bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Establishing and Consolidating a Research Field
Authors: Bertozzi Eugenio
Published: April 2019

This paper retraces the biography of a milestone instrument in the history of physics—the cloud chamber—introduced by Charles Thomson Rees Wilson in 1911 and vastly adopted in successive studies on particle physics. It offers a comprehensive reading where the development of the instrument is kept in tight connection with the knowledge of microphysics from the late nineteenth century to the 1960s: it shows how the inception of the Wilson instrument of 1911, even in its smallest constructive details, can be seen as strongly influenced by the physics discoveries through the nineteenth and the beginning of the twentieth centuries. The confirmation of preliminary observations obtained with early versions of the cloud chamber drove, as in the case of the positron, further evolutions of the instrument into a “golden age” of the apparatus within particle physics research. The “sunset” will see the attempt to overcome the limitations of a fully developed apparatus by flexibly intervening in the geometry of the experiment, moving it up to the mountains or at different distances from the particle accelerator by stressing at maximum, and then exhausting, the generation of new knowledge from it. In doing so, the paper brings into light original aspects not yet explored in historical studies on the cloud chamber, such as Wilson’s contribution to the field after 1911.
“The Lucky Start Toward Today’s Cosmology”? Serendipity, the “Big Bang” Theory, and the Science of Radio Noise in Cold War America
Authors: Oliver Kendrick
Published: April 2019

The discovery of cosmic microwave background radiation—an inflection point in postwar cosmology—has not lacked chroniclers, but few have drawn deeply upon the available archival record. Many accounts emphasize the serendipitous manner in which the radiation was detected. This article redefines the relative contributions of luck, skill, and circumstance to the discovery by thickening the contexts in which it occurred. In its emphasis upon the material conditions of scientific enquiry, the development of technical expertise, and the permeability of disciplinary boundaries, the article situates the discovery in the sort of explanatory context more familiar from histories of Cold War nuclear and electronics research, where funds flowed freely across a broad front of institutions and subject fields, underwriting innovation and exchange, and incentivizing the instrumentalization of basic knowledge to address real world problems—in this case, microwave radio noise. It was not research to resolve the “big-bang”/“steady-state” controversy that pulled the radiation within range of detection, but a protean technoscientific program to improve signal-to-noise ratios. The accumulation of proficiency in microwave communications at Bell Laboratories, where the radiation was detected, was as significant to the breakthrough as the expertise in theoretical astrophysics available at Princeton, where the Bell Labs measurements were linked to the “big bang.” Princeton physicists, led by Robert Dicke, had already embarked on their own independent effort to detect the radiation, but evidence suggests they may not have succeeded absent the instrumental contributions made by Bell Labs.
Composing Film Music in Theory and Practice: Honegger's Contributions to Les misérables and Rapt
Authors: Sprout Leslie
Published: April 2019

Arthur Honegger composed his first sound film scores in 1933–34. For Les misérables, Raymond Bernard, who was under contract at Pathé-Natan to direct big-budget theatrical films that would compete with Paramount's French-language productions, expected Honegger to provide intermittent orchestral underscoring for already filmed sequences that privileged dialogue over music. For Rapt, the musically trained Dimitri Kirsanoff used independent financing to collaborate from the start with Honegger and Arthur Hoérée on what the director called “a hybrid form … in which music, image, and dialogue work together.” The innovative electroacoustic and sound editing techniques in the soundtrack for Rapt have, I argue, overshadowed the strikingly reciprocal relationship between the soundtrack's more conventional instrumental underscoring and the images on screen. Honegger theorized in 1931 that, in sound film, music's “autonomy” would free it from the burden of mimesis. Instead, the images on screen would teach listeners about music's abstract “reality.” In practice, however, in Rapt, mimetic music and musicalized sound effects bridge the gap between aesthetic goals of hybridity and practical demands for intelligible dialogue. My analysis of the abduction, washhouse, storm, and dream sequences in Rapt demonstrates that a successful hybrid of sound and image ultimately has the potential not just to use images to pin down music's elusive “reality,” but also to use music's mimetic possibilities to influence our reading of ambiguous imagery. It also shows that music does not need to be in itself groundbreaking in order to contribute to groundbreaking innovations in sound film.
Tiriamųjų mokėjimų formavimas
Authors: Bernotas Vytautas
Published: April 2019

Tiriamųjų mokėjimų formavimas – tai mokinių ieškomosios, kūrybinės veiklos organizavimo būdas savarankiškai spręsti praktines naujų žinių įgijimo problemas. Straipsnyje į tiriamųjų mokėjimų formavimą pažvelgiama istoriniu aspektu. Pristatomos J.A. Komenskio, Jean-Jacques Rousseau, Johno Dewey ir kitų pedagogikos klasikų mintys apie tiriamųjų mokėjimų formavimą. Pažymima, kad dauguma šių minčių neprarado svarbos ir dabartinėse mokyklose. Pabrėžiant, kad sėkmingai spręsti tiriamųjų mokėjimų formavimo problemą galima tik tada, kai mokiniai turi žinių poreikį, yra įvaldę mokslinio tyrimo metodus, moka kelti įvairias problemas ir sugeba rasti optimalius jų sprendimo būdus, pateikiama metodika, kaip to pasiekti. Aptariami tiriamųjų mokėjimų formavimo proceso etapai, parodoma kiekvieno jų specifika. Taip pat straipsnyje parodomos tiriamųjų mokėjimų formavimo galimybės tiek pamokinės, tiek nepamokinės veiklos metu. Konstatuojama, kad mokiniai galės sėkmingai formuoti tiriamuosius gebėjimus, kai šis darbas bus integruojamas su visu mokymo procesu, įvairių dalykų pamokomis, mokinių namų darbais, nepamokine, kraštotyros ir kitų būrelių, mokinių organizacijų, mokyklos bibliotekos ir kitokia veikla, kai jį dirbs ne vienas ar keli mokytojai, o visas pedagogų kolektyvas, kai šis darbas bus gerai koordinuojamas.
VU pedagogikos katedros ryšiai su kitų šalių aukštosiomis mokyklomis
Authors: Vaitkevičius Juozas
Published: April 2019

Aprašomi VU pedagogikos katedros ryšiai su užsienio pedagogikos mokslo centrais ir mokslininkais, paįvairinę ir praturtinę katedros narių pedagoginę bei mokslinę patirtį, pagyvino kasdienį mūsų darbą. O tai padeda pertvarkant katedros darbą atgimstančioje Lietuvoje, persitvarkančiame Vilniaus universitete.
Mokytojo problema Lietuvoje (1918-1940)
Authors: Karčiauskienė Magdalena
Published: April 2019

1918 m. susikūrusi Lietuvos Respublika susidūrė su Pirmojo pasaulinio karo metais visiškai sunykusia švietimo sistema. Mokyklų buvo mažai, materialinė jų bazė buvo itin skurdi. Mokyklų tinklo plėtimas, esamų mokyklų tobulinimas siekiant kad jos atitiktų laikmečio poreikius, buvo pagrindinis Lietuvos švietimo sistemos reformavimo uždavinys. Viena pagrindinių sėkmingos mokyklų reformos sąlygų – profesionalių, savo darbui atsidavusių mokytojų rengimas ir kvalifikacijos kėlimas. Ypač tai buvo aktualu pirmaisiais nepriklausomos Lietuvos metais, tačiau ir vėliau šis klausimas išliko gana opus. Straipsnyje analizuojama mokytojų rengimo ir kvalifikacijos kėlimo sistema 1918 - 1940 m. Apžvelgiama mokytojus rengusių institucijų (mokytojų kursų, mokytojų seminarijų, pedagoginio instituto) veikla, aptariamos jų mokymo programos. Taip pat aptariami mokytojų atrankos, kvalifikacijos, atlyginimo ir kiti klausimai. Išryškinami sunkumai su kuriais susidūrė tiek visa švietimo sistema, tiek atskiri mokytojai. Daugiausiai dėmesio straipsnyje skiriama pradinių mokyklų mokytojams, kiek mažiau aptariamas vidurinių mokyklų mokytojų klausimas.
Užklasinis darbinis mokymas (1947-1989)
Authors: Širiakovienė Asta
Published: April 2019

Pasibaigus Antrajam pasauliniam karui, vidurinėse mokyklose darbai nebuvo dėstomi, tačiau pamažu pradėtas organizuoti užklasinis darbinis mokymas: jaunųjų sodininkų, “darbščiųjų rankų”, jaunųjų technikų būreliai. Užklasinė veikla dar didesnį pagreitį įgavo kai 1954-1955 m. rankų darbai vėl buvo įtraukti į mokyklų mokymo planą. Straipsnyje plačiausiai aptariama techninių būrelių veikla. Čia nemažai dėmesio skiriama užklasinės jaunųjų technikų būrelių veiklos reglamentavimui, atsispindinčiam LTSR Ministrų tarybos, LTSR Švietimo ministerijos ir kt. potvarkiuose. Taip pat pristatomos įvairios jaunųjų technikų kūrybos regioninės ir respublikinės parodos. Straipsnyje analizuojamos ir užklasinei darbinei veiklai kylančios problemos: negausus įsitraukimas į naujų būrelių veiklą, motyvacijos stoka, nepakankama materialinė bazė, būrelių vadovų pasirengimas ir t.t.
Krikščioniškojo dorovinio idealo ugdomoji reikšmė
Authors: Dzenuškaitė Stasė
Published: April 2019

Asmenybės tapsmui ypač reikšmingas yra dorovinis idealas, kurio turinį sudaro vaizdiniai apie dorovinį tikslą, apie tobulą žmogų, jo gyvenimo prasmę. Žmogaus sąmonėje dorovinis idealas kristalizuojasi kaip vientisas vaizdinys apie žmogaus gyvenimo kryptį, ir turinį, apie žmogaus vietą ir paskirtį gyvenime. Kyla klausimai, koks turėtų būti žmogaus gyvenimo tikslas, koks turėtų būti tobulas žmogus, kokiomis dorovinėmis savybėmis jis turėtų pasižymėti, kokie turėtų būti jo santykiai su kitais žmonėmis, su artimiausia ir tolimiausia aplinka, su medžiaginėmis ir dvasinėmis vertybėmis, su pačiu savimi? Atsakymus į šiuos klausimus gali pateikti krikščionybė ir krikščioniškasis ugdymas. Straipsnyje remiantis literatūros analize ir pedagogine praktika išgryninami svarbiausi krikščioniškojo dorovinio idealo, kurio pagrindą sudaro Dievo ir artimo meilė, komponentai, analizuojama jų raiška, aptariama įtaka asmenybės brandai, nagrinėjamos formavimosi prielaidos ir sąlygos. Pabrėžiama, kad ypač daug įtakos dorovinio idealo formavimuisi turi mokytojo asmenybė, jo krikščioniškoji pasaulėžiūra ir jos atspindžiai kasdieniame elgesyje. Mokytojas, siekiantis sužavėti mokinius aukštais doroviniai idealais, pirmiausiai pats turi būti pavyzdys.
Žmogus – socialinio ugdymo objektas ir subjektas (istorinė interpretacija)
Authors: Vaitkevičius Juozas
Published: April 2019

Žmogaus, visuomenės gyvenimas yra ne būtis, o procesas, nuolat kintantis, besirutuliojantis, nepastovus. Tad spręsti kultūros, asmenybės raidos problemas tegalima žmonijos istorijos proceso raidoje. Istorinis požiūris įgalina atskleisti žmogaus vaidmenį visuomenės gyvenime ir paties žmogaus, jo asmenybės raidą. Kartu geriau atsiskleidžia ir įvairių teorijų apie žmogų, jo prigimtį, jo ryšius su visuomene ir kt. pagrįstumas, taip pat dabartinių problemų, susijusių su žmogaus, visuomenės raida, sprendimų keliai ir būdai. Straipsnyje analizuojama požiūris į žmogų ir jo santykį su visuomene ir kultūra Antikos, Viduramžių, Renesanso epochose, pristatomos pagrindinės šių epochų pedagoginės idėjos. Pažymint, kad žmogaus, jo esmės supratimą gamtos ir kultūros fone naujai nušvietė I. Kantas, G.W. F. Hėgelis, L. Feurbachas, daugiau dėmesio skiriama šių vokiečių klasikinės filosofijos atstovų minties analizei. Taip pat pateikiamos pagrindinės intuityviosios filosofijos (A. Bergsonas ir kt.), fenomenologinės filosofijos (E. Husserlis ir kt.), psichoanalizės (E. Frommas ir kt.), pragmatinės filosofijos (W. James, J. Dewey), marksistinės filosofijos įžvalgos.
Universitetų reforma: save ugdančios organizacijos koncepcija ir jos realizavimo reikšmė
Authors: Jucevičienė Palmira
Published: April 2019

Dvidešimtojo amžiaus antroji pusė į pasaulio aukštojo mokslo istoriją įeis kaip intensyvių reformų laikas. Pagrindine aukštojo mokslo modernizavimo prielaida tapo postindustrinė aplinka. Straipsnyje aptariami pagrindiniai aukštojo mokslo modernizacijos principai ir svarbiausi modernaus universiteto bruožai. Universitetų modernizacija aptariama organizaciniame kontekste. Šio proceso supratimui praverstų švietimo orgzanizacijų teorija Pateikiama švietimo orgzanizacijos teorijos pagrindinė idėja ir apibrėžimas. Atliekamam tyrimui pasirinktas Kauno technologijos universiteto Administravimo fakultetas – nauja, intensyviai besivystanti, struktūra. šis fakultetas buvo pasmnktas siekiant gauti pirminį apyttikrį Lietuvos šiuolaikinės akademinės struktūros, kaip save ugdančios organizacijos kokybinį vaizdą. Paskutiniame skirsnyje pateikiami fakultete atlikto tyrimo rezultatai.
Dvasingumas ir meilė
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Kas jis – žmogaus dvasingumas? - klausia ne vienas filosofas, psichologas, pedagogas, menininkas ar kitos srities atstovas. Straipsnyje pateikiami įvairūs požiūriai į meilę ir dvasingumą – V. Franklio logoterapinė samprata bei Lietuvių autorių idėjos. Detaliau analizuojama S. Ylos ir P. Maldeikio samprata. Katalikiška meilės ir dvasingumo samprata gyviausiai išreiškiama K. Wojtylos darbuose. Paskutinėje straipsnio dalyje prieinama prie išvados, jog aptartų autorių meilės samprata sudarys pamatą tolesniems meilės tyrinėjimams.
Paauglių mokėjimo vertinti elgesį ypatumai
Authors: Martišauskienė Eivyda
Published: April 2019

Mokėjimai vertinti elgesį – sudėtingas fenomenas. Pirmiausia jis remiasi mokėjimais verlinti atskirus poelgius, atspindinčius elgesio vertinimo ypatumus ir jų taikymo įvairiose situacijose būdus. Mokėjimai vertinti elgesį yra integralinė ir dinamiška asmenybės savybė, kurią išreiškia mokėjimai konstatuoti patį poelgio faktą, mokėjimai apibūdinti situaciją, kurioje poelgis kilo, mokėjimai doroviškai vertinti kitų poelgius, ir mokėjimai doroviškai vertinti savo poelgius. Siekiant nustatyti šių mokėjimų susiformavimo lygį ir ypatumus, pagal specialiai sudarytą metodiką buvo atliktas tyrimas, kuriame dalyvavo daugiau kaip 800 V-IX klasių mokinių. Rezultatai atskleidė, jog daugelio mokinių mokėjimų lygis yra nepakankamas. Labiausiai išvystytas gebėjimas konstatuoti patį poelgio faktą, o mažiausiai išvystytas gebėjimas doroviškai vertinti savo elgesį.
Mokyklos vadovų kvalifikacijų kokybės tobulinimas
Authors: Arbatauskas Artūras
Published: April 2019

Viena iš mokyklos vadovų kvalifikacijos kėlimo problemų yra „perkėlimo problema”. Teigiamas perkėlimas nurodo, kokiu laipsniu tai, kas įgyjama mokymosi metu, efektyviai pritaikoma sugrįžus į darbą. Mokyklų vadovai ir įvairių lygių švietimo administratoriai vis labiau ir labiau nusivilia dėl kvalifikacijos tobulinimo kursų, kurie negarantuoja teigiamų poslinkių mokyklose. Tokiai problemai spręsti ir buvo sumanytas šis taikomojo pobūdžio tyrimas, kurio tikslas – nustatyti, kokie mokyklų vadovų kvalifikacijos tobulinimo kursai ir kaip gali padidinti teigiamo perkėlimo efektą. Kvalifikacijos kėlimo kursų efektyvumo įvertinimas yra gana problemiškas dėl įvertinimo tradicijų stokos, dėl to, kad kursus ir jų rezultatus praktikoje jungia gana komplikuota priežasčių ir pasekmių grandinė, ir dėl to, kad kursų efektas dažnai yra ilgai bręstantis ir nelinijinis. Atsižvelgiant į šias problemas, tyrimui naudojamas sistemiškas kursų įvertinimo modelis, leidžiantis analizuoti situaciją skirtingu metu – pries kursus, jų metu ir po jų, nuosekliai analizuojantis galimų priežasčių ir pasekmių grandinę.
Kaimo mokytojų vertybinės orientacijos
Authors: Stančikaitė Regina
Published: April 2019

Straipsnyje pristatomas tyrimas, kurio tikslas – ištirti profesijos mokytojų, dirbančių įvairių pakopų žemės ūkio mokyklose, ir LŽŪA trečio kurso studentų, pasirinkusių profesijos mokytojo specializaciją, vertybinių orientacijų struktūrą, rasti bendrus dėsningumus. Abiejų tiriamųjų grupių terminalinių vertybių analizė parodė, kad dominuoja materialiosios vertybės, hierarchijos viršūnėje - sveikata ir laimingas šeimyninis gyvenimas. Postmaterialiosios arba savęs aktualizavimo vertybės atsiduria hierarchijos apačioje. Profesijos mokytojų instrumentinių vertybių struktūroje saviraiškos vertybės užima šiek tiek aukštesnę vietą nei konformistinės. Ši tiriamųjų grupė atiduoda pirmenybę tokioms instrumentinėms vertybėms kaip išprūsimas, racionalumas, jautrumas, nepriklausomybė. Tuo tarpu studentų grupėje dominuoja racionalumas, jautrumas, savikontrolė, pakantumas. Gautus rezultatus galima aiškinti tuo, kad tiriamiesiems būdinga socialinė apatija, konformistinis, pasyvus prisitaikymas prie aplinkybių, užsisklendimas siaurame šeimos rate. Instrumentinių vertybių analizė teikia vilčių, kad inteligentijos atstovams kaime būdingas nedidelis poslinkis aktyvumo, saviraiškos link. Ugdymo sistemoje turėtų būti skiriama daugiau dėmesio saviraiškos ir savęs aktualizavimo vertybių formavimui, nes to reikalauja šiandieninė sudėtinga socialinė-ekonominė situacija.
Vaikų auklėjimas mokykloje: socialinis-pedagoginis aspektas
Authors: Juodaitytė Audronė
Published: April 2019

Lietuvos bendrojo lavinimo mokyklų bendrosios programos yra orientuotos į tokią mokyklą, kurioje mokytojai pasirengę ieškoti atsakymo į klausimą: kaip per bendrųjų ir integruotų dalykų kursus galima sudaryti sąlygas vaiko socialinei kultūrinei raidai. Mokytojams pateikiama nauja edukologinė samprata - „gyvenimas mokykloje". Nurodoma, kad ji atspindi visuminį požiūrį į vaiką, jo raidą ir į mokyklą kaip į socialinę kultūrinę aplinką. Ši samprata apima labai plačią išorinių ir vidinių mokyklos veiklos sąlygų sistemą, sintezuoja savyje naują ugdymo tikslų, turinio, būdų traktuotę, jų vienovės principus, atskleidžia, jog per „gyvenimą mokykloje” galima įprasminti ugdymą kaip vieną iš svarbiausių žmogaus tobulinimo būdų. Mokyklos gyvenimo ir joje vykstančio ugdymo sąsajos grindžiamos vaiko socialinės raidos galimybėmis. Šių ryšių suvokimas ir supratimas iš mokytojo reikalauja esminių ugdymo proceso ir socialinės aplinkos kontekstų nusimanymo. Mokyklai ypač pavojingas dalinis, atskirų ir siaurų uždavinių sprendimas ir aplinka, kurioje negalima ugdyti savarankiško ir kūrybingo žmogaus. Tyrimo, atlikto 1991-94 m.m., rezultatai rodo, jog vaiko socialinės adaptacijos galimybės yra ignoruojamos, dažnai įvyksta atotrūkis tarp ugdymo, kaip vientiso sociokultūrinio vyksmo, ir vaiko socializacijos reiškinių. Ypač pereinamaisiais laikotarpiais. Šiais laikotarpiaisi vaikų žinios ir įgūdžiai pablogėja, jie ima nepasitikėti savimi ir mokytojais. Vaikų socialinio gyvenimo paisymas ir dėmesys jiems mokykloje kaip socialinei bendruomenei turi atsispindėti kiekvienos klasės ugdymo tiksluose, turinyje ir būduose.
Pedagogų parengtis atlikti socialinius vaidmenis
Authors: Malinauskas Romualdas
Published: April 2019

Lietuvos švietimo reformos sąlygomis mokyklos laukia profesionalių, pasirengusių bendrauti ir bendradarbiauti mokytojų. Kuriant Lietuvoje mokymo sistemą, būtina ugdyti mokytojo poreikį nuolat mokytis ir įkvėpti kitus. Šiame straipsnyje analizuojama, kokius socialinius (profesinius) vaidmenis tobulai atlikti yra svarbiausia. Parengti pedagogą šių laikų visuomenei yra naujas ir sudėtingas uždavinys. Taip pat labai svarbūs ne egoistiniai, o altruistiniai jo socialinio aktyvumo motyvai. Tyrimo objektas – pedagogų parengtis atlikti socialinius vaidmenis. Darbo tikslas -atskleisti pedagogq parengties atlikti socialinius vaidmenis ypatumus.
Kalbinė aplinka – universiteto kultūros dalis ir edukacinis veiksnys
Authors: Celiešienė Vilija
Published: April 2019

Universitetas yra mikroaplinka, kurioje sąveikauja ir veikia tiek dėstytojai, tiek studentai. Jis yra ir kultūrinė aplinka - vieta, kurioje galioja tam tikros elgesio taisyklės, esti savi papročiai ir tradicijos, padedančios išlaikyti savitumą ir pastovumą keičiantis jos nariams, o naujai atėjusiems – greičiau pasijusti šios organizacijos nariais. Individo su savomis nuostatomis bei vertybėmis integravimasis į konkrečią aplinką yra sudėtingas procesas, turintis įtakos ir asmenybei, ir aplinkai – tai asmenybės ir aplinkos sąveika. Kalbinė universiteto aplinka ne tik ugdo studentų kalbą, specialybės kalbos kultūrą, bet ir turi įtakos ugdant studento asmenybę, tobulinant jo intelektą, lavinant dvasinę kultūrą; be to, tinkamai suformuota kalbinė aplinka talkina studentams teisingai suvokti informaciją, geriau įsiminti specialybės žinias.
Mokinių kūrybingumas kaip svarbi pedagoginė problema
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Šio straipsnio tikslas bandyti atskleisti mokinių kūrybingumo svarbą, ištakas bei ryškesnes pedagogines jo ugdymo prielaidas. Straipsnis grindžiamas mokslinės literatūros analize, vyresniųjų paauglių kūrybingumo tyrimu bei pedagogine patirtimi. Pedagoginiu aspektu svarbi tiek filosofinė, tiek psichologinė kūrybingumo samprata. Apibendrintai dichotominį kūrybingumo pobūdį galėtume nusakyti taip: savęs ir pasaulio tobulinimo link. Šios abi kryptys tarpusavyje susijusios, bet pedagoginiu požiūriu tikslinga jas skirti, kad būtų galima išsamiau aptarti ugdymo galimybes.
Gabiųjų mokymo problema pedagogikoje
Authors: Dukynaitė Rita
Published: April 2019

Nuo Platono laikų buvo mąstoma apie gabių vaikų mokymo ypatumus ir sąlygas. Pasaulyje įkurtos gabių vaikų asociacijos, draugijos, tarybos, išleista specialių įstatymų ir poįstatyminių aktų, veikia įvairios paramos programos. Valstybėse, kurios rūpinasi savo gabiaisiais, galioja nuostata, kad būtina steigti specialias mokyklas ar klases, tačiau negalima palikti tokių vaikų be dėmesio jų intelektualinei raidai. Straipsnyje analizuojama gabiųjų vaikų mokymo problema. Pateikiama įvairių šalių literatūros apie mokytojų darbą su gabiais vaikais ir specialų pasirengimą tokiam darbui apžvalga. Pabrėžiama, jog mokymo programose, vadovėliuose turi atsirasti alternatyvių būdų tobulinti talentingą vaiką.
Apie mąstymą mokant
Authors: Sirtautas Vytautas
Published: April 2019

Kalbos mokymo didaktikoje dažniausiai akcentuojama atmintis, kaip išmokimo pamatas. Dabar keliama problema, kaip lavinti mąstymą. Todėl mąstymo ugdymas – daugelio edukologų nagrinėjama tema. Jam kalbos ugdymo struktūroje pradedama suteikti reikšminga vieta. Trumpa apžvalga ir mūsų patirtis rengiant vadovėliams su mąstymu susijusias užduotis leidžia daryti tokias išvadas. Bloga yra tai, jog įprasta mąstymo ugdymą laikyti itin sudėtingu procesu, dėl to mokytojams jis neatrodo patrauklus. Reikia turėti paprastas kalbos mokymo užduotis bei metodus, lavinančius mąstymą, suprantamus mokytojui.
Mokykimės kalbų kompiuteriu
Authors: Ramoškiene Aldona , Šernas Vytautas
Published: April 2019

Vienas iš svarbiausių Lietuvos uždavinių yra švietimo sistemos modernizavimas. Lietuvos žmonės turi būti išsilavinę ir pasirengę naudoti naujausias informacines technologijas, kad galėtų konkuruoti pasaulinėje rinkoje. Vienintelid būdas to pasiekti yra mokyti informacinių technologijų mokykloje. Lietuvoje kompiuteriai mokymo tikslams buvo pradėti naudoti nuo 1985 metų, kai dar nebuvo susiformavosi vientisa valstybinė politika mokyklų kompiuterizavimo klausimu ir tik 1990 metais, kai buvo įsteigtas Švietimo ir mokslo ministerijos Informatikos ir prognozių centras (IPC), buvo nupirkti pirmieji IBM kompiuteriai Lietuvos mokykloms. Dideli darbą Lietuvos mokyklų kompiuterizacijos srityje atliko 1991 metais pradėjęs savo veiklą mūsų šalyje Atviros Lietuvos fondas, kuris ALF nuo 1993 iki 1996 metų Lietuvos mokykloms kompiuterizuoti ir elektroniniams ryšiams plėsti skyrė daugiau kaip vieną milijoną dolerių. Straipsnyje daugiausiai dėmesio skiriama užsienio kalbų mokymosi naudojant kompiuterius problemoms. Šio straipsnio autorei teko dalyvauti konferencijoje su pranešimu „Kompiuterizuoto mokymo koncepcijos Lietuvoje ir užsienyje" ir pasidalyti mintimis apie dalyvavimą tarptautiniame seminare Europos šiuolaikinių kalbų centre Graco mieste (Austrijoje) 1996 m. vasario 20-25 d.
Pasauliečių mokytojų rengimo pradžia Lietuvoje
Authors: Minginas Jonas
Published: April 2019

Vilniaus mokytojų seminarija, įkurta Vilniaus vyskupo Igno Masalskio iniciatyva, gyvavusi vos penkerius metus, veikė sunkiomis ir prieštaringomis XVIII amžiaus aštuntojo dešimtmečio sąlygomis, tačiau turėjo reikšmingą tikslą -rengti parapinėms mokykloms mokytojus, kurie lavintų liaudies vaikus, šviestų gyventojus ir galėtų patarnauti bažnyčiai vadovaudami jos muzikinei daliai. Seminarijoje buvo parengta apie 150 mokytojų, bet apie jų veiklą mokyklose nėra likusių dokumentinių duomenų. Seminarijos veiklą sunkino tai, jog nebuvo mokymo planų, programų, vadovėlių: vadovautasi Edukacinės komisijos bei Vilniaus vyskupo Igno Masalskio parengtais nuostatais bei instrukcijomis. Mokytojų seminarija buvo komplektuojama neatsižvelgiant nei į amžiaus, nei i išsilavinimo cenzą, nei į luominę priklausomybę. Tai sunkino pedagoginį darbą. Nėra duomenų apie pedagoginės dėstytojų veiklos ir mokinių parengtumo kokybę. Mokytojų seminarijos uždarymą lėmė įtampa tarp Edukacinės komisijos ir Vilniaus vyskupo I. Masalskio.
Matematikos testų lygiagrečių variantų ekvivalentumo problema
Authors: Trakas Gediminas
Published: April 2019

Straipsnyje svarstomos Lietuvos mokyklose naudojamų objektyvių matematikos testų lygiagrečių variant ekvivalentiškumo problemos. Aptariami keturi skirtingi lygiagrečių testo variantų sudarymo būdai, taip pat analizuojami trys konkretūs testai, kurie jau buvo naudoti 1997-1998 m_ per bandomuosius matematikos brandos bei stojamuosius egzaminus_ Kartu pateikiamos kai kurios rekomendacijos, kaip sušvelninti testo variantų skirtumą, ir galimybės išvengti netinkamo testų variantų naudojimo egzaminų praktikoje.
Ugdymo mokslas ir praktika
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

„Ugdymo mokslas ir praktika” –tai savitas bei originalus visybiško ugdymo modelis, neturintis analogų edukologinėje literatūroje ir tinkantis ne tik esamiems ir būsimiems pedagogams, bet ir tėvams bei plačiajai visuomenei.
Būsimųjų muzikos mokytojų komunikaciniai mokėjimai
Authors: Aukštkalnytė Dėja
Published: April 2019

Straipsnyje iškeliama komunikacinių mokėjimų svarba pedagogo darbe. Taip pat pateikiamas muzikos mokytojų komunikacinių mokėjimų teorinis ir empirinis modelis, atskleidžiami būsimųjų muzikos mokytojų komunikacinių mokėjimų ypatumai.
Būsimųjų mokytojų bendrasis išprusimas kaip edukacinės diagnostikos objektas
Authors: Blinstrubas Artūras
Published: April 2019

Straipsnyje pristatomas empirinis-statistinis tyrimas, kuriuo siekiama parengti teorinį pagrindą Lietuvos sociokultūrines sąlygas atitinkančiam Jaunuolių ir jaunų suaugusiųjų bendrojo išprusimo testui. Pateikiama trumpa teorinė bendrojo išprusimo sampratos ir diagnostinės prasmės analizė. Tyrimo rezultatais parodomos būsimųjų mokytojų bendrojo išprusimo diagnostikos galimybės, analizuojamos sėkmingų studijų universitete prognozavimo galimybės ir perspektyvos.
Immanuelis Kantas kaip pedagogas
Authors: Šileikaitė Diana
Published: April 2019

Straipsnyje naudojant mokslinės literatūros ir istorinių šaltinių teorinės analizės metodą pristatoma garsaus XVlll a. vokiečių filosofo lmmanuelio Kanto (1724-1804), kaip pedagogo praktinė veikla. Atsižvelgiant į Kanto asmeninę patirtį pedagogikos teorijos ir praktikos srityje, didžiojo filosofo ir pedagogo gyvenimo kelyje akcentuojami du tyrimui svarbūs dalykai: Kanto kaip privataus pedagogo veikla (1747-1755) bei Kanto pedagoginė veikla Karaliaučiaus universitete (1755-1796). Pristatant Kanto pedagoginę veiklą Karaliaučiaus universitete nagrinėjami jo paskaitų organizavimo principai, mokymo metodai ir jo asmenybės poveikis studentams.
I-II klasių mokinių kūrybiškumo raiškos muzikinėje veikloje ypatumai
Authors: Girdzijauskienė Rūta
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiamas kūrybiškumo raiškos muzikinėje veikloje turinys, remiantis konkrečiais tyrimo duomenimis, analizuojami 1-11 klasių mokinių kūrybiškumo ypatumai mokiniams interpretuojant, komponuojant ir vertinant muziką. Taip pat aptariami muzikinėje kūrybinėje veikloje patiriami emociniai išgyvenimai, atskleidžiama kūrybiškumo priklausomybė nuo mokinių lyties ir amžiaus.
I-II klasių mokinių, turinčių kalbos sutrikimų, verbalinio kūrybiškumo raiška
Authors: Domeikienė Kristina
Published: April 2019

Straipsnyje per verbalinio kūrybiškumo sampratą atskleidžiamas verbalinio kūrybiškumo modelis. Verbalinio kūrybiškumo raiškomis laikant verbalinį iškalbingumą, originalumą ir lankstumą, atskleidžiami jaunesniojo mokyklinio amžiaus mokinių, turinčių kalbos sutrikimų, verbalinio kūrybiškumo ypatumai elgesio ir emociniu lygmeniu.
Mokyklos profilis ir gnostinis paauglių dvasinių santykių aspektas
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama gnostinių vertybių internalizacija kognityviu, emociniu vertinamuoju ir elgesio lygmenimis. Atskleidžiama, kaip įvairaus profilio mokyklų paaugliai renkasi vertybes, kokios ryškėja bendros tendencijos.
Diferencijuoto mokymo idėja reformuojamoje mokykloje
Authors: Bernotas Vytautas
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiama diferencijuoto mokymo samprata, uždaviniai, būklė ir problemos dabartinėje bendrojo lavinimo mokykloje. Nurodomi sunkumai, su kuriais susiduria mokytojai, organizuodami diferencijuotą ugdymą, ir pateikiami kai kurie siūlymai, kaip juos įveikti.
Narkomanijos samprata ir jos svarba prevencijai
Authors: Nazelskis Eugenijus
Published: April 2019

Lietuvoje pagrįstai reiškiamas susirūpinimas, kad narkomanija ypač plinta tarp jaunimo, moksleivijos. Pedagogai jaudinasi dėl kai kurių auklėtinių likimo. Iki šiol tokio rūpesčio neturėta. Dabar jiems kyla uždavinys gerai pažinti šį asocialų reiškinį. Be to, spartus narkomanijos plitimas verčia nuosekliai ieškoti ir jos populiarėjimo priežasčių. Iš čia atsiranda būtinybė kritiškai pažvelgti į stereotipus, gyvuojančius visuomenėje narkomanijos atžvilgiu, nešališkai pažiūrėti į tiesas, kurios gali atrodyti neliečiamos ir nepajudinamos. Straipsnyje grindžiama narkomanijos, kaip reiškinio, sampratos svarba vykdant jaunuomenėje prevencinį darbą.
Švietimo politikos centras
Authors: Želvys Rimantas
Published: April 2019

2001 metais prie Vilniaus universiteto Filosofijos fakulteto buvo įsteigtas ir rudens semestrą pradėjo veikti Švietimo politikos centras. Švietimo politikos centras turėtų bent iš dallies užpildyti esamą spragą, stebėdamas, tirdamas, analizuodamas ir vertindamas įvairius švietimo politikos aspektus.
Profesijos pedagogų lygiagretaus rengimo modelis
Authors: Adamonienė Rima
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiami profesijos pedagogų rengimo Europoje ir Lietuvoje modeliai. Konceptualiai įvertinamas profesijos pedagogų sisteminio pedagoginio pasirengimo būtinumas. Išanalizuotas lygiagretus profesijos pedagogų rengimas profesinio kryptingumo universitete, kur koncentriškai integruojama profesija ir pedagogika (psichologija).
Socialinio pedagogo veikla bendrojo lavinimo mokykloje
Authors: Buzaitytė-Kašalynienė Jolita
Published: April 2019

Straipsnyje remiantis Lietuvos miestų ir rajonų bendrojo lavinimo mokyklose dirbančių socialinių pedagogų ir socialinių darbuotojų apklausos rezultatais atskleidžiama socialinių pedagogų veiklos turinys ir ypatumai. Aptariamas mokyklos socialinių pedagogų socialinis-demografinis-profesinis portretas, jų darbo krūvis ir sąlygos, santykiai su mokyklos administracija ir mokytojais. Analizuojamos pagrindinės moksleivių problemos, kurias tenka spręsti socialiniams pedagogams, taip pat individualaus, grupės darbo su moksleiviais, jų tėvais, mokyklos administracija bei mokytojais užduotys, atskleidžiant užduočių svarbos ir atlikimo dažnio aspektus. Išryškinamos užduotys, per kurias socialiniai pedagogai vykdo jiems pavestas funkcijas. Aptariami socialinių pedagogų pasiūlymai siekiant gerinti veiklą ir socialinių pedagogų rengimo programoms.
Tarptautiniai lyginamieji tyrimai Latvijoje: rezultatai ir kryptys
Authors: Geske Andrejs , Grinfelds Andris , Kangro Andris
Published: April 2019

Šiame straipsnyje pateikiama lyginamųjų edukologijos tyrimų, Latvijoje atliktų per pastaruosius dešimt metų, apžvalga. Aptariami pasaulyje plačiai žinomq IEA, TIMSS ir SITES, OECD PISA ir kitų tyrimų rezultatai, gauti Latvijoje ir kitose šalyse. Tai leidžia susidaryti vaizdą tiek apie Latvijos, tiek apie kai kurių kitų šalių edukologijos laimėjimus.
Vyresniųjų paauglių identiteto ypatumai
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiama identiteto samprata. Aptariami kai kurie jo komponentai: pasaulėžiūros nuostatos, požiūris į save ir siekių susiformavimas. lšryškinami veiksniai, galintys turėti įtakos šiam vyksmui.
Papildomojo ugdymo stebėsena Lietuvos bendrojo lavinimo mokykloje
Authors: Survutaitė Dalia
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjama Lietuvos bendrojo lavinimo mokyklos papildomojo ugdymo kokybiško organizavimo problema. Tyrimo medžiaga siekiama informuoti švietimo proceso dalyvius, žadinti jų norą analizuoti, vertinti, inicijuoti konstruktyvius papildomojo ugdymo pokyčius. Bendrojo lavinimo mokykloje siūloma diegti papildomojo ugdymo stebėseną, kuri leistų stebėti išorės pokyčius ir analizuoti jų įtaką mokyklos vidaus veiklai; tikslingai telkti materialinius ir intelektinius išteklius; atsižvelgiant į grįžtamąją informaciją sistemingai keisti veiklą, t. y. reguliariai vertinti papildomojo ugdymo veiklos rezultatus.
Pedagogikos istorijos baruose (minint prof. habil. dr. Magdalenos Karčiauskienės 85-ąsias gimimo metines)
Authors: Valatkienė Stasė
Published: April 2019

Straipsnis skirtas pedagogikos istorikės M. Karčiauskienės jubiliejui.
Nykstanti ugdymo filosofija Lietuvoje: paradoksas ar norma?
Authors: Duoblienė Lilija
Published: April 2019

Straipsnis skirtas analizuoti ugdymo filosofijos problemas Lietuvoje. Jame konstatuojama, kad Lietuvoje skiriama nepakankamai dėmesio ugdymo filosofijai. Svarstoma, ar Lietuvos situacija yra išskirtinė, ar artima situacijai kitose valstybėse? Siekiama pagrįsti nuostatą, kad, nepaisant ugdymo mokslo naujovių, labai svarbu tęsti tradiciją jį sieti su filosofija, rodyti dėmesį ugdymo filosofijai. Pateikiami šiuolaikinės filosofijos pavyzdžiai, kuriais remiantis galima geriau susivokti šiuolaikinėje ugdymo mokslo situacijoje, kelti naujus reikalavimus ugdymo mokslui, jo ir filosofijos santykiui.
Ugdymo tyrimų raidos tendencijos: istoriniai aspektai
Authors: Montvilaitė Sigita
Published: April 2019

Šiandienei bendrajai mokslo politikai vis dar turi įtakos XX a. Vakarų akademinėje visuomenėje vyravusi scientistinė ideologija. Atkreipiamas dėmesys į šiandienę mokslo politiką, kuri nėra vienareikšmė gamtos ir socialinių mokslų, kurių sričiai priklauso ir edukologija, atžvilgiu. Tokia nuostata, be abejo, yra susijusi su ugdymo mokslo vystymosi galimybėmis Lietuvoje. Straipsnyje atskleidžiamos ugdymo tyrimų raidos tendencijos, problema išryškinama ugdymo mokslinių tyrimų paradigmų atsiradimo, formavimosi ir plėtotės istorijos kontekstu. Siekiant paneigti edukologijai primetamus kaltinimus, straipsnyje pristatomi bendrieji moksliškumo kriterijai, kriterijų taikymo galimybės bei ypatumai ugdymo moksle. Išryškinamas bei pažeidžiamas daugiausiai diskusijų keliantis kriterijus - specifiniai ugdymo tikrovės tyrimo metodai, jų taikymo ypatumai. Tokiu būdu patvirtinama, jog edukologija, iš esmės patyrusi tam tikrų kokybinių lūžių, yra visavertė akademinė disciplina šalia tiksliųjų mokslų.
Lietuvos moksleivių paprastosios trupmenos sąvokos supratimo tyrimas
Authors: Būdienė Virginija
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiami sąvokos supratimo tikrinimo modelio sudarymo principai ir modelio aprobavimas analizuojant moksleivių paprastosios trupmenos sąvokos supratimą. Pagal pateikiamą sąvokų supratimo tikrinimo modelį atlikta Lietuvos keturiolikmečių moksleivių paprastosios trupmenos sąvokos supratimo konstatuojamoji analizė ir nustatyta, kad tik apie pusę šios amžiaus grupės moksleivių yra įgiję teisingą paprastosios trupmenos sąvokos sampratą. Analizuojamos sąvokos supratimo klaidos ir galimos jų priežastys, pateikiamos metodinės rekomendacijos ir hipotezės tolesniems sąvokos supratimo tyrimams.
Sėkmingos socialinės pedagoginės veiklos veiksniai: empirinės išvados
Authors: Švedaitė Birutė
Published: April 2019

Straipsnyje analizuojama socialinės pedagoginės veiklos sėkmingumo problema. Pateikiami kokybinio ekspertų tyrimo pagalba rekonstruoti esminiai veiksniai, lemiantys socialinės pedagoginės veiklos sėkmę socialinės pagalbos organizacijose. Straipsnyje taip pat plačiau pristatoma ekspertų interviu tyrimo metodika, jos panaudojimo galimybės. Išsamiai aprašomi ekspertų tyrimo rekonstruoti veiksniai, lemiantys socialinės pedagoginės veiklos sėkmę socialinės pagalbos organizacijose.
Immanuelio Kanto etikos aktualumas
Authors: Zeliankienė Vilija
Published: April 2019

Vilniaus pedagoginio universiteto profesorės Jūratės Baranovos monografijos „XX amžiaus moralės filosofija: pokalbis su Kantu” (VPU leidykla, 2004) recenzija.
Sėkmės kūrybos mokymo problema
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Straipsnyje kalbama apie jaunimo ugdymą, kuriuo jis mokomas kurti sėkmingą gyvenimą tėvų šeimoje, sėkmingą mokymąsi, sėkmingą darbą, sėkmingą savo šeimos ateiti: gebėjimą sėkmingai veikti visuomenėje, ir bandoma analizuoti sėkmės kūrybos veiksnius šeimoje, mokykloje. Tuos veiksnius apibūdina tokie žodžiai kaip savigarba, refleksija, sėkmė, kūryba, projektas, planas, veikmė.
Profesorius Leonas Jovaiša – ugdymo mokslo sistemos kūrėjas
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Straipsnyje iškeliamas visuminės ugdymo sampratos aktualumas šiuo laikmečiu. Kartu įrodoma, kad, norint susidaryti visuminę (holistinę, visybinę) ugdymo sampratą, būtina taikyti sisteminį principą, nagrinėjantį ugdymą kaip vientisą sistemą. Remiantis šiuo principu įmanoma ne tik geriau pažinti tam tikras ugdymo sistemas, bet ir kurti naujas sistemas, taip pat veiksmingiau valdyti. Šiuo požiūriu mėginama apibūdinti profesoriaus L. Jovaišas indėlį kuriant ir puoselėjant Lietuvos ugdymo mokslo sistemingumą. Straipsnyje sisteminiu požiūriu aptariami profesoriaus apibrėžti bendrieji ugdymo mokslo pagrindai: filosofiniai, psichologiniai, sociokultūriniai. Taip pat atskleidžiama asmenybės auklėjimo mokslo, kaip reikšmingos ugdymo srities, sistema.
Visuminio ugdymo problema naujosios pedagogikos teorijoje ir praktikoje
Authors: Valatkienė Stasė
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjamas integruotas ugdymas istoriniu aspektu. Trumpai apžvelgiama antikinio ugdymo ir klasikinės pedagogikos integracijos principo raida. Daugiausia dėmesio skiriama XX a. pradžios naujosios pedagogikos teorijai ir praktikai. Pateikiama visuminio ugdymo samprata, pristatomi atskirų autorių (T. Hopkinso, F. Parkerio, J. Dewey, C. Washburne, W. Jameso, G. Keršenšteinerio ir kt.) požiūriai vienu ar kitu ugdymo integracijos aspektu. Lyginamosios analizės metodu nagrinėjama XX a. pradžios Vakarų Europos naujųjų ir JAV progresyvistinių mokyklų integruoto ugdymo praktika. Akcentuojama, kad ryškiausia integralumo raiška – probleminis mokymas, teoriškai pagrįstas l. Dewey, o Valdorfo mokykloje – euritmija. Straipsnyje taip pat analizuojami Lietuvos pedagogų požiūriai į integruotą ugdymą 1918-1940 m. Pabrėžiama, jog Lietuvos pedagogai ypač vertino kompleksinį medžiagos dėstymą jaunesnėse klasėse, koreliacinę sistemą – vyresnėse.
Studentų tautinio išsiauklėjimo tyrimas Klaipėdos universitete
Authors: Sirtautas Vytautas V.
Published: April 2019

Straipsnyje aprašomas kiekybinis tyrimas, kurio objektas - dabartinių pirmųjų kursų student tautinis išsiauklėjimas, ieškoma šio išauklėjimo naujausių pokyčių, lyginant 2002 m. ir 2004 m. duomenis (panašumus ir skirtumus). Pasirinkta imtis parodė, kaip baigusiems dabarties bendrojo lavinimo mokyklas įskiepytos tautinės vertybės.
Švietimo politika ir ikimokyklinio bei priešmokyklinio ugdymo plėtra
Authors: Purvaneckienė Giedrė
Published: April 2019

Analizuojant teisės aktus ir ikimokyklinio ugdymo tinklo būklę Lietuvoje, nagrinėjant ikimokyklinio ugdymo funkcijas ir jų įgyvendinimą, išryškinami ikimokyklinio ugdymo politikos prieštaravimai. Remiantis mokslinių tyrimų rezultatais bei Šiaurės šalių patirtimi, aptariama visuomeninio ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros svarba.
Socialinio darbo, kaip pagalbos žmogui profesijos, raidos aspektai
Authors: Kavaliauskienė Vanda
Published: April 2019

Straipsnyje aptariami socialinio darbo profesijos raidos ypatumai, pabrėžiant socialinių darbuotojų pastangas stiprinti šią profesiją ir kreipti ją klasikinės profesijos link. Apžvelgiama dabartinė socialinio darbo profesija globaliu požiuriu ir kaip besiplėtojanti, stiprėjanti profesija Lietuvoje. Remiantis įvairiomis socialinio darbo definicijomis, ryškinama socialinio darbo esmė. Aptariamas socialinio darbo, kaip pagalbos žmogui profesinės veiklos, sudėtingumas, parodant sunkumus ir problemas, su kuriais susiduriama praktinėje veikloje.
Pratarmė
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

Leidinio 16-ojo tomo turinį sudaro trys skyriai, apibūdinantys specifines edukologijos teorijos ir praktikos problemas, iškylančias sudėtingame globalizacijos laikotarpyje. Pirmajame skyriuje aptariamos aktualios postmoderniosios edukologijos paradigmos, nagrinėjamos lietuvių ir kitų šalių (Slovėnijos ir Latvijos) autorių straipsniuose. Antrajame skyriuje aptariamos kultūrinio ugdymo realijos. Trečiajame skyriuje apibūdinamos kai kurios švietimo politikos gerinimo gairės.
Neformalus jaunimo ugdymas ir palanki aplinka
Authors: Kravale Marite , Guseva Vija
Published: April 2019

Socialinės aplinkos, individualaus ir socialinio elgesio pokyčiai, nauji šeimos santykiai bei darbo rinka daro didelį poveikį jaunimo pažiūroms ir gyvenimo įvairovės suvokimui. Todėl yra būtina tirti jaunuolių pažiūrų kaitą, siekiant padėti jiems būti tolerantiškesniems kitokiam bei ugdyti bendravimo su įvairiais žmonėmis supratimą. Šiame straipsnyje apžvelgiama informatyvaus mokymosi samprata ir paskirtis, palankios aplinkos samprata bei ypatumai. Būtent palanki aplinka sudaro galimybes bendrauti ir bendradarbiauti skirtingiems žmonėms. Tokią pozityvią visų žmonių atžvilgiu aplinką galima sukurti tik vadovaujantis tolerancijos principu. Pristatomas jaunimo (13-18 metų) pažiūrų tyrimas, ypač pabrėžiant jaunimo požiūrį į neįgalius asmenis. Tyrimas atliktas keturiais aspektais: pažiūrų rūšis, turima patirtis, pagalbos siūlymas, supratimas ir jo formavimas. Tyrimas parodė, kad dauguma jaunuolių išreiškė pozityvų požiūrį į neįgalius asmenis, tačiau tik trečdalis jų turėjo susitikimo su tokiais žmonėmis patirties. Taip pat tyrimas atskleidė, kad dauguma jaunuolių mažai informuoti apie negalios žmones, taigi jų pažiūros dažniausiai nepagrįstos nei informacija, nei patirtimi. Tai sąlygoja nepakankamai palanki aplinka. Palanki aplinka yra pirmasis žingsnis siekiant suartinti skirtingus žmones ir ypač įtraukti į bendruomenę neįgaliuosius.
Lyčių skirtumai: socialinių reprezentacijų programų interpretacija
Authors: Vendramin Valerija
Published: April 2019

Straipsnyje iškeliama aktuali lyčių ugdymo problema. Autorė siekia ne tik išanalizuoti lyčių skirtumus, bet ir atskleisti jų diskriminacijos apraiškas, slypinčias Slovėnijos švietimo sistemoje, o ypač išryškinti jų atspindį Slovėnijos ugdymo turinyje. Pažymėtina, kad lyčių skirtumai aptariami vadovaujantis feministine ir pozityvistine gnoseologija. Autorė pabrėžia, kad bent feministinė teorija leidžia nuodugniau ir objektyviau ištirti ignoruojamus edukacinius lyčių ugdymo aspektus. Pasitelkusi šią teoriją, autorė analizuoja Slovėnijos mokyklos ugdymo turinį. Pateikdama turinio analizę lyčių skirtumų aspektu, atskleidžia nemažai lyčių diskriminacijos atvejų. Autorės nuomone, nepaisant deklaruojamos lyčių lygybės, ugdymo turinyje, taip pat visoje Slovėnijos švietimo sistemoje galima aptikti lyčių nelygybės ir diskriminacijos apraiškų. Tačiau šias apraiškas ji linkusi vadinti „paslėptomis". Antra vertus, „paslėptų" lyčių diskriminacijos apraškų aptinkama ne vien ugdymo turinyje, bet ir kasdienėje veikloje bei visoje pedagoginėje praktikoje.
Švietimo politikos įgyvendinimo Lietuvoje ribotumai: švietimo subjektų požiūris
Authors: Katiliūtė Eglė
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjamą problemą galima apibūdinti tokiais tyrimo klausimais: kokios švietimo politikos įgyvendinimo tendencijos yra siekiamosios politikos lygmeniu (veikiančiuose švietimo politikos dokumentuose)? Kokie iš tikrųjų yra įvairių švietimo subjektų (mokyklų vadovų, pavaduotojų, mokytojų, mokinių, tėvų, studentų) požiūriai į švietimo politikos įgyvendinimo ribotumus? Apibendrinus švietimo politikos dokumentų analizę galima teigti, kad pagrindiniai Lietuvos švietimo politikos siekiai, atspindėti ir valstybinėje švietimo strategijoje, yra: sukurti veiksmingą ir darnią, atsakingu valdymu, tikslingu finansavimu ir racionaliu išteklių naudojimu pagrįstą švietimo sistemą; išplėtoti tęstinę, mokymusi visą gyvenimą laiduojančią ir prieinamą; socialiai teisingą švietimo sistemą; užtikrinti švietimo kokybę, atitinkančią atviroje pilietinėje visuomienėje ir rinkos ūkyje gyvenančio asmens visuotinius dabarties pasaulio visuomenės poreikius. Atliktas empirinis tyrimas leido aptikti negatyvias tendencijas, atspindinčias švietimo politikos įgyvendinimo praktikos ribotumus.
Įrankio ir technikos santykio problema Heideggerio technikos filosofijoje
Authors: Čapanauskas Tadas
Published: April 2019

[straipsnis ir santrauka lietuvių kalba; santrauka anglų kalba] Straipsnio tikslas – atskleisti įrankio (Zeug) ir technikos (Technik) skirtumą M. Heideggerio technikos filosofijoje. Analizuojami skirtumai nurodo pasaulio konstitucijos problematiką. Dasein santykį su įrankiu M. Heideggeris pristatė kaip parankų (Zuhandenheit), o štai santykį su technika įvardijo priešingai. Technika, kylanti iš gamtos mokslų, susaistytų machinacija (Machenschaft), filosofo pristatoma kaip Dasein kūrybines galias nuostatyne (Gestell) slopinanti terpė. Straipsnyje atskleidžiama dvejopa problematika. Pirma, parodomi įrankio ir technikos ontologiniai skirtumai. Antra, atskleidžiamas nuostatyno ontologijos ambivalentiškumas. Nuostatynas M. Heideggeriui nėra tik techniškai orientuoto pasaulio užvaldymo mechanizmas, bet ir „gelbstintis“ pradas.
Cierre de un gran defecto de la pared torácica y abdominal usando omento y malla de polipropileno en un canino
Authors: Bermúdez A. C. , Galindo V.
Published: April 2019

Este reporte de caso describe la resección quirúrgica exitosa de un condroma de gran tamaño localizado en las dos últimas costillas y pared abdominal craneal izquierda de un canino, usando una malla de polipropileno, omento y avance del diafragma. Se discute la técnica quirúrgica y los materiales utilizados en el procedimiento, así como la evolución posquirúrgica del paciente.