bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Korenine diskurzivne suicidologije
Authors: Oravecz Robert
Published: December 2024

Teorija diskurzivne suicidologije bila razvita v osemdesetih letih prejšnjega stoletja v okviru madžarske suicidologije. Začetne koncepte teorije je razvil Balázs Kezdi, ko je pričel z analizamo besedil, povezanih s samomori. Raziskovalni rezultati so izpostavili suicidološko pomembnost negacije. Glede na porast števila objav strokovnih besedil s področja diskurzivne suicidologije je v zadnjem desetletju pomembnost tega pristopa močno porasla. Številne študije so razkrile in opisale jezikovne vidike in vlogo diskurza, ki se vzpostavi med predsamomorilnim procesom. Avtor opisuje tako diskurzivne vidike poslovilnih pisem in samomorilnih zapiskov, kakor tudi možno vlogo takšnih diskurzov v samomorilnem procesu.
Kognitivna znanost in "vprašanje duševnosti in telesa"
Authors: Repovš Grega
Published: December 2024

V zadnjih letih smo priča povečanemu zanimanju za raziskovanje človekovega uma in njegove povezave z materialnim telesom, oziroma možgani kot njegovim delom. Kognitivna nevroznanost je multidisciplinarna znanost, ki se trudi razložiti, kako duševno vznikne iz strukture in procesov delovanja možganov.Bi lahko enačili raziskave odnosa med duševnostjo in telesom s kognitivno nevroznanostjo? Ali imamo opravka tudi z vidiki odnosa med duševnostjo in telesom, ki jih kognitivna nevroznanost no zajema? Ali je kognitivna nevroznanost zmožna razložiti človekovo vedenje in izkušnje? To so prašanja, ki jih naslavljamo v tem "Začetniškem vodiču o kognitivni znanosti in njenem odnosu do vprašanja duševnosti in telesa."
Prostorski in verbalni delovni spomin: študija s funkcijskim magnetnoresonančnim slikanjem
Authors: Koritnik Blaž , Kočevar Miha , Knific Jernej , Tavčar Rok , Šprah Lilijana
Published: December 2024

Rezultati številnih študij kažejo, da delovni spomin ne predstavlja enotnega sistema. Baddeleyev model delovnega spomina poleg osrednjega izvršitelja predpostavlja tudi dva ločena sistema za obdelavo verbalnih oz. vidno-prostorskih informacij. Znotraj čelnega režnja naj bi obstajala funkcijska specializiranost tako za modaliteto dražljajev kot za različne vrste procesov v okviru delovnega spomina. V naši preliminarni študiji smo s funkcijskim magnetnoresonančnim slikanjem pri šestih zdravih udeležencih preučevali vzorec aktivacije možganske skorje med izvajanjem prostorske in verbalne naloge n-nazaj. Pri obeh nalogah se je aktiviralo predvsem obojestransko fronto-parietalno mrežje. Pri prostorski nalogi je bilo bolj aktivirano desno parietalno in obojestransko okcipitalno področje, pri verbalni pa levo senzorimotorično področje. V prefrontalni skorji nismo odkrili od naloge odvisnih razlik v aktivaciji. Naši rezultati podpirajo domnevo o obstoju različnih procesov znotraj sistema delovnega spomina, ki so povezani z različnimi modalitetami obdelovanih informacij.
Anoreksija ni le bolezen posameznika, ampak je bolezen celega sistema
Authors: Podjavoršek Natalija
Published: December 2024

Anoreksija je "bolezen" tretjega tisočletja in je skoraj vedno odraz cele družine in ne le posameznika, ki to "bolezen" ima. Tako lahko anoreksično najstnico v polnosti razumemo in ji tako tudi najbolje pomagamo samo v kontekstu cele družine. V članku so opisani dejavniki, ki vplivajo na nastanek anoreksije, zbrane so osnovne značilnosti družin anoreksikov, podrobneje pa je predstavljena tudi terapija s starši anoreksične najstnice, sloneča na sistemsko relacijskem modelu. Podatki, zbrani s pomočjo avdio in video zapisa omenjene terapije, so obravnavani s pomočjo analize transkriptov. Pri pregledu je dan poseben poudarek intervencam terapevta, ki povzročijo pomembne spremembe v terapiji in posledično vplivajo tudi na odnose v družini. Raziskava je nakazala, da je sedem srečanj sistemsko relacijske terapije pomembno spremenilo dinamiko družine z anoreksičnim klientom. Starša sta se zavedla, da je anoreksija problem celotne družine in ne samo hčere, s čimer ji je bila odvzeta vloga grešnega kozla in nosilca nerazrešenih vsebin iz njunega medsebojnega odnosa, kar kaže na smiselnost uporabe sistemsko relacijske terapije pri zdravljenju anoreksičnih klientov oziroma družin.
Študija samoučinkovitosti v kontekstu delovnega mesta
Authors: Frlec Špela , Vidmar Gaj
Published: December 2024

Članek izhaja iz prenosa spoznanj Bandurove socialno kognitivne teorije v delovno prakso v podjetju. Samoučinkovitost, ki je opredeljena kot prepričanje v lastne zmožnosti organiziranja in izvedbe dejanj, potrebnih za doseganje želene ravni delovanja, se oblikuje na podlagi štirih temeljnih virov vplivanja: lastnih dosežkov, nadomestnih izkušenj, verbalnega vpliva okolice ter fiziološkega in emocionalnega vzburjenja. Študijo samoučinkovitosti v kontekstu delovnega mesta smo izvedli v treh podjetjih, ki pripadajo isti poslovni skupini, vanjo pa je bilo vključenih 295 zaposlenih. Samoučinkovitostsmo merili s Schwarzerjevo lestvico, za merjenje vplivov na samoučinkovitost pa smo uporabili ocenjevalne lestvice. Najprej smo preučili razlike med podjetji glede na demografske značilnosti zaposlenih, značilnosti delovnega mesta in samoučinkovitost. Odvisnost samoučinkovitosti zaposlenih od njihove starosti, spola, izobrazbe, delovne dobe, zaposlitvenega statusa, tipa delovnega mesta ter štirih temeljnih virov vplivanja smo preizkusili z regresijskim modelom. Na koncu smo identificirali tipične profile zaposlenih glede na obravnavane dejavnike. Upamo, da bo študija pomagala strokovnjakom v organizacijah oblikovati sistematične in uspešne programe izboljšanja samoučinkovitosti zaposlenih.
Socialne predstave psihologov o konformiranju: Konformnost – rojstvo ali smrt individualnosti
Authors: Bečaj Janez
Published: December 2024

Sodobna socialno psihološka literatura se pri obravnavanju konformnosti praktično brez izjeme sklicuje na klasične tekste iz sredine prejšnjega stoletja, ki so jih prispevali zlasti Sherif, Festinger, Asch ter Deutsch in Gerard. Vendar pa nam analiza teh tekstov pokaže, da mnogih danes splošno znanih in sprejetih 'spoznanj' v njih ni mogoče najti. Poleg tega pa nam pokaže tudi presenetljivo dejstvo, da je od treh metateoretičnih naravnanosti, ki so obstajale v tistem času, na poznejše razumevanje konformnega vedenja skoraj izključno vplivala le individualistična, ki se s konformiranjem sploh ni ukvarjala niti ga ni definirala. Posledica tega utegne biti, da tudi danes konformiranje razumemo predvsem kot spopad med individualnim in socialnim, pri čemer pa ni jasno, s katerimi teoretičnimi izhodišči in tudi empiričnimi podatki je tako gledanje utemeljeno. Očitno bo potrebno ta pojav na novo teoretično utemelijti in definirati.
Fizična zloraba v otroštvu in strah pred intimnostjo v partnerskem odnosu
Authors: Repič Tanja
Published: December 2024

V raziskavi smo poskušali ugotoviti, kakšna je povezanost med fizično zlorabo v otroštvu (merjeno z lestvico avtorja M. Strausa) in strahom pred intimnostjo v partnerskih odnosih (merjeno z lestvico Fear-of-Intimacy Scale avtorjev C. J. Descutner in M. N. Thelen). Vprašalnik je izpolnilo 355 oseb, od tega 123 moških in 232 žensk. Udeleženci so bili iz štirih skupin: skupina ločenih (N = 42); poročenih (N = 79); skupina tistih, ki živijo v izvenzakonski skupnosti (N = 58), in skupina fantov in deklet, ki so v partnerskem odnosu, vendar ne živijo skupaj (N = 179). Zanimale so nas razlike v strahu pred intimnostjo v partnerskih odnosih pri moških in pri ženskah, tako pri fizično zlorabljenih kot pri nikoli fizično zlorabljenih v času otroštva. Te razlike smo preučevali tako znotraj posameznih skupin kot tudi med skupinami. Prav tako smo preučevali, ali je pogostost fizične zlorabe v otroštvu povezana s stopnjo strahu pred intimnostjo v partnerskih odnosih. Ugotovili smo, da je bilo med vsemi udeleženci raziskave 80 % fizično zlorabljenih v otroštvu (glede na kriterije Strausovega vprašalnika), od tega več moških kot žensk. Moški, ki niso bili fizično zlorabljeni, imajo večji strah pred intimnostjo v partnerskih odnosih kot moški, ki so bili fizično zlorabljeni. Pri ženskah je ravno obratno - večji strah pred intimnostjo v partnerskih odnosih imajo tiste, ki so bile v otroštvu fizično zlorabljene, kot tiste, ki niso bile. V splošnem se večji strah pred intimnostjo v partnerskih odnosih kaže pri moških kot pri ženskah (ne glede na fizično zlorabo). Prav tako so rezultati pokazali, da je strah pred intimnostjo v partnerskih odnosih večji pri v otroštvu fizično zlorabljenih kot pri nikoli fizično zlorabljenih osebah, vendar razlika ni statistično pomembna. Skupina ločenih ima bistveno večji strah pred intimnostjo v partnerskih odnosih kot ostale tri skupine; sledi ji skupina poročenih, potem skupina fantov in deklet, ki so v partnerskem odnosu, pa ne živijo skupaj. Najmanjši strah pred intimnostjo v partnerskih odnosih ima skupina tistih, ki živijo v izvenzakonski skupnosti.
Zaznavanje sprememb v hitrosti kroženja zvoka: vpliv vrste zvoka in metode merjenja
Authors: Sojar Voglar Bor
Published: December 2024

Vestibularna potlačitev je pojav, pri kateri je informacija o položaju (gibanju) telesa v prostoru potlačena zaradi nasprotujoče vidne informacije. Kot uvod v raziskovanje, ali pride do vestibularnepotlačitve tudi s slušnimi dražljaji, smo v pričujoči študiji raziskovali, kako človek zaznava spremembe v hitrosti kroženja zvoka okrog svoje vertikalne osi. Izveden je bil psihofizikalni eksperiment, ki je zajel 40 normalno slišečih udeležencev. Z razdelitvijo v 4 skupine smo variirali dve vrsti zvočnega dražljaja (sinusoidni pisk in govor) ter dve metodi merjenja (metoda intervalnega podajanja odgovorov in metoda sprotnega risanja grafa). Zvočni dražljaj je krožil okrog osebe in pri tem spreminjal hitrost. Naloga udeležencev je bila poročati, ali zaznavajo kroženje kot enakomerno, pospešeno ali pojemajoče, oziroma so morale narisati graf hitrosti zaznanega kroženja. Enakomerno kroženje zvoka so udeleženci zaznavali kot pojemajoče, kar pa je bilo manj očitno pri govoru kot pri sinusoidnem pisku. Kljub temu se je govor izkazal kot preveč kompleksen zvočni dražljaj. Metoda sprotnega risanja grafa je bila za udeležence zelo težka naloga in zato ni primerna za bodočo uporabo. Izkazalo se je, da je za prihodnje eksperimente na tem področju najprimerneje uporabiti metodo intervalnega podajanja odgovorov in naključno variirati hitrosti kroženja zvoka.
Vloga anksioznosti pri spolnih motnjah: Povezava obsesivno kompulzivnih simptomov in simptomov agorafobije s spolnimi motnjami
Authors: Krevh Ana
Published: December 2024

Anksioznost je eden izmed temeljnih dejavnikov spolnih motenj. Je tako njihov sprožilni dejavnik, ohranjevalec kot tudi posledica in predstavlja temeljno oviro pri zdravljenju. Avtorice ni zanimala anksioznost posameznikov s spolnimi motnjami na splošno, temveč vprašanje, ali lahko govorimo o pomembni povezanosti spolnih motenj s posameznimi anksioznostnimi motnjami (agorafobijo in obsesivno kompulzivno motnjo). V raziskavi so sodelovali posamezniki s spolnimi motnjami, ki so zaradi teh poiskali psihiatrično pomoč, ter skupina študentov, ki v tem primeru predstavlja kontrolno skupino. Uporabljena sta bila prevoda dveh vprašalnikov, Vprašalnika mobilnosti za agorafobijo (MIA; Chambless, Caputo, Jasin in Gracely, 1985) in Vprašalnika Padua (PI; Sanavio, 1988) za obsesivno kompulzivno simptomatiko. Rezultati raziskave so potrdili močno prisotnost simptomov agorafobije in obsesivno kompulzivnih simptomov pri posameznikih s spolnimi motnjami. Avtorica analizira možne razlage povezave z vidika vzrokov in posledic in predlaga, da je najprimernejši krožni model povezanosti anksioznosti in spolnih motenj ob upoštevanju osebnostne strukture.
Razvrščanje šol s pomočjo rezultatov zunanjih preizkusov znanja
Authors: Cankar Gašper
Published: December 2024

Avtor v prispevku poudarja dilemo uporabe rezultatov zunanjih preizkusov znanja za razvrščanje šol. Izpostavi implicitni učinek javne objave omenjenih rezultatov in vprašanje veljavnosti rezultatov preizkusov znanja za omenjeni namen ter predstavi izkušnje in polemike, ki jih na to temo trenutno lahko najdemo v strokovni literaturi. Javno objavljanje lestvic šol na osnovi rezultatov zunanjih preizkusov znanja je namreč v več zahodnoevropskih državah običajno in podobne premike lahko v zadnjem času srečamo tudi v Sloveniji na področju rezultatov splošne mature. Pri tem obstaja v tujini tudi več raziskav, ki nam omogočajo ugotavljati pozitivne in negativne učinke objave omenjenih rezultatov. Rezultati zunanjih preizkusov znanja so namreč le ena od informacij, ki lahko osvetlijo delovanje šole. Če upoštevamo tudi druge informacije, lahko šole med sabo razvrstimo na zelo različne načine. Vsi ti načini ugotavljanja dela na šolah so nepopolni, vendar kljub temu dajejo informacije, ki jih z dobro mero razumevanja in previdnosti lahko koristno uporabimo. Če želimo resnično izboljšati kakovost v šolah, potem lahko informacije damo na voljo šoli sami. Šola v tem primeru sama oceni, kako bo pristopila k reševanju položaja, v katerem je, in s podporo ustreznih zunanjih institucij (npr. Zavoda RS za šolstvo) konstruktivno spreminja šolski proces. Pozornost širše javnosti je v tem primeru odveč, saj vire, ki jih ima šola na voljo, preusmerja iz reševanja problema na ukvarjanje z zunanjo podobo šole. V veliki večini primerov zato javna objava podatkov, ki omogočajo primerjave med šolami, ni korak v želeni smeri.
Šolska ocena: koliko jo lahko pojasnimo z individualnimi značilnostmi mladostnika in koliko z dejavniki družinskega okolja
Authors: Marjanovič Umek Ljubica , Sočan Gregor , Bajc Katja
Published: December 2024

V prispevku predstavljamo rezultate raziskave, v kateri smo preučevali dejavnike učne uspešnosti učencev ob zaključku devetega razreda osnovne šole. V vzorec smo vključili 427 mladostnikov (225 deklet in 202 fanta). Zanimalo nas je, v kolikšni meri lahko učenčevo znanje (ocenjeno je bilo z nacionalnimi preizkusi znanja in učiteljevo oceno) pri predmetih slovenščina, matematika in biologija napovemo z individualnimi značilnostmi mladostnikov (govorno kompetentnostjo, intelektualnimi sposobnostmi in osebnostnimi dimenzijami) ter nekaterimi spremenljivkami družinskega okolja (izobrazbo staršev, starševskim vplivanjem na mladostnikovo učenje, številom knjig doma, željo staršev o nadaljevanju mladostnikovega šolanja). S pomočjo hierarhičnega linearnega modeliranja (HLM) smo ugotovili, da se šole med seboj malo razlikujejo glede na povprečno znanje učencev in da lahko ravni šole pripišemo od 0 % do 9 % variabilnosti v učenčevem znanju, medtem ko so razlike med učenci znotraj šol večje, saj lahko ravni učenca pripišemo od 91 % do 100 % variabilnosti v učenčevem znanju. Z ocenjevanimi spremenljivkami učenca in družinskega okolja smo lahko pojasnili od 37 % do 63 % celotne variabilnosti v učenčevem znanju, ko je bilo le-to ocenjeno z nacionalnimi preizkusi znanja, in od 56 % do 62 % celotne variabilnosti v učenčevem znanju, ko je bilo le-to ocenjeno z učiteljevo oceno. Najpomembnejši napovedniki učne uspešnosti so bili mladostnikova govorna kompetentnost, njegove intelektualne sposobnosti, osebnostni dimenziji vestnost in odprtost/intelekt, dve komponenti starševskega vpliva na delo v šoli, in sicer starševski pritisk in pomoč za delo v šoli, ter izobrazba mladostnikovih staršev. V raziskavi nas je zanimalo tudi, koliko se šole med seboj razlikujejo glede na ocenjevane individualne značilnosti mladostnikov ter spremenljivke njihovega družinskega okolja. Ugotovili smo, da se šole, razen pri dosežkih učencev na nacionalnem preizkusu znanja iz biologije, med seboj bolj razlikujejo glede na mladostnikove intelektualne sposobnosti, izobrazbo njihovih staršev in nekatere komponente starševskega vplivanja na šolo kot glede na učenčevo znanje.
Preverjanje psihometričnih značilnosti Lestvice samozaznave za otroke
Authors: Dolenc Petra
Published: December 2024

Namen raziskave je bil preveriti osnovne psihometrične značilnosti slovenskega prevoda Lestvice samozaznave za otroke - SPPC (Self-Perception Profile for Children; Harter, 1985). Rezultati na vzorcu 480 osnovnošolskih otrok so pokazali, da ima lestvica podobno konstruktno veljavnost in zanesljivost kot originalna oblika. Kljub temu, da predstavlja lestvica koristen pripomoček za ugotavljanje samopodobe starejših osnovnošolskih otrok, zahteva v bodoče dodatna preverjanja in nekatere izboljšave z vidika metrične ustreznosti.
Povezanost glasbenih sposobnosti in fonološkega zavedanja pri predšolskih otrocih
Authors: Božič Anja , Habe Katarina , Jerman Janez
Published: December 2024

Predšolsko obdobje je za otrokov jezikovni razvoj zelo pomembno. Eden od pokazateljev jezikovnega razvoja je fonološko zavedanje. Le-tega nekatere raziskave povezujejo z razvojem glasbenih sposobnosti. Namen raziskave je bil določiti stopnjo fonološkega zavedanja 5- do 6-letnih otrok in preučiti povezanost glasbenih sposobnosti in sposobnosti fonološkega razvoja na vzorcu 67 otrok iz vrtcev v Ljubljani in Postojni. Zanimale so nas tudi razlike med dečki (N = 36) in deklicami (N = 31) ter med dvema starostnima skupinama (od 5 do 5,5 let, N = 32, ter 5,6 do 6 let, N = 35). Otroci so bili ocenjeni s Testom fonološkega zavedanja in Testom glasbenih sposobnosti. Analiza rezultatov je potrdila hipotezo o povezanosti glasbenih sposobnosti in sposobnosti fonološkega zavedanja. Prav tako je pokazala, da se prepoznavanje začetnega in končnega glasu povezuje z melodičnim posluhom, sposobnost povezovanja glasov pa z ritmičnim posluhom. Razlike v razvitosti fonološkega zavedanja med različno starimi otroki in med spoloma se niso pokazale kot statistično pomembne.
Doživljanje zanosa in subjektivno blagostanje pri študentih glasbe
Authors: Smolej Fritz Barbara , Avsec Andreja
Published: December 2024

V raziskavi nas je zanimal konstrukt zanosa kot optimalnega psihičnega stanja, ki je povezan z visokimi dosežki in pozitivnimi izkušnjami. Predvidevamo, da je pogostost doživljanja zanosa prirazličnih glasbenih aktivnostih (npr. vadenju, solističnem nastopu, nastopu z orkestrom) povezana z doživljanjem subjektivnega blagostanja na splošno v življenju. Štiriinosemdeset udeležencev (28 moških in 56 žensk), študentk in študentov Akademije za glasbo, je izpolnilo Vprašalnik pozitivne in negativne emocionalnosti PANAS, Lestvico zadovoljstva z življenjem (SWLS) in Vprašalnik zanosa (DFS-2), ki meri devet vidikov zanosa. Rezultati potrjujejo, da je več vidikov zanosa pozitivno povezanih z merami subjektivnega blagostanja. Jasnost ciljev, ravnovesje med izzivom in sposobnostmi, usmerjenost na nalogo in autoteličnost (samonagrajevalna moč) izkušnje so pomembni prediktorji pozitivne emocionalnosti in pojasnjujejo 36 % variance. Ravnovesje med izzivom in sposobnostmi je pomemben prediktornegativne emocionalnosti in pojasnjuje 26 % variance. Jasnost ciljev predstavlja pomemben prediktor zadovoljstva z življenjem in pojasnjuje 8 % variance. Zaključujemo, da je doživljanje zanosa v večji meripovezano z emocionalnimi kot pa s kognitivnimi vidiki subjektivnega blagostanja, kar ne preseneča, saj je doživljanje zanosa izrazito emocionalna izkušnja.
Razvoj Vprašalnika sindroma adrenalne izgorelosti (SAI) in preverjanje izhodišča recipročnega modela izgorelosti
Authors: Pšeničny Andreja
Published: December 2024

V prispevku predstavljamo oblikovanje novega Vprašalnika sindroma adrenalne izgorelosti (SAI). Nastal je na osnovi Recipročnega modela izgorelosti s povezovanjem podatkov iz strokovnih virov ter raziskovalnega dela v okviru Inštituta za razvoj človeških virov iz Ljubljane. Oblikovali smo vprašalnik, ki razlikuje med posameznimi stopnjami izgorelosti in njihovimi značilnimi znaki. Cilj raziskave, ki smo jo s tem vprašalnikom in Vprašalnikom zadovoljenosti potreb izvedli na 225 osebah, je bilo: (i) preveriti razlike v stopnji izgorelosti med demografskimi skupinami, (ii) ugotoviti razlike v prisotnosti znakov zvišane in znižane ravni kortizola med razredi izgorelosti, (iii) preveriti, ali se med adrenalno izgorelostjo po zlomu spremenijo vrednote, osebnostne značilnosti in samopodoba, in (iv) preveriti, ali jeizgorelost povezana z zadovoljenostjo temeljnih potreb. Rezultati so pokazali, da sindrom izgorelosti v enaki meri ogroža vse demografske skupine, tudi nezaposlene osebe. V zadnjem razredu - adrenalniizgorelosti po adrenalnem zlomu - lahko pride do sprememb vrednot in osebnostnih značilnosti. Med izgorelostjo se spreminja več vidikov samopodobe. Močna obratno sorazmerna povezanost med stopnjoizgorelosti in oceno zadovoljenosti potreb se ujema z izhodiščem Recipročnega modela izgorelosti.
Motivacija študentov pedagoških smeri za predmet Psihologija za učitelje ter njena povezanost s kvaliteto seminarskega dela in oceno pri predmetu
Authors: Puklek Levpušček Melita , Peklaj Cirila
Published: December 2024

V raziskavi smo preučevali različne vidike motivacije študentov pedagoških smeri za predmet Psihologija za učitelje. Prav tako so nas zanimali učinki začetne motivacije za predmet na kvaliteto dela študentov pri seminarju in na končno oceno. V začetku študijskega leta 2004/2005 so študentje pedagoških smeri na Filozofski fakulteti izpolnjevali Vprašalnik motivacijskih strategij (MSLQ, Pintrich idr., 1991), in sicer del vprašalnika, ki se nanaša na motivacijske usmerjenosti študentov. Med študijskim letom so študentje pripravljali seminarsko nalogo v skupinah in jo nato tudi skupinsko predstavili ostalim kolegom. Po predstavitvi je vsak član skupine ocenil kvaliteto individualne priprave in skupinskega dela na nalogi ter svojo predstavitev. Znanje študentov smo ugotavljali ob zaključku študijskega leta z izpitom. Rezultati so pokazali, da so študentje, ki so v večji meri poročali o predmetu kot zanimivem in uporabnem, ter študentje, pri katerih je bil višje izražen vidik zunanje motivacije za predmet, bolje pripravili seminarsko delo in tudi bolje ocenili svojo seminarsko predstavitev kot študentje, ki so poročali o nizki motivaciji za predmet. S končno oceno pri predmetu je bila povezana individualna priprava na nalogo ter samoocena kvalitete predstavitve seminarske naloge. Prav tako je zaznana vrednost predmeta kot zanimivega in uporabnega neodvisno napovedovala končno oceno pri predmetu ob nadzoru prejšnjega povprečnega študijskega uspeha.
Težave slovenskih srednješolcev pri odločanju o nadaljnjem izobraževanju
Authors: Zagoričnik Miha , Pečjak Sonja
Published: December 2024

V raziskavi smo preučevali težave, s katerimi se srečujejo slovenski srednješolci pri odločanju o nadaljnjem izobraževanju, tj. pri izbiri študija. Izhajali smo iz teoretične taksonomije težav prikariernem odločanju avtorjev Gatija, Krausza in Osipowa, ki smo jo preverjali z vprašalnikom Career Decision-making Difficulties Questionaire (CDDQ). Vprašalnik smo prevedli v slovenščino in ga priredili za namen raziskave. Vprašalnik je izpolnjevalo 179 dijakov četrtega letnika treh slovenskih gimnazij. Rezultati so pokazali, da imajo dijaki v splošnem majhne do srednje velike težave pri odločanju o nadaljnjem študiju. Največ težav imajo na področju splošne neodločnosti, disfunkcionalnih prepričanj in pomanjkanja informacij o obstoječih študijskih programih, najmanj pa na področju zunanjih konfliktov in pomanjkanja motivacije. V splošnem med dijaki in dijakinjami nismo ugotovili pomembnih razlik v težavah pri odločanju o nadaljnjem študiju. Izjema je področje pomanjkanja motivacije, kjer imajo dijaki nekoliko več težav kot dijakinje. Ugotovili smo tudi, da imajo odločeni dijaki v splošnem pomembno manj težav kot neodločeni. Med strukturo težav dijakov pri odločanju o nadaljnjem študiju in omenjeno teoretično taksonomijo težav pri kariernem odločanju smo ugotovili več razlik kot podobnosti.
Vloga osebnostnih in motivacijskih dejavnikov pri poklicnem odločanju
Authors: Čerče Mojca , Pečjak Sonja
Published: December 2024

Cilj raziskave je bil proučiti vlogo osebnega stila odločanja, osebnostnih dimenzij modela "velikih pet", zaznane samoučinkovitosti pri poklicnem odločanju in samouravnavanja (samoregulacije) volje pri poklicnem odločanju dijakov četrtošolcev. Za proučevanje obravnavane tematike smo uporabili Vprašalnik odločanja za mladostnike, Vprašalnik težav pri poklicnem odločanju, Vprašalnik Velikih pet BFI, Vprašalnik samouravnavanja volje in Lestvico samoučinkovitosti pri kariernem odločanju. Rezultati so pokazali pomembno povezanost med poklicno neodločenostjo oziroma izraženostjo težav dijakov pri poklicnem odločanju in njihovo zaznano samoučinkovitostjo pri poklicnem odločanju, sposobnostjo samouravnavanja volje in osebnostnimi dimenzijami čustvena stabilnost, vestnost in energijater razliko v izraženosti težav dijakov pri poklicnem odločanju glede na njihov prevladujoči osebni stil odločanja (prilagojeni ali neprilagojeni). Raziskava ponuja celostnejši pogled v dejavnike, ki lahko vplivajo na doživljanje in vedenje dijakov četrtošolcev v procesu poklicnega odločanja ter tako nudi osnovo za bolj kakovostno poklicno svetovanje.
Povezanost konstruktov vprašalnika BisBas in nekaterih osebnostnih dimenzij
Authors: Sedlar Nataša , Medved Simona , Pernek Anja
Published: December 2024

V raziskavi smo želeli preučiti odnose med različnimi psihometričnimi merami, relevantnimi za Grayev psihobiološki model osebnosti. Ta sestoji iz dveh neodvisnih nevrobioloških sistemov, vedenjskega sistema umika (BIS) in vedenjskega sistema približevanja (BAS). BIS je občutljiv na signale kazni in je osnova za izogibalno motivacijo ter individualne razlike v nagnjenosti k anksioznosti, BAS pa je občutljiv na signale nagrade ter predstavlja osnovo za približevalno motivacijo in individualne razlike v nagnjenosti k impulzivnosti. Spremembe pozitivnega afekta lahko razlagamo z aktivacijo BAS sistema, povečanja v negativnem afektu pa z aktivacijo BIS sistema. V raziskavi je sodelovalo 122 dijakov četrtega letnika (82 deklet in 40 fantov), s povprečno starostjo 18,5 let. Uporabili smo Lestvice BIS/BAS, Vprašalnik impulzivnosti IVE, Lestvico anksioznosti STAI-X2, Vprašalnik pozitivne in negativne emocionalnosti PANAS in Vprašalnik velikih pet BFI. Rezultati v skladu z Grayevimi predpostavkami kažejo na povezanost BAS občutljivosti z impulzivnostjo in ekstravertnostjo ter povezanost BIS občutljivosti s potezno anksioznostjo in nevroticizmom. Emocionalna komponenta osebnosti, merjena z vprašalnikom PANAS, pa konstruktov BIS in BAS ne ločuje dobro, saj sta z negativno emocionalnostjo povezana oba. Z raziskavo smo na slovenskem vzorcu potrdili večino ugotovitev tujih študij. Preverjanje konstruktne veljavnosti lestvic BIS in BAS je pokazalo, da so lestvice relativno ustrezne mere izraznosti BIS in BAS sistema.
Kognitivnopsihološke teorije samomorilnega vedenja
Authors: Roškar Saška
Published: December 2024

Samomorilno vedenje je posledica hkratnega delovanja več dejavnikov. V osnovi gre za prepletanje dveh vrst dejavnikov tveganja, in sicer genetskih dejavnikov in dejavnikov okolja, ki se izrazijo v obliki socioloških, bioloških in psiholoških dejavnikov. V literaturi zato ne zasledimo enotne teorije samomorilnega vedenja, in čeprav nekatere pokrivajo oz. obravnavajo vse dejavnike, se med seboj razlikujejo glede tega, kateri dejavnik tveganja postavljajo v ospredje. Eden izmed vidikov samomora, ki je v zadnjem času deležen precejšnje pozornosti, je nevropsihološko in kognitivno delovanje samomorilno ogroženih oseb. Teorija, ki se v literaturi največkrat omenja v povezavi s psihološkimi dejavniki tveganja za samomor, je teorija krika bolečine, ki samomor pojmuje kot odgovor na situacijo, v kateri so istočasno prisotni občutki poraza, ujetosti in nerešljivosti. Prisotnost vseh treh dejavnikov naj bi sprožila občutke brezupa. Nadgradnjo in dopolnitev te teorije predstavljajo psihobiološki modeli samomorilnega vedenja, predvsem psihobiološka teorija dveh komponent ranljivosti za samomor, ki pomaga razumeti, zakaj nekatere osebe z depresijo razvijejo samomorilno vedenje, druge ne. Obe omenjeni teoriji predvidevata slabše kognitivno delovanje samomorilno ogroženih oseb. Avtorji še vedno raziskujejo, ali gre za trajne ali prehodne kognitivne primanjkljaje. Kaj se dogaja s kognitivnimi funkcijami po izboljšanju razpoloženja, obravnava teorija diferencialne aktivacije. Namen pričujočega prispevka je predstaviti, povezati omenjene obstoječe teorije ter iz skupnih spoznanj podati implikacije za prakso.
Razlike med spoloma v osebnostnih potezah otrok/mladostnikov: primerjava Slovencev in Rusov
Authors: Zupančič Maja , R. Slobodskaya Helena , G. Knyazev Gennady
Published: December 2024

V raziskavi smo primerjali razlike med spoloma, kot se odražajo skozi starševo zaznavo izraznosti osebnostnih potez pri različno starih skupinah slovenskih in ruskih otrok/mladostnikov. Vzorce razlik med spoloma v zgodnjem mladostništvu smo preučevali tudi z dvema metodama, s starševo oceno osebnosti njihovih otrok in s samooceno mladostnikov. Z Vprašalnikom medosebnih razlik med otroki (Halverson idr., 2003) smo zbrali podatke o velikih vzorcih ciljnih posameznikov (starih od 2 do 15 let) v Sloveniji in Rusiji. Razlike med spoloma so bile majhne in podobne v obeh deželah. Vzorci teh razlik, ugotovljeni z isto metodo pridobivanja podatkov, so bili bolj podobni med deželama kot vzorci razlik, ki so v posamezni deželi temeljili na podatkih, zbranih z različnima metodama. Slovenski in ruski starši so na splošno hčerkam pripisali nekoliko višjo raven usmerjenosti k dosežku, ugodljivosti, obzirnosti in organiziranosti kot fantom, ki so jih ocenili kot nekoliko bolj dejavne, nasprotovalne in odkrenljive. Na ravni robustnih osebnostnih potez pa so dekleta opisali kot bolj vestna in sprejemljiva v primerjavi s fanti, zlasti od obdobja srednjega otroštva dalje. Mladostnice so se v obeh deželah ocenile značilno višje glede obzirnosti in pozitivnega čustvovanja v primerjavi z mladostniki, medtem ko so prve le v Sloveniji poročale o značilno višji ravni sprejemljivosti kot fanti. Razlike med spoloma so se pokazale že v starševih ocenah najmlajše skupine otrok, vendar se niso sistematično povečevale s starostjo ciljnih posameznikov.
Od kaosa preko kozmosa do koinonije: Skupinskoanalitična razvojna linija
Authors: Praper Peter
Published: December 2024

V raziskovanju zdravilnih dejavnikov v skupinski psihoterapiji se v zadnjih desetletjih največ pozornosti namenja fenomenu skupinske kohezije. Izraža se z občutki pripadnosti in navezanosti, ki se ponovno in ponovno potrjujejo kot poglavitni zdravilni dejavnik. Kohezijo lahko definiramo kot silo simbiotične enosti, ki zagotavlja varnost in bližino. Sodobne raziskave in analize pa vendar opozarjajo na možnost, da kohezija, če obvladuje skupino preveč in predolgo, konzervativno ohranja enoumje in je tako izvor obrambnega delovanja skupine. Zato nekateri koheziji ob bok postavljajo koherenco, ki jo prepoznavajo kot harmonično organizacijo sicer med seboj različnih posameznikov. Ko oboje - kohezijo in koherenco - opazujemo skozi skupinski terapevtski proces, skozi časovne sekvence, opazimo, da so ti premiki odvisni od zmožnosti za vzpostavljanje odnosov vključenih članov ter od narave in stopnje njihove individualiziranosti. V skupini kot celoti se te karakteristike pokažejo v tipičnem razvojnem procesu. Na mestu je hipoteza, da gre za paralelizem individualizacijskih procesov posameznikov in skupinskih razvojnih procesov. Skupinska kohezija se razvije ob tem, ko vključeni presežejo začetno kaotično paranoidno pozicijo in si nudijo vzajemno razumevanje, varnost in oporo. Skupina, ki je sprva prestavljala neznan in zastrašujoč prostor, postane zatočišče simbiotične enotnosti. Preseganje kaosa in izkušnja pripadnosti prinašata medene tedne skupine, ki se jim je težko odpovedati na račun napredovanja posameznikov, tako v terapevtskih skupinah kot v vsakdanjem življenju. Vendar pa brez diferenciacije ni poti naprej. Kohezivna skupina se pogosto ob izgubljanju notranjih meja paranoidno zapira v polje odnosov z drugimi skupinami. V primerih, ko kohezivna skupina prične najprej tolerirati, nato pa tudi podpirati različnost pogledov, izkušenj, čustvenega doživljanja, prehaja iz kohezije v koherentno organizacijo. Pri tem ne gre le za toleranco, ampak predvsem za spoznanje, kako bogata je lahko izmenjava med različnimi ljudmi in nato tudi narodi, kulturami. Kaže, da kohezija in koherenca nista fenomena per se (kot je bilo oboje obravnavano do danes), ampak prej predstavljata dve poziciji v skupinski razvojni liniji, ki teče od avtizma, preko kohezije in nato po poteh diferenciacije do koherentnih interaktivnih odnosov.
Osebnostna struktura v zgodnjem in srednjem mladostništvu, kot jo (samo)zaznavajo mladostniki, njihovi sošolci in mame
Authors: Smrtnik Vitulić Helena , Zupančič Maja
Published: December 2024

V raziskavi sva ugotavljali osebnostno strukturo mladostnikov v zgodnjem in srednjem mladostništvu. Raziskava je potekala vzdolžno in je temeljila na pristopu več ocenjevalcev. Mladostniki, njihovi sošolci in mame so s pomočjo Vprašalnika individualnih razlik med otroki (VIRO) neodvisno (samo)ocenili osebnostne značilnosti ciljnih mladostnikov. Ob prvem merjenju je bilo v raziskavo vključenih 219 ciljnih mladostnikov (M = 14;7 let), ki so obiskovali osme razrede osnovnih šol v različnih slovenskih regijah. Ob drugem merjenju, dve leti kasneje, je večina mladostnikov obiskovala druge letnike srednjih šol (14 % osip vzorca). Po pregledu rezultatov komponentnih analiz, ki sva jih opravili z lestvicami VIRO, sva pri vseh treh skupinah ocenjevalcev mladostnikove osebnosti pri obeh merjenjih obdržali štirikomponentno rešitev. Glede na samoocene mladostnikov in ocene mam je bila struktura lestvic VIRO v času obeh merjenj sestavljena iz ekstravertnosti, vestnosti, čustvene nestabilnosti in nesprejemljivosti, glede na ocene sošolcev pa iz ekstravertnosti - čustvene stabilnosti, vestnosti, priljubljenosti in nesprejemljivosti. Pri obeh merjenjih se komponenta intelekt/odprtost, ki naj bi jo po teoretskem modelu tvorili lestvica inteligentnost in odprtost za izkušnje, ni pokazala kot samostojna. Lestvica inteligentnost je glede na samoocene in ocene sošolcev sestavljala komponento vestnost, glede na ocene mam pa se je negativno povezala s komponento čustvena nestabilnost. Lestvica odprtost za izkušnje se je priključila komponenti ekstravertnost (samoocene, ocene mam) oz. ekstravertnost - čustvena stabilnost (ocene sošolcev).
Veljavnost v kvalitativnem raziskovanju: Intervju in pojavljanje resnice skozi dialog
Authors: Kuzmanić Marja
Published: December 2024

Pričujoči prispevek obravnava vprašanje veljavnosti v kvalitativnem raziskovanju. Osredotoča se na preiskovanje načinov obravnave in uporabe pojma veljavnosti v raziskovanju s kvalitativnim intervjujem. Glavno vprašanje je, do kakšne mere (če sploh) so tradicionalni pozitivistični kriteriji veljavnosti uporabni in relevantni za ovrednotenje takšnega raziskovanja. Kvalitativen intervju je bil izbran kot fokus zaradi svoje specifičnosti v smislu odnosa med tistim, ki intervjuva in intervjuvanim, kakor tudi zaradi načinov, kako v času samega intervjuja pomeni in narativi nastajajo skozi dialog med sodelujočima. V tem kontekstu ni nikdar preveč poudarjeno, kako pomembna sta za izid kvalitativnega interjuja odnos med sodelujočima in njegov značaj. Ta odnos je še posebej zanimiv v povezavi z vprašanjem ocenjevanja njegove veljavnosti. V prispevku predstavljam in povzemam glavne pristope k obravnavi in vzpostavljanju veljavnosti ter ocenjujem njihovo pomembnost in aplikativnost za primer kvalitativnega intervjuja. Pričujoča razprava pokaže nujnost upoštevanja raziskovalnega konteksta (v tem primeru intervjuja) za kakršno koli oceno veljavnosti, seveda le v primeru, če naj ima veljavnost kot taka zares enako vlogo tako v kvalitativnem kot v kvantitativnem raziskovanju. Kot alternativa pozitivističnemu pojmu veljavnosti so predstavljeni pojmi refleksivnosti, transparentonsti in kredibilnosti.
Boli me telo? Boli me duša? Boli me!
Authors: Temnik Sanja , Marušič Andrej
Published: December 2024

Prispevek na osnovi pregleda do sedaj opravljenega raziskovalnega dela po svetu obravnava človeško bolečino v okviru telesne in duševne stiske ter osvetli samouničevalno vedenje in samomorilno tveganje v luči motenj duševnega in telesnega delovanja. Poudarek je na celostni obravnavi delovanja organizma tako v primeru zdravja kot bolezni. Razložene so nekatere pogoste zmotne razlage izrazov duševne stiske in predstavljene smernice za znanstveno in strokovno delo na tem področju v prihodnosti.
Pričakovanja partnerjev o starševski vlogi v času nosečnosti
Authors: Guštin Katja
Published: December 2024

V raziskavi smo želeli preučiti, kakšna so pričakovanja o starševski vlogi med pari, ki pričakujejo otroka, ter kako se pričakovanja povezujejo z zadovoljstvom s partnerskim odnosom. Po principu snežne kepe in sodelovanja Šole za starše v Ljubljani smo v raziskavo zajeli 90 parov, ki so pričakovali otroka. Instrumentarij je vključeval Vprašalnik pričakovanj o starševski vlogi, kjer posameznik zase in za partnerja ocenjuje, kako pogosto bo neko dejanje počel v otrokovih prvih treh letih ter Vprašalnik zadovoljstva s partnerskim odnosom (Gaultiere, 1995). Rezultati so pokazali, da moški in ženske v starševstvu pričakujejo višjo vpletenost mater. Kaže se, da ženske prevzemajo tudi del moških starševskih nalog. Ugotovili smo tudi, da je višje zadovoljstvo s partnerskim odnosom pozitivno povezano z enakomerno delitvijo starševskih nalog med partnerjema. Predvidevamo, da so moški najmanj dejavni pri rutinskih opravilih v zvezi z otrokom, zato njihova večja vpletenost oziroma enaka vpletenost obeh partnerjev vpliva na višje zadovoljstvo z njunim odnosom.
Samoregulativni procesi kot prediktorji uspešnosti učencev glasbene šole pri nauku o glasbi
Authors: Smolej Fritz Barbara , Peklaj Cirila
Published: December 2024

V raziskavi nas je zanimal odnos med nekaterimi vidiki samoregulativnega učenja in uspehom pri nauku o glasbi, ki je obvezen, temeljni predmet v slovenskih nižjih glasbenih šolah. Sodelovalo je 457 učencev petih in šestih razredov (153 fantov in 303 deklet) iz 10 glasbenih šol v Sloveniji. Učenci so izpolnjevali vprašalnik o čustveno-motivacijskih in (meta)kognitivnih procesih samoregulativnega učenja pri nauku o glasbi ter rešili preizkus znanja. Ob koncu leta smo pridobili tudi njihove zaključne ocene pri predmetu. Rezultati so pokazali, da obstajajo pomembne korelacije med skoraj vsemi vidiki samoregulativnega učenja in učenčevimi dosežki pri predmetu. Pokazalo se je, da so čustveno-motivacijski faktorji boljši prediktorji učnega uspeha kot (meta)kognitivni faktorji, ter da sta anksioznost in kompetentnost najpomembnejša individualna prediktoja. Ugotovili smo tudi, da samoregulativni procesi pojasnijo večji delež variance pri zaključnih ocenah kot pri rezultatih preizkusa znanja.
Narcisizem pri porodnicah
Authors: Slana Mojca
Published: December 2024

Namen raziskave je bil ugotoviti, ali se in kakšne razlike se v narcisizmu v poporodni dobi pojavljajo med materami, ki so rodile prvič, materami, ki so rodile tretjič, obe v primerjavi z ženskami, ki še niso bile noseče. V njej je sodelovalo 170 žensk, ki so bile razdeljene na tri skupine. Prvo skupino je sestavljalo 71 žensk, ki so rodile prvič, drugo skupino 23 žensk, ki so rodile tretjič, v primerjalni skupini pa je bilo 78 žensk, ki še nikoli niso bile noseče. Narcisizem sem ugotavljala z Vprašalnikom narcisizma (Deneke in Hilgenstock, 1989), ki so ga porodnice reševale čim prej po porodu. Rezultati so pokazali, da se skupini mater na nobeni lestvici vprašalnika med seboj ne razlikujeta. Pomembne razlike so se v glavnem pojavile le med materami, ki so rodile prvič, in primerjalno skupino, pri čemer rezultati kažejo na nižji narcisizem skupine mater, ki so rodile prvič.
Teoretski temelji ocenjevanja osebnosti v klinični psihologiji
Authors: Benedik Emil
Published: December 2024

Prispevek poudarja pomen ocenjevanja osebnosti v klinični psihologiji, glavne teoretske in metodološke usmeritve v ocenjevanju osebnosti, kakor tudi potrebe po integraciji le-teh. Ocenjevanje osebnosti v klinični psihologiji ne predstavlja metode, ampak metodološki okvir, s katerim uresničujemo kliničnopsihološko dejavnost. Ta se nanaša predvsem na razumevanje in zdravljenje različnih psihičnih oz. duševnih motenj. Kliničnopsihološko ocenjevanje osebnosti se po eni strani opira na psihološke koncepte osebnosti in statistično metodologijo, po drugi strani pa na klinična spoznanja s področja klinične psihologije, psihiatrije in sorodnih medicinskih ved. Teoretske in metodološke usmeritve za ocenjevanje osebnosti so zelo heterogene, saj ocenjevalci izhajajo iz različnih filozofskih tradicij in pri ocenjevanju uporabljajo različne koncepte in merske pristope. Kliničnopsihološko ocenjevanje osebnosti še ni doseglo splošno sprejete ocenjevalne paradigme. V zadnjem času si vse več avtorjev prizadeva za poenotenje oz. integracijo psiholoških konceptov in merskih metod, kar vodi k razvoju kliničnopsihološke stroke in psihologije kot znanosti.
Prispevek osebnostnih potez in akadamske ter socialne prilagojenosti k zadovoljstvu z življenjem in depresivnostjo univerzitetnih novincev
Authors: Smojver-Ažić Sanja , Živčić-Bećirević Ivanka , Jakovčić Ines
Published: December 2024

Želeli smo raziskati vlogo osebnostnih potez ter študentske akademske in socialne prilagojenosti študiju, splošno zadovoljstvo z življenjem in depresivnost. 492 novincev je izpolnilo baterijo vprašalnikov. Za analizo doprinosa napovednih spremenljivk na zadovoljstvo z življenjem in depresivnost smo uporabili hierarhične regresijske analize. Po kontroli osebnostnih potez, prilagoditev študiju pomembno prispeva k pojavu depresije in zadovoljstvu z življenjem pri študentih. Optimizem ima pomembno zaščitno vlogo samo pri študentih, ne pa pri študentkah.
Preliminarna raziskava merskih značilnosti Vprašalnika o odnosih s starši (VOS)
Authors: Kozina Ana , Rožman Mojca , Rutar Leban Tina
Published: December 2024

V prispevku predstavljamo razvoj Vprašalnika o odnosih s starši (VOS) in njegove merske značilnosti. Vprašalnik je nastal na podlagi opredelitve vzgojnih slogov D. Baumrind (1967) ter 3D modela vzgoje Milivojevića in sodelavcev (2004). Osnovna predpostavka zaradi katere smo vprašalnik razvili je, da se učni dosežki učencev in njihovi odnosi s starši pomembno povezujejo. Vprašalnik ugotavlja učenčevo zaznavo odnosa s starši in meri tri faktorje: (a) avtoritativni vzgojni slog in avtonomija, (b) avtoritarni vzgojni slog in (c) nagrajevanje. Na priložnostnem vzorcu učencev sedmih, osmih in devetih razredov osnovnih šol v Sloveniji (N = 333) se je vprašalnik izkazal kot zanesljiv (,72 > α < ,95) in občutljiv (povprečni r = ,67). Rezultati kažejo pomembne razlike med spoloma v zaznavanju avtoritativnega vzgojnega sloga in avtonomije ter nizke povezave med učnimi dosežki in učenčevo zaznavo odnosov s starši.
Predstavitev priročnika za evalvacijo medijskih kampanj v prometu
Authors: Divjak Marko , Zabukovec Vlasta
Published: December 2024

Namen prispevka je predstaviti Priročnik za evalvacijo medijskih kampanj v prometu, ki predstavlja enega glavnih rezultatov mednarodnega znanstveno-raziskovalnega projekta CAST. Priporočila in smernice Priročnika za evalvacijo temeljijo na spoznanju, da nekateri atributi (obseg/domet medijske kampanje, ciljna skupina, zastavljeni cilji ter izpeljane aktivnosti) medijskih kampanj odločilno vplivajo na načrtovanje evalvacije, torej na izbor merskih spremenljivk, metod/tehnik zbiranja podatkov in raziskovalnih načrtov. Priporočila in smernice o različnih možnostih evalvacije so podane za vsak atribut posebej. Priročnik evalvatorja usmerja, saj izpostavi tiste pristope, ki so v specifičnih situacijah najbolj uporabni, vključno z glavnimi prednostmi in pomanjkljivostmi.
Značilnosti spoprijemanja in čustveni problemi v povezavi s kvaliteto življenja na slovenskem vzorcu onkoloških bolnikov
Authors: Žagar Tanja
Published: December 2024

Namen raziskave je bil opredeliti strategije soočanja in čustvene probleme v luči kvalitete življenja onkoloških bolnikov. V raziskavi je sodelovalo 70 bolnikov, ki so bili obravnavani ambulantno in hospitalno, v začetni fazi bolezni. Udeleženci so izpolnili Vprašalnik spoprijemanja s stresom CRI (Coping Response Inventory; Moos, 1990), Vprašalnik kvalitete življenja QOLQ-30 (Quality of Life Questionnaire; European Organization for research and treatment of Cancer, 2001), Vprašalnik anksioznosti kot stanja STAI-1 (State Trait Anxiety Inventory; Spielberg, 1970) in Lestvico depresivnosti - krajša verzija BDISH (Beck Depression Inventory; Beck in Steer, 1993). Rezultati so pokazali, da bolniki, ki v večji meri uporabljajo aktivne strategije spoprijemanja, poročajo o manjši čustveni stiski in posledično višji kvaliteti življenja. Opredelitev strategij soočanja, ki jih bolniki uporabljajo pri soočanju z različnimi čustvenimi problemi, povezanimi z boleznijo, je novost pričujoče raziskave na slovenskem vzorcu onkoloških bolnikov. Učinkovito prepoznavanje stiske in prepoznava strategij soočanja ter vzpodbujanje učinkovitih strategij soočanja z boleznijo z različnimi specifičnimi, na bolnika usmerjenimi intervencijami, prinašajo dobrobiti za bolnika, njegovo družino in zdravstveno osebje, ki se trudi nuditi kakovostno oskrbo.
THE INFLUENCE OF INDEPENDENT BOARD OF COMMISIONERS, AUDIT COMMITTEEE, AND MANAGERIAL OWNERSHIP ON TAX AVOIDANCE (Empirical Study of Health Companies at IDX 2016-2021)
Authors: Dentasari Bekti Utami  , Bandi
Published: December 2024

Penelitian dilakukan guna mencari bukti empiris atas pengaruh dewan komisaris independen, komite audit, dan kepemilikan manajerial terhadap penghindaran pajak. Penelitian ini diaplikasikan melalui Eviews 12 dan studi ini memisahkan data antara data sebelum dan setelah Covid-19. Berdasarkan hasil uji pada data sebelum Covid-19 banyaknya anggota dewan komisaris independen dan adanya kepemilikan manajerial tidak memberikan pengaruh atas angka penghindaran pajak, sementara banyaknya anggota komite audit memberikan pengaruh atas angka penghindaran pajak. Pada data setelah Covid-19, banyaknya anggota dewan komisaris independen memberikan pengaruh atas angka penghindaran pajak, sedangkan banyaknya anggota komite audit dan adanya kepemilikan manajerial tidak memberikan pengaruh atas angka penghindaran pajak.
PHILOSOPHY IN ACCOUNTING
Authors: ADININGSIH TRIANA EVA
Published: December 2024

This study uses bibliometric techniques to review the perception, accruals, and fraud literature systematically. The study examines the intellectual structure of this literature by conducting bibliographic coupling analyses. Additionally, the study maps the major conceptual themes in this literature using co-word analysis. Based on the findings, the study proposes a research agenda highlighting opportunities for theoretical development in the perception, accruals, and fraud literature. The study's findings can lead to future research directions and offer insights into the state of the field's investigation at the present time.
THE IMPACT OF TRANSFER PRICING ON TAX AVOIDANCE MODERATED BY PROFITABILITY
Authors: Maheswari Anandia Ayu , Reni Oktavia  , Yenni Agustina
Published: December 2024

This research aims to examine the impact of transfer pricing on tax avoidance with profitability acting as moderator. The independent variable examined in this study is transfer pricing, with leverage and profitabilitu serving as control variables. Tax avoidance is considered the independent variable, while profitability functions as the moderating variable. The study's population comprises mining companies listed in the Indonesian Stock Exchange between 2016 and 2018. The sampling was conducted using purposive sampling technique, resulting in 214 samples meeting the test criteria. Data analysis involves simple regression analysis and moderation regression analysis (MRA), employing the IBM SPSS Statistics software for analysis. The findings indicate that the transfer pricing variable does not significantly influence tax avoidance, and profitability weakens the relationship between transfer pricing and tax avoidance.