hos blandt andet sygeplejersker og socialrådgivere. Tilgangen i artiklen er en Bourdieu baseret institutionel dokumentanalyse – udviklet til formålet – af policy dokumenter udgivet af forskellige velfærdsstatslige institutioner. Artiklen rejser spørgsmål om, hvorvidt tværfagligt samarbejde medfører en de- eller reprofessionaliseringstendens, især indenfor områder hvor der er tale om at varetage en funktion som velfærdsstatens vogter af humanistiske og/eller solidariske værdier.
Samhandling i delt ledelse og profesjonalisering av ledelse
Authors: Wadel Carl  Cato
Published: October 2018

Artikkelen retter fokus mot ledere som praktiserer delt ledelse i form av et samlederskab. Den bidrar til vår forståelse av hva ledelse er som praksis ved å se nærmere på hvordan ledere som deler en lederposisjon, samhandler med hverandre og får til å utøve ledelse sammen. En analyserende beskrivelse av et samlederskap fra en offentlig etat i Norge danner grunnlaget for å drøfte samhandlingen mellom ledere vil kunne bidra i forhold til en profesjonalisering av ledelse og utvikling av ledelse som profesjon.
Autoritetens genkomst som empowerment? Arbejde og subjektivitet i opbrud
Authors: Olsén Peter
Published: October 2018

Senest siden 1980erne har neo-liberalistiske diskurser i de vestlige sen-kapitalistiske samfund præsenteret et optimistisk billede af ny subjektivitet i arbejdet, præget af autonomi og udvikling. Men et historisk materialistisk blik giver et andet billede. Globaliseringen rummer både gamle og nye betingelser i det samfundsmæssige arbejde; denne artikel skitserer i teseform, hvordan nye former for magt, kooperation og sociale relationer i arbejdet ’overlejrer’ de gamle. Vi ser tendenser til en ny ’dynamisering af subjektiviteten’, hvor subjektive ressourcer aktiveres - samtidig med nye belastninger, disciplinering og forsvar. Som bagside ser vi ændrede konflikt- og lideformer, men også (søgen efter) nye former for modstand, kollektivitet og selvstændighed.
Forskning i arbejdslivet: Tilbageblik og fremtidsvisioner
Authors: Graversen Gert
Published: October 2018

Systematisk forskning i arbejdslivsspørgsmål er pågået i hundrede år. Er vi tilfredse med resultatet? Og hvilke perspektiver har vi for de næste hundrede år? Viser arbejdslivsforskningen vejen til et bedre arbejdsliv og et bedre samfund, eller er den et observerende vedhæng til samfundets økonomiske udvikling? Spørgsmålene stilles både bagud og fremad i tiden.
Peter Leisink (ed.): Globalization and Labour Relations
Authors: Jørgensen Christian Helms
Published: October 2018

I denne artikel vil jeg undersøge forholdet mellem læring i uddannelsessystemet og forandringer i praksis på arbejdspladsen. Det vil jeg gøre dels med udgangspunkt i en række empiriske undersøgelser af uddannelse og arbejdsvilkår i slagteribranchen. Og dels med udgangspunkt i en teoretisk belysning af forholdet mellem uddannelse og forandring af praksis. Sammenhængen mellem praksis, refleksion og læring diskuteres udfra sociologisk handlingsteori og udfra den aktuelle debat om "praksislæring". I forlængelse heraf vil jeg pege på blokeringer for læring og på muligheden for at uddannelse kan fungere som frirum, der åbner for nye handlingsmuligheder i praksis.
arbejde og kunstsans - En diskussion af centrale begreber i en kritisk forskning om læreprocesser i arbejdslivet
Authors: Nielsen Birger Steen , Nielsen Kurt Aagaard
Published: October 2018

Artiklen går ind i nogle af de grundbegreber som er på banen i nyere arbejdslivsforskning om læreprocesser. Det drejer sig om begreber som kvalifikationskrav, kvalificering, dannelse, erfaring, refleksivitet osv. Igennem en analyse af hvordan disse nøglebegreber historisk står i forhold til arbejds- og subjektfilosofi, når forfatterne frem til at der er sket et 'kritiktab' i de senere års beskæftigelse med læreprocesser. Kritiktabet kan føres tilbage til en for hurtig afsked med den bravermanske analyse af 'arbejdets fornedrelse'. For at imødegå dette tab peges der på en ny vinkel på normativiteten i analyserne af arbejdsprocessernes modernisering - det såkaldte begreb om kunstsans i arbejdet som stammer fra Karl Marx. Igennem dette begreb skitseres en aktuel kvalifikations- og dannelseskritik af de arbejdsprocesser som udfoldes i tilknytning til postfordistiske produktionskoncepter. Denne kritik muliggør at læreprocesser kan politiseres, dvs forbindes med behov for samfundsmæssige reformer og grundlæggende forandringer.
Prekarisering og akademisk arbejde
Authors: Gleerup Janne , Nielsen Birger Steen , Olsén Peter , Warring Niels
Published: October 2018

Prekarisering har indtil for nyligt overvejende været forbundet med betingelser for kortuddannede og i en europæisk kontekst primært lokaliseret til sydeuropæiske lande. Men analyser peger på, at prekarisering har bredt sig til nordeuropæiske lande og til mange sektorer og faggrupper, herunder akademikere. Der er imidlertid kun i begrænset omfang forsket i prekarisering og akademisk arbejde, ligesom der i mindre omfang er forsket i de subjektive konsekvenser af prekariseringen. Artiklen fremlægger resultater fra et forskningsprojekt med empirisk omdrejningspunkt i, hvordan prekarisering opleves og håndteres af akademikere, der lever med midlertidige og usikre ansættelsesforhold .
Prekarisering i Europa
Authors: Odgaard Irene
Published: October 2018

Hvad er prekære arbejdsbetingelser? Er det noget nyt? Siden 1980’erne er fænomenet blevet diskuteret i ILO og i forskningsverdenen. Økonomen Guy Standing har foreslået en ny konceptualisering, der ændrer definitionen på proletariatet og forkaster de teorier om dets prekære arbejdsbetingelser, der er udviklet gennem to århundreder. Denne artikel finder ikke Standings konceptualisering empirisk eller teoretisk robust og argumenterer for, at den teori om den kapitalistiske akkumulationscyklus og modsætningen mellem det selvregulerende markeds krav og den samfundsmæssige sammenhængskraft, der er udviklet af bl.a. Owen, Engels, Marx, Polanyi, Arrighi og Silver har større forklaringskraft.
”Man må kunne tage noget lort!”
Authors: Frostholm Peter  Hornbæk , Krøyer Thomas Rauff
Published: October 2018

Når man begår sig på en arbejdsplads, er der mange ting, man må lære for at finde ud af at høre til. På et af DSB’s store værksteder i provinsen må man som mand og håndværker, foruden at lære at tilpasse sit håndværk til praktisk arbejde på stedet, lære at ”kunne tage noget lort!”. Til den lokalt situerede handleviden på stedet knytter der sig et korpus af humorudvekslinger og en helt særlig jargon, som man må kunne lære at finde sig til rette i og i sidste ende mestre for at få plads i det markante mandefællesskab på stedet.
Arbeidsmigrasjon og den nordiske modellen:
Authors: Børve Hege Eggen , Ravn Johan E.
Published: October 2018

Hva skjer med den nordiske modellen når store deler av arbeidsoperasjonene utføres av arbeidsinnvandrere som er midlertidig ansatte? I artikkelen anvendes organisasjonsteoretiske og institusjonelle perspektiver for å utforske hvordan den nordiske modellens premisser på virksomhetsnivå påvirkes av et høyt innslag av arbeidsinnvandrere. Analysen viser at arbeidsmigrantene møter institusjonelle logikker som bryter med arbeidserfaringer de har fra eget hjemland. Dette kan bety at økt arbeidsmigrasjon bidrar til å utfordre den nordiske arbeidslivsmodellen
Etnisk ligestilling som mål— hvilke barrierer og hvilke kompetencebehov?
Authors: Thomsen Margit , Huniche Mahad
Published: October 2018

Spørgsmålet om arbejdspladsernes aktive rolle i integrationsprocessen spiller en langt mere fremtrædende rolle end tidligere, hvor diskussionen i højere grad var koncentreret om selve integrationsbegrebet og om forskellige former for integrationspolitik. Med udgangspunkt i to undersøgelser retter artiklen søgelyset mod nogle af de barrierer, der hæmmer en etnisk ligestillingspolitik på dagens arbejdsmarked. I forlængelse af barrierediskussionen peges dernæst på behovet for at gøre interkulturel kompetence til et systematisk led i den organisatoriske læring på arbejdspladserne.
Handlingsrummet for en fleksibel og interaktiv arbejdsmodel i hjemmehjælpen— om mellemlederens ændrede rolle
Authors: Fuglsang Lars
Published: October 2018

Artiklen analyserer handlingsrummet for en fleksibel og interaktiv arbejdsmodel i hjemmehjælpen i Danmark. Udgangspunktet er en analyse af arbejds- og ledelsesroller i hjemmehjælpen, og hvordan rollebegrebet kan anvendes som et teoretisk grundlag for analysen. Baseret på observationer og interviews beskrives tillige en case, som er hjemmehjælpen i Valby Bydel. Val-by Bydel søger at understøtte en form for fleksibel og interaktiv arbejdsmodel i hjemmehjælpen gennem udvikling af en ny mellemlederrolle, kaldet en 'social entreprenør'.
Nye læreskabeloner-nye lærerum tættere på og længere væk fra praksis
Authors: Binder Thomas , Elkjær Bente
Published: October 2018

Læringsbegrebet har været til debat i en årrække, og der er blevet stillet spørgsmålstegn ved såvel de kendte læringssammenhænge som ved forestillingerne om viden, som noget der kan opbevares og overføres. Hvordan dette hænger sammen med ændrede samfundsmæssige forhold, og hvilke ændringer dette fordrer for vores tænkning omkring nye læreskabeloner og lærerum diskuteres i artiklen.
arbejdsmarkedspolitikken og aktivering af arbejdsløse
Authors: Lind Jens , Møller Iver Hornemann
Published: October 2018

Aktivering af arbejdsløse-også kaldet workfare-er her i 1990erne blevet en væsentlig ingrediens i dansk og europæisk arbejdsmarkedspolitik. Selvom aktiveringsstrategien i princippet altid har været en del af arbejdsløshedspolitikken er dens betydning klart øget. Hvorfor det? Artiklen gennemgår arbejdsløshedspolitikkens udvikling i Danmark igennem de seneste 25-30 år set i relation til arbejdsmarkeds- og velfærdspolitikken og prøver at give nogle bud på at forstå en for aktiveringspolitikkens fremvækst og store betydning i Danmark.
Bæredygtighed på arbejde — en ny social og faglig orientering i arbejdet?
Authors: Meyer-Johansen Hanne , Stauning Inger
Published: October 2018

Sigtet med denne artikel er at bidrage til udforskning af de økologiske spørgsmåls betydning for arbejdslivet. Det spørgsmål rejses, om miljøorientering i arbejdslivet kan bidrage til en udvikling af ny faglighed og ny social orientering i arbejdet-en udvikling i retning af en bæredygtig faglighed? Spørgsmålet diskuteres på et teoretisk plan og på grundlag af empiriske studier, der sætter fokus på barrierer og muligheder for, at miljøtiltag på arbejdspladsen kan bidrage til et mere udviklende og tilfredsstillende arbejds. liv.
Bestyrelsen som strateg-i en socialt konstrueret verden
Authors: Christensen Søren , Westenholz Ann
Published: October 2018

I artiklen argumenteres for, at bestyrelser i danske virksomheder er blevet socialt konstrueret som vigtige beslutningsenheder i virksomhederne. Siden 1974 har medarbejdere valgt repræsentanter til bestyrelsen. I dag kan medarbejderne vælge en tredjedel af bestyrelsesmedlemmerne. På trods af bestyrelsens nye sammensætning har den udviklet sig til et team, der anvender integrative beslutningsprocesser (March & Olsen) samtidig med, at bestyrelsen er i stand til at overbevise interessenter, pressen og offentligheden om dens vigtige plads i ledelsen af virksomheden. Denne udvikling forstås blandt andet ved hjælp af en radikal socialpsykologisk udgave af ledelsesteorien (Meindl) og gennem anvendelse af Goffmans teatermetafor på bestyrelsens arbejde.1
"Det gør en forskel-at turde se dem-forskellene"— om mangfoldighedsledelse som virksomhedsstrategi
Authors: Pedersen Anette Steen , Plum Elisabeth
Published: October 2018

Forskelle i medarbejdergruppen er en uudnyttet ressource i mange organisationer. Hvis de bliver brugt, er de en kilde til kreativitet, innovation og nyt samspil mellem talenter. Mangfoldighedsledelse er en ny forretningsstrategi for virksomheder, som sætter ledelse af forskelle i centrum, hvilket giver 'human resources' en ny strategisk rolle. Evnen til at skabe en inkluderende organisation bliver på sigt en vigtig konkurrenceparameter.
Fra beskyttelse til diskrimination - Ældrepolitikkens seniorpolitiske omkostninger
Authors: Kirk Henning , Wégens Jesper
Published: October 2018

Manglen på yngre arbejdskraft i fremtiden nødvendiggør at seniorpolitikken kvalificeres ved mere viden om seniorernes ressourcer. Aldersgrænser inden for pensions- og arbejdsmarkedspolitik blev oprindeligt indført for at beskytte mod nedslidning og fattigdom. I dag er sådanne grænser i realiteten med til at opretholde aldersdiskrimination. Samtidig lider seniorpolitikken under et 'gerontologisk underskud', idet forældelse i arbejdsfunktion automatisk betragtes som normal aldring-hvor årsagerne oftest skal findes i mangelfuld personaleudvikling og gensidige negative forventninger til seniorkarrieren.
Indflydelse på egen arbejdstid som løsningen på tilpasningen mellem arbejdsliv og familieliv
Authors: Holt Helle
Published: October 2018

Artiklen diskuterer, hvordan organisationsforandringer med henblik på at gøre to arbejdspladser mere familievenlige har forskellige effekter, selvom midlet begge steder har været en større medarbejderindflydelse på arbejdstiden. Den ene arbejdsplads er en traditionel mandsdomineret arbejdsplads med primært ufaglært arbejdskraft, den anden en traditionel kvindedomineret arbejdsplads med primært faglært arbejdskraft.
Hvorfor er der så kvindelige ledere i centraladministrationen
Authors: Bach Helle , Sidelmann Peter
Published: October 2018

Hvorfor bliver kvinder ikke ledere i samme omfang som mænd? Skyldes det, at de har de forkerte job de forkerte steder i organisationen? Skyldes det særlige problemer med at forene arbejdsliv og familieliv? Eller er det, fordi de bliver diskrimineret på arbejdspladsen? Artiklen diskuterer disse spørgsmål med udgangspunkt i eksisterende teori og forskning på området samt med nye input fra forfatternes egen undersøgelse af forholdene i 15 danske departementer.1
Læringsmuligheder i skole og praktik
Authors: Juul Ida
Published: October 2018

De senere år er der i kølvandet på det paradigmeskift, der går under betegnelsen "fra undervisning til læring" blevet sat spørgsmålstegn ved værdien af den skolebaserede undervisning og viden. Til gengæld er der øget fokus på det læringspotentiale, som arbejdslivet rummer. Denne tendens gør sig også gældende inden for den erhvervspædagogiske forskning, hvor den går under betegnelsen "rehabilitering af mesterlæren". I modsætning hertil blev undervisningen på erhvervsskolerne op gennem 1980'erne betragtet som et progressivt modstykke til mesterlæren. I denne artikel, der omhandler de merkantile erhvervsuddannelser, sættes disse to positioner i perspektiv via en analyse af elevers og oplæreres syn på læring i henholdsvis skole og praktik.
Køn, selvstyre og kvalitet i arbejdslivet— erfaringer fra et aktionsforskningsprojekt med selvstyregrupper i omsorg og industri
Authors: Bilfeldt Annette , Hofmeister Elsebeth
Published: October 2018

Hvordan kan samarbejdet i fleksible selvstyregrupper skabe et bedre arbejdsliv med balance mellem arbejdsliv og den øvrige livssammenhæng? Denne problemstilling behandles ud fra dobbeltheden af øget stress og øget arbejdstilfredshed/glæde-afdækket i et aktionsforskningsprojekt inden for industriarbejde og omsorgsarbejde. Gruppernes problemforståelse og handlingsorienterede forslag til håndtering af konflikter diskuteres samtidig i forhold til erfarede kønsforskelle.
Hvem styrer selvstyrende grupper
Authors: Voxted Søren
Published: October 2018

På grundlag af en caseanalyse af teamorganisering og ledelse i en dansk industrivirksomhed konkluderer denne artikel, at teamorganiseringen er forbundet med funktionsledelse, hvorved ansatte i stigende grad har flere forskellige ledere med hvert deres specialiserede område, ligesom de ansatte leder hinanden i forhold til udførelsen af teamets opgaver. Derved skitseres de nye rammer for ledelse, udviklingen med teamorganisering kan indebære og paradokser forbundet hermed diskuteres.
Ledelse skal kunne ses, høres og føles
Authors: Kristiansen Verner , Meibom Lars , Andersen Lotte , Kristiansen Verner , Meibom Lars , Andersen Lotte
Published: October 2018

Samspillet mellem ledelsesret og medindflydelse skaber den fleksibilitet og dynamik, som er nødvendig i mødet med de udfordringer, som bla. globaliseringen stiller dansk erhvervsliv.
Hvor blev medarbejderdeltagelsen i virksomhedernes miljøarbejde af?
Authors: Busck Ole
Published: October 2018

Selv om forskning har påvist et stort potentiale for organisationsudvikling og miljøforbedringer ved brug af medarbejderressourcen i virksomheder, er de fleste forsøg med deltagelse løbet ud i sandet eller afbrudt, og det synes småt med deltagelsen i dagens virksomheder. Uindfriede forventninger om humanisering af arbejdslivet og mere bæredygtighed i virksomheder gennem deltagelse står uforklarede. Artiklen søger gennem et overblik over forskningserfaringerne og de indvirkende samfundsmæssige vilkår at forklare paradokset og de udeblevne perspektiver. Forudsætninger og barrierer for aktivering af medarbejderpotentialet og deltagelse i organisatoriske forandringsprocesser søges identificeret tillige med betingelserne for organisatorisk og institutionel forankring af deltagelsen.
Individuel løn — reel forhandling eller symbolpolitik?
Authors: Andersen Pernille Tanggaard , Bloksgaard Lotte , Andersen Pernille Tanggaard , Bloksgaard Lotte
Published: October 2018

I lyset af tendensen til øget decentralisering af løndannelsen op igennem 1990'erne og med en mere udbredt grad af individuel løn er der kommet større fokus på det enkelte individ. Det enkelte individ er blevet centrum for lønudmøntningen-følges dette ideal, bør individet også have mulighed for at øve indflydelse på politikken, proceduren og forhandlingen omkring lønnen. Men er dette så tilfældet? Det søger denne artikel et svar på. Og samtidig rejser den et spørgsmål om, hvorvidt den stigende individualisering, der bla. følger med individuel løn, mindsker orienteringen mod kollektiv organisering og medbestemmelse? Med udgangspunkt i en analyse af lønsystemerne og løndannelsesprocesserne på tre store, private virksomheder, som har eller er i gang med at implementere individuel løn, diskuterer artiklen disse problematikker.
"Verdens bedste hjælperordning"? Et arbejdslivsperspektiv på brugerstyret hjælp
Authors: Munk-Madsen Eva
Published: October 2018

I løbet af 70'erne opstod der en lokal forvaltningspraksis i rhus kommune, der gjorde det øko nomisk muligt for fysisk handicappede at ansætte private personlige hjælpere, som et alterna tiv til at bo på institution eller have kommunal hjemmehjælp. rhus-ordningen, der siden blev landsdækkende, blev hjulpet frem af handicap-ungdomsoprøret og det samfundsmæssige opgør med den statslige særforsorg og dens mammutinstitutioner. Af-institutionaliseringen var en individualiseringsproces i handicapomsorgen, som indebar en sideløbende individualisering af omsorgsarbejdet. De nye personlige hjælpere blev privatansatte og autoritetsforholdet i omsorgsrelationen blev vendt om. 'Klienter' blev til arbejdsgivere og de offentlige omsorgsarbejdere til private tjenestefolk. Det brugerstyrede omsorgsarbejde indebærer en afkobling af omsorgsarbejderne fra overenskomstbeskyttelse, arbejdsfællesskab og professionsbygning.
Vilkår i sygeplejen
Authors: Steenberg Dorte
Published: October 2018

På de offentlige arbejdspladser, hvor plejepersonale er beskæftiget, er effektivitets- og produktivi tets rationaler, de fremherskende logikker. Det sætter sammen med de øvrige ændringer, der sker i arbejdets organisering og i arbejdets indhold, sine tydelige spor i form af en række di lemmaer. Der er samlet set tale om forandringer, der griber langt ind i kernen af plejearbejdet, og som dermed må forventes at have stor betydning for plejepersonalet. Det kan forventes, at kom munalreformen vil accelerere de forandringsprocesser, der allerede er i gang. Men hvad be tyder forandringerne egentligt for de ansatte? I denne artikel diskuteres udviklingen set ud fra en sygeplejerskevinkel i et fagforeningsperspektiv.
Unge og arbejdsliv
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Unge og deres arbejdsliv er et tilbagevendende politisk tema, især når det gælder den politiske interesse i det arbejdsliv, som man ønsker, at unge skal kvalifi cere sig til. Det umiddelbare indtryk den politiske de bat efterlader, er, at unge vælger langsomt, urealistisk og-derfor-selvoptaget i stedet for at tage deres samfundsansvar på sig og hurtigt vælge et fag/uddannelse, der er brug for på offentlige og private arbejdspladser. Efter den nuværende politiske dagsorden betyder det, at unge skal vælge at kva lificere sig til jobs i fx sundhedssektoren og IT-branchen frem for at satse på at blive me diestjerner eller filosoffer. Og frem for alt at unge skal vælge, påbegynde og gennemføre en uddannelse straks efter en afsluttet ungdomsuddannelse. Ungdomskategorien er således en, der knytter sig store arbejdsmæssige forhåbninger til i den brede offentlige debat. I debatten om unge og arbejdsliv kommer unge ofte til at fremstå som en særlig og entydig størrelse: "Unge i dag ønsker ikke at binde sig, at have et rutinepræget arbejde, men ønsker personlig udvikling, at være kreative og frie i arbejdslivet É" Der er tre indlysende spørgsmål til denne frem stilling af koblingen mellem unge og ar bejdsliv: -Er disse karakteristika særlige for unge? -I hvilken grad gælder disse karakteristika gælder alle, som aldersmæssigt befi nder sig i kategorien ung? -Er problematiseringen og bekymringen om unges arbejdsliv et nyt fænomen, eller har politikere og planlæggere altid haft den slags bekymringer, uafhængigt af små ungdomsårgange og store årgange i pensionsalderen? Dette temanummer af arbejdsliv undersøger de to sidste af disse spørgsmål, og giver des uden forskellige bud på, hvordan unge selv oplever deres nuværende eller fremtidige arbejdsliv. Temanummeret lægger ud med Ida Juuls artikel, der i et historisk perspektiv undersøger, hvordan der politisk er blevet tænkt og planlagt om unges indtræden på arbejdsmarkedet. Juul koncentrerer sig om de seneste tre generationer af unge, som har gjort deres erfaringer i erhvervsuddannelsessystemet i det, man kunne kalde den modernistiske guldalder indenfor uddannelses- og arbejdsmarkedspolitikken. Juuls analyse vi ser bla., at valget af en erhvervsuddannel se— på trods af politiske ønsker om at sikre re krutteringen af unge hertil-ikke er så ind lysende for unge i dag eller for tredive år siden, som det var umiddelbart efter 2. ver denskrig. Sofie Birch undersøger i temaets næste artikel, hvilke aspirationer og bevæggrunde en anden gruppe af unge har, nem lig de, som i dag søger fodfæste i den
Strukturreformens konsekvenser for ledere og medarbejdere
Authors: Hagedorn-Rasmussen Peter , Højland Jeppe , Pedersen John Storm
Published: October 2018

Artiklen sætter fokus på de udfordringer strukturreformen stiller ledere og medarbejdere i offentlige driftsinstitutioner overfor. Der tages afsæt i strukturreformens intentioner om at skabe bedre og billigere løsninger. I artiklen præsenteres to scenarier for udviklingen af offentlige institutioner. Scenarierne implicerer både krav og muligheder for ledere og medarbejdere, som bliver be lyst gennem tre cases. Desuden belyses hvordan ledere og medarbejdere kan forme udviklingsretningen. Konklusionen peger på, at ledere og medarbejdere kan få større indfl ydelse på ud viklingsprocesserne end det er tilfældet i dag.
Rejsen gennem ingenmandsland — eller kunsten at være (mellem)leder i forbindelse med organisatorisk transition1
Authors: Skovgaard Thomas
Published: October 2018

I det, som er blevet kaldt Strukturreformens anden bølge, der ruller fra 2007, tages der for alvor livtag med den konkrete håndtering af reformens krav om bedre, billigere og mere gennemskuelig offentlig opgaveløsning (Pedersen 2004). Hvor hurtigt, hvor godt og hvordan denne proces kommer fra start afhænger meget af den måde offentligt ansatte og deres nærmeste ledere får afsluttet den 'gamle verden', skabt mening om den nye og udstukket veje for fremtiden. På den baggrund er artiklens fokus en bestemt relation, nemlig den mellem medarbejdere og de nærmeste ledere i en bestemt fase af en omfattende organisatorisk forandringsproces, nemlig transition. Med udgangspunkt i såvel forsknings- som mere populærvidenskabelig litteratur samt den mængde af udredningsmateriale mv., der udgives af eksempelvis Kommunernes Landsforening (KL), vil det blive belyst, hvordan netop denne relation i netop denne fase kan fremme eller hæmme Strukturreformens videre forløb.
Historiefusioner under strukturreformen
Authors: Goldschmidt Lars , Kirkeby Ole Fogh , Goldschmidt Lars , Kirkeby Ole Fogh
Published: October 2018

Vedtagelsen af strukturreformen var startskuddet til danmarkshistoriens stør ste fu sionsproces, en veritabel fl odbøl ge af fusioner. Mere end tusind organisatio ner er in volverede i skabelsen af de nye stats lige, re gionale og kommunale organisa tioner. For centralforvaltningerne og institutionerne betyder det, at flere tusinde orga nisatoriske enheder skal arbejde sammen i nye relationer. Relationer, der er bestemt ud fra en blanding af funktionelle og poli ti ske hensyn, men som, uanset hvordan de er opstået, og hvor underlige de ser ud, nu skal bringes til at fungere. Vi er ikke i tvivl om, at det kan lade sig gøre på måder, der vil kunne begejstre såvel borgere som med ar bejdere. Vi er på den anden side heller ikke i tvivl om, at det kræver en kontekst føl som, modig og lærevillig deltagelse i fusionsimplementeringerne af såvel ledere som med arbejdere.
Stress-en guds gave eller et satanisk mesterværk?
Authors: Redaktionen -
Published: October 2018

Stress-en guds gave eller et satanisk mesterværk? S tress er en biologisk mekanisme, som gør os i stand til i særligt truende situationer at yde det ypperste-ofte mere end vi troede, vi kunne-enten i form af at tage kampen op mod truslen eller ved at få benene på nakken og bringe os væk fra truslen. Det er guds gave. En omfattende medicinsk forskning har vist, at hvis denne ekstraordi nære parathed fortsætter i længere tid, bliver man syg, og i sidste ende kan man dø af det. Men udover at være en biologisk me kanisme er stress også et samfundsmæssigt fænomen. Der er i dag 8-12 % af den arbejdende befolkning, som i spørgeskemaundersøgelser oplyser, at de ofte eller meget ofte er stressede på arbejdet, og tallet er sti gende. Debatten i medierne om stress i ar bejdslivet, hvad der forårsager stress, og hvad der kan og bør gøres, lader imidlertid antyde, at problemet er endnu mere om fattende og udbredt. Der er fx et efterhån den uoverskueligt marked for tilbud til virksomheder og til enkeltpersoner, der kan afhjælpe eller endda forebygge netop deres stressproblem. Måske er stress den pris, vi må betale for at have både så megen velstand og så berigende et arbejdsliv, som det moderne samfund tilbyder (en stor del af) os. Måske er stress et led i en diabolsk handel; en handel hvor vi ikke helt har fået læst kontrakten. Set i et arbejdslivsperspektiv er behovet ikke at få sat stress på dagsordenen. Der er den allerede. Det, der er behov for, og som det er vores ambition at dette tidsskrift kan bidrage til, er en nuancering af den viden vi allerede har og frem for alt en integration af de meget forskellige tilgange og forståelser, der tegner stressdebatten. I Tage Søndergård Kristensens kronik i det te nummer af tidsskriftet peger han net-op på, at der er mange og ofte konkurrerende stressparadigmer, og at de ikke peger i retning af en mere entydig forståelse af, hvad arbejdsbetinget stress er, og hvordan det kan forebygges. De repræsenterer i højere grad forskellige aktørers udgangspunkter for at positionere sig som dem, der har den rigtige forståelse. De mange stressparadigmer er blevet et samfundsmæssigt vilkår— forbandelse eller velsignelse-og der kan hen tes brugbar viden i de fleste af paradigmerne. Det bestræber vi os på at illustrere med artiklerne i dette nummer af tidsskriftet. Om vi så dermed bidrager til en mere samlet forståelse af problemet stress er et åbent spørgsmål. Det er dog tvivlsomt at dette nummer kan skabe et sådant overblik, idet samlingen af artikler tydeligt illustrerer, at det internationale forskningsfelt omkring stress er så overvældende stort, at det er vanskeligt blot at få overblik over forskningen i en enkelt risikofaktors betydning for et enkelt stresssymptom (fx betydning af støj for udvikling af forhøjelse af stresshormonet cortisol). Og det er blot en lille brik i et af paradigmerne.
Hvad kan teknologistudier sige arbejdslivsstudier?
Authors: Buch Anders
Published: October 2018

Hvad kan teknologistudier sige
Tratamento da pitiose cutânea equina com acetato de triancinolona e iodeto de potássio: relato de casos
Authors: Lemos Gabriela Bravim , Petrucci Laura B.D.V , Vieira Veronica , Di Filippo Paula Alessandra
Published: October 2018

Apesar da existência de inúmeras propostas de tratamento para a pitiose cutânea equina, ainda se faz necessária a descoberta e o estudo de novos protocolos terapêuticos. O objetivo deste estudo foi avaliar a eficácia do tratamento da pitiose cutânea equina com o uso do acetato de triancinolona, 50 mg/animal, por via intramuscular (IM), a cada sete dias, em um total de três aplicações, associado ao iodeto de potássio, 10 g/animal, via oral (VO), a cada 24 horas (SID), por 15 dias. Os cinco animais possuíam escore corporal 4 e idade entre 4 meses e 10 anos, sendo quatro fêmeas e um macho castrado. A confirmação do diagnóstico da pitiose foi realizada com exame clínico e histopatologia. Os animais apresentavam lesões únicas. Todas possuíam de 30 a 60 dias de evolução. O tratamento resultou em melhora clínica completa, com remissão macroscópica das lesões, sem a necessidade de exérese cirúrgica, podendo ser considerado como uma boa alternativa no tratamento de pitiose equina.
The osteopathic medicine game: New strategies for winning
Authors: Meyer Christopher T.
Published: October 2018

The recruitment and retention of osteopathic medical students by osteopathic medical institutions is arguably the most important priority facing the profession today. Residencies accredited by the Accreditation Council on Graduate Medical Education are now the major competitors for osteopathic medical students; osteopathic residency graduates are readily accepted at most hospitals; and osteopathic medical faculty are regularly appointed to university and government positions. As a result, many osteopathic medical institutions are having difficulty in filling their training programs and recruiting faculty and medical staff physicians. These recruitment problems can be resolved by the development of graduate medical education (GME) programs that are competitive with their allopathic GME counterparts, but hospitals and colleges must do so by developing a new approach to osteopathic GME. Osteopathic GME must sell academic quality by developing a university-like environment in the hospitals conducting training programs. Osteopathic training hospitals should consider requiring their directors of medical education to develop strategic plans for GME which result in the development of competitive programs.
Clinical practice guidelines: A review
Authors: Hayes Oliver W.
Published: October 2018

The development of clinical practice guidelines has spread from utilization review agencies to physician specialty societies, federal agencies, managed care organizations, and academic health centers as their usefulness in accomplishing the goals of healthcare reform become clear. The author reviews the mounting evidence that variation in the practice of medicine suggests that patients in some areas are not receiving all needed services, while others are receiving unnecessary services. He explores the implications of practice guidelines for improving the quality of care while controlling cost. Practice guidelines are defined and distinguished from medical review criteria. The author explores the challenges in governance, funding, and guideline development and communication that will have to be overcome to establish the credibility of practice guidelines. Finally, he addresses the opportunities for the osteopathic medical profession to establish its uniqueness in this setting.