bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A Focused Review of Smartphone Diet-Tracking Apps: Usability, Functionality, Coherence With Behavior Change Theory, and Comparative Validity of Nutrient Intake and Energy Estimates (Preprint)
Authors: Ferrara Giannina , Kim Jenna , Lin Shuhao , Hua Jenna , Seto Edmund
Published: December 2017

BACKGROUND

Smartphone diet-tracking apps may help individuals lose weight, manage chronic conditions, and understand dietary patterns; however, the usabilities and functionalities of these apps have not been well studied.

OBJECTIVE

The aim of this study was to review the usability of current iPhone operating system (iOS) and Android diet-tracking apps, the degree to which app features align with behavior change constructs, and to assess variations between apps in nutrient coding.

METHODS

The top 7 diet-tracking apps were identified from the iOS iTunes and Android Play online stores, downloaded and used over a 2-week period. Each app was independently scored by researchers using the System Usability Scale (SUS), and features were compared with the domains in an integrated behavior change theory framework: the Theoretical Domains Framework. An estimated 3-day food diary was completed using each app, and food items were entered into the United States Department of Agriculture (USDA) Food Composition Databases to evaluate their differences in nutrient data against the USDA reference.

RESULTS

Of the apps that were reviewed, LifeSum had the highest average SUS score of 89.2, whereas MyDietCoach had the lowest SUS score of 46.7. Some variations in features were noted between Android and iOS versions of the same apps, mainly for MyDietCoach, which affected the SUS score. App features varied considerably, yet all of the apps had features consistent with Beliefs about Capabilities and thus have the potential to promote self-efficacy by helping individuals track their diet and progress toward goals. None of the apps allowed for tracking of emotional factors that may be associated with diet patterns. The presence of behavior change domain features tended to be weakly correlated with greater usability, with R2 ranging from 0 to .396. The exception to this was features related to the Reinforcement domain, which were correlated with less usability. Comparing the apps with the USDA reference for a 3-day diet, the average differences were 1.4% for calories, 1.0% for carbohydrates, 10.4% for protein, and −6.5% for fat.

CONCLUSIONS

Almost all reviewed diet-tracking apps scored well with respect to usability, used a variety of behavior change constructs, and accurately coded calories and carbohydrates, allowing them to play a potential role in dietary intervention studies.
Modern Innovative Solutions to Improve Outcomes in Severe Asthma: Protocol for a Mixed Methods Observational Comparison of Clinical Outcomes in MISSION Versus Current Care Delivery (Preprint)
Authors: Roberts Claire , Lanning Eleanor , Fogg Carole , Bassett Paul , Hughes Alison , Chauhan Anoop J
Published: December 2017

BACKGROUND

Asthma that is poorly controlled and undertreated can progress to more severe disease that is associated with high levels of unscheduled care that requires high-cost therapy, leading to a significant health economic burden. The identification and appropriate referral to a specialist asthma service is also often delayed by several months or years because of poor recognition and understanding of symptom severity. Current severe asthma services may take several months to provide a comprehensive multidisciplinary assessment, often necessitating multiple hospital visits and costing up to £5000 per patient.

OBJECTIVE

This study aims to evaluate whether a new service model could identify poorly controlled and potentially severe asthma much earlier in the patient pathway, and then compare clinical outcomes between this new care model with standard care.

METHODS

Modern Innovative Solutions to Improve Outcomes in (MISSION) Severe Asthma is a novel service model developed by asthma specialists from Portsmouth and Southampton severe asthma services. MISSION Severe Asthma identified patients with poorly controlled disease from general practice databases who had not been under secondary outpatient care in the last 12 months or who were not known to secondary care. In 1- or 2-stop assessments, a thorough review of diagnosis, disease phenotype, and control is undertaken, and clinical outcomes collected at baseline.

RESULTS

A variety of clinical outcomes will be collected to assess the service model. The results will be reported in February 2020.

CONCLUSIONS

This protocol outlines a mixed methods study to assess the impact on disease control, unscheduled health care usage, and quality of life in patients seen in the MISSION clinic compared with a closely matched cohort who declined to attend.
Identifying Barriers and Facilitators of 13 mHealth Projects in North America and Africa: Protocol for a 5-Year Implementation Science Study (Preprint)
Authors: Tilahun Binyam , Smillie Kirsten , Bardosh Kevin Louis , Murray Melanie , Fitzgerald Mark , Cook Victoria , Poureslami Iraj , Forrest Jamie , Lester Richard
Published: December 2017

BACKGROUND

Although many mHealth interventions have shown efficacy in research, few have been effectively implemented and sustained in real-world health system settings. Despite this programmatic gap, there is limited conclusive evidence identifying the factors that affect the implementation and successful integration of mHealth into a health system.

OBJECTIVE

The aim of this study is to examine the individual, organizational, and external level factors associated with the effective implementation of WelTel, an mHealth intervention designed to support outpatient medication adherence and engagement in care in Africa and North America.

METHODS

We will adopt the Consolidated Framework for Implementation Research (CFIR) constructs for evaluation of mHealth implementation including a scoring and monitoring system. We will apply the adapted tool to identify facilitators and barriers to implementation of the WelTel mHealth intervention in order to determine how the technology platform is perceived, diffused, adapted, and used by different mHealth project teams and health system actors in Africa and North America. We will use a mixed-methods approach to quantitatively test whether the factors identified in the CFIR framework are associated with the successful uptake of the mHealth intervention toward implementation goals. We will triangulate these data through interviews and focus group discussion with project stakeholders, exploring factors associated with successful implementation and sustainment of these interventions.

RESULTS

The development of the customized CFIR is finalized and currently is in pilot testing. The initial results of the use of the tool in those 13 implementations will be available in 2019. Continuous conference and peer- reviewed publications will be published in the coming years.

CONCLUSIONS

The results of this study will provide an in-depth understanding of individual, organizational, and external level factors that influence the successful implementation of mHealth in different health systems and geographic contexts over time. Via the tool’s unique scoring system connected to qualitative descriptors, these data will inform the most critical implementation targets and contribute to the tailoring of strategies that will assist the health system in overcoming barriers to implementation, and ultimately, improve treatment adherence and engagement in care.

REGISTERED REPORT IDENTIFIER

RR1-10.2196/9633
PENINGKATAN MINAT KEWIRAUSAHAAN SISWA SMP DENGAN PENDEKATAN SCIENTIFIC SELL
Authors: Fitroni Zakki
Published: December 2017

Abstrak: Pendidikan seni budaya merupakan mata pelajaran yang potensial dalam meningkatkan minat kewirausahaan siswa. Untuk memberi dampak yang signifikan terhadap minat siswa berwirausaha diperlukan pendekatan pembelajaran yang mampu memasukkan nilai kewirausahaan secara efektif ke dalam pembelajaran. Dengan memodifikasi pendekatan scientific dan menambahkan satu langkah lagi yaitu Sell (menjual) sehingga pendekatan ini dinamakan pendekatan Scientific Sell. Keterlaksanaan pendekatan scientific sell dalam materi melukis ragam hias pada media bangkiak, mampu meningkatkan minat siswa terhadap kewirausahaan siswa dengan menggunakan langkah; Mengamati, menanya mengumpulkan informasi, mengasosiasi, mencipta, menjual dan Mengkomunikasikan/refeksi. Keberhasilan pendekatan ini dapat dilihat dari hasil penilaian psikomotor dengan rata rata nilai yang diperoleh adalah 84,32% dan rata-rata nilai kognitif yang diperoleh adalah 82,19%. Sedangkan Nilai afektif didapat berdasarkan pengamatan minat siswa di siklus I sebesar 85,93%, dan mengalami peningkatan sebesar 2,55% sehingga menjadi 88,48% pada siklus II. Kata kunci: Kewirausahaan, Minat, Scientific Sell.
IMPLEMENTATION OF 2015 MENTORING PROGRAM IN ENGLISH DEPARTMENT OF UNIVERSITY MUHAMMADIYAH MALANG
Authors: Inayati Nina , Hikmah Nurbatra Laela , Khadijah Maro Rahmawati
Published: December 2017

ABSTRACT  The Mentoring Program of the English Department of UMM is an extra-curricular program designed to assist first year students to practice their English speaking and independent study. The speaking skills are focused on two specific skills; presentation and debate skills; while the English independent study introduces students to various English learning activities students could potentially integrate in their daily lives. The current study employs document analysis and survey as the methods of data collection. Then, content analysis is used to identify the salient themes and patterns occurring from the data to be presented based on the research problems. Analysis of the data shows that the program ran as planned and that some mentors developed the prepared lesson plans. As for the program evaluation, analysis of the survey results show that, in general, the program was viewed positively by the students. Some strengths mentioned were that the module was helpful and informative and that the mentors were fun and motivating. As for the weaknesses, Saturday morning schedule was considered bad option and that outdoor venues were less conducive some times. In light of the evaluation, some suggestions for the future program are offered, such as to improve the timing and venues. Keywords: Mentoring, English Learning, Speaking, Independent Study
Simulação Multiagente da Evacuação da Boate Kiss: A Importância da NBR 9.077 e sua relação com o Pânico
Authors: Silva Vinicius Montenegro , Vinicius Scholl Marcos , Adamatti Diana Francisca
Published: December 2017

Esse artigo utiliza o cenário da evacuação de uma tragédia envolvendo a boate Kiss em 2013 no Sul do Brasil. Tal evento ficou marcado pela imprudência e negligência às normas de segurança, resultando em diversas vítimas. As simulações foram modeladas usando a ferramenta NetLogo no contexto Multiagente. Os parâmetros usados nos dois cenários são baseados nos dados conhecidos da boate no ocorrido e no contexto ‘ideal’, respeitando as indicações da NBR 9.077. O ambiente foi desenhado com base na planta da boate Kiss. A emoção pânico foi modelada a partir de sua definição psicológica na literatura. Os resultados demostraram o potencial e a importância das indicações da norma de segurança da Associação Brasileira de Normas Técnicas (ABNT), na garantia de evacuações seguras e com um nível baixo de pânico.
Composição de Agentes EBDI: Integração WASABI-Jason
Authors: Couto Diego , Marchi Jerusa , Gelaim Thiago Ângelo
Published: December 2017

Emoções assumem um papel muito importante no processo de tomada de decisão de seres humanos e é natural que a sua utilização torne-se um campo bastante fértil na área de Inteligência Artificial, seja com o intuito de aproximar o comportamentode agentes computacionais ao de humanos, ou simplesmente para aprimorar a relação humano-computador. Este trabalho apresenta a integração do simulador de emoções WASABI com o arcabouço para agentes BDI JASON, para prover agentes emocionais. Os resultados obtidos sugerem que o desempenho dos agentes no ambiente, assim como em sociedades humanas, é suscetível não só ao seu comportamento programado, mas à sua personalidade emocional e às condições do ambiente.
Näkymätön ilmasto, näkyviä kuvia:Ilmastoriskin visualisointi ja kuvallinen kehystäminen Helsingin Sanomissa
Authors: Kangas Jarkko
Published: December 2017

Artikkeli pureutuu ilmastonmuutoksen visuaaliseen esittämiseen journalismissa. Lähestyn ilmastonmuutosta Ulrich Beckin riski-käsitteen näkökulmasta ja tutkin, millä kuva-aiheilla Helsingin Sanomat (HS) teki ilmastoriskin näkyväksi lukijoilleen vuosina 1990–2013. Toiseksi tarkastelen ilmasto-juttujen pääkuvilla ja niiden tekstiyhteyksillä rakennettuja ilmastoriskin määritelmiä. Robert Entmanin kehysjäsennyksen pohjalta keskityn kuvien esittämiin ilmastonmuutoksen syihin, seurauksiin ja mahdollisiin ratkaisumalleihin. Aineistoni perusteella HS:n ilmastokuvasto heijastaa kansainvälisesti tuttuja visuaalisia teemoja. Ihmiset, erityisesti poliitikot mutta myös kansalaiset, aktivistit ja tutkijat hallitsevat kuvastoa. Muita yleisiä kuva-aiheita ovat eläimet, ympäristöteknologia, päästöt, äärimmäiset sääolosuhteet sekä jäätiköt. Lämpenemisen seurauksia konkretisoivat kuvat kehystävät ilmastonmuutoksen useimmin vaaralliseksi katastrofiksi tai ympäristö-ongelmaksi. Sekä lämpenemisen syitä että ratkaisuja esittävät kuvat taas korostavat energiantuotannon roolia: lämpeneminen johtuu saastuttavasta energiantuotannosta, ja ratkaisuksi tarjoutuu erilaisia ”puhtaita” vaihtoehtoja. Tulkitsen kuvaston vahvan teknologiapainotuksen uusintavan ympäristöpolitiikassa hallitsevaksi muodostunutta ekologisen modernisaation diskurssia.
Livetviittaaminen jalkapallon MM-kisojen mediaspektaakkelissa – Sosiaalisen television faniutuva yleisö
Authors: Salomaa Elina
Published: December 2017

Tässä artikkelissa tarkastellaan suomalaisen Twitter-yleisön faniutumista jalkapallon MM-kisojen mediaspektaakkelissa. 1 Tutkimusaineisto koostuu Ylen kisastudiolähetyksistä ja yleisön lähettämistä #ylemmfutis-tviiteistä vuoden 2014 jalkapallon MM-kisojen aikana. Fanius nähdään tutkimuksessa sosiaalisena konstruktiona, jota lähestytään diskursiivisen position käsitteen kautta. Televisiolähetystä ja yleisön livetviittaamista tarkastellaan kolmesta sosiaalisen television näkökulmasta (virtuaalinen olohuone, performatiivinen näyttämö, pseudoyhteisö), joissa faniuden keskeiset näkökulmat (affektiivisuus, aktiivisuus, sosiaalisuus) yhdistetään digitalisoitumisen myötä syntyneisiin uusiin viestinnän mahdollisuuksiin (reaaliaikaisuus, julkisuus, interaktiivisuus). Tutkimuksen perusteella mediaspektaakkeliin liittyvä fanius voidaan käsittää tietynlaisena trendifaniutena, jota leimaa faniuden hetkellisyys sekä yleisön ja fanin rajan hämärtyminen.
Yksityisyys valvonnan verkoissa
Authors: Sirkkunen Esa
Published: December 2017

Tässä artikkelissa tarkastelen yksityisyyden rakentumista verkkovalvonnan kontekstissa.  Tarkastelen kehitystä neljästä näkökulmasta: selvennän verkkovalvonnan käsitettä, erittelen taloudellisen verkkovalvonnan toimintatapoja ja niiden vaikutusta yksityisyyteen, tutkin verkon alustojen käyttöehtoja yksityisyyden kannalta sekä esittelen verkon käyttäjien yksityisyyskäsityksiä. Edellisten perusteella esitän johtopäätöksissä ehdotuksia mediatutkimuksen tehtäviksi verkkovalvonnan ja sen seurausten tutkimuksessa.
Suomalaisen journalistin itseymmärrys muutosten keskellä
Authors: Pöyhtäri Reeta , Väliverronen Jari , Ahva Laura
Published: December 2017

Suomalainen journalismi on viime vuosina elänyt kiihtyvässä murroksessa. Tässä artikkelissa tarkastellaan, miten toimittajat itse kokevat muutoksen ja sen vaikutukset työhönsä ja omaan ammatilliseen itseymmärrykseensä. Artikkelin teoreettisena viitekehyksenä toimii professionalismin diskursiivinen rakentuminen ja fokuksessa on erityisesti se, millaiseen rooliin journalismiprofession ydinarvot – julkinen palvelu, autonomisuus, eettisyys, objektiivisuus ja ajankohtaisuus – asettuvat suomalaistoimittajien omissa tulkinnoissa. Artikkelin tulokset perustuvat määrällisen kyselytutkimuksen ja laadullisten ryhmähaastatteluiden analysointiin. Tulokset osoittavat, että toimittajat kokevat taloudellis­teknologiset muutokset ja niistä johtuvat resurssivähennykset kaikkein suurimmiksi muutoksiksi työssään. Myös yleisöyhteistyön rooli on korostunut. Näiden muutosten keskellä suomalaistoimittajien itseymmärrystä ohjaavat kuitenkin edelleen hyvin vahvasti professionalismin ydinarvot autonomisuudesta, objektiivisuudesta ja julkisesta palvelusta. Näiden pysyvyyttä selittää ainakin se, että niillä sekä motivoidaan omaa työntekoa että legitimoidaan journalismin asemaa suhteessa ympäröivään yhteiskuntaan ja muuttuvaan mediakenttään. Tulosten perusteella ajankohtaisuuden ideaali on muutoksen keskellä entisestään vahvistunut, kun taas eettisyyteen liittyvät ammatilliset arvot ovat selkein esimerkki ideaalin ja käytännön välisestä ristiriidasta: arvona eettisyyteen halutaan sitoutua tiukasti, mutta toiminnan tasolla siitä joudutaan käymään jatkuvaa neuvottelua.
Talvivaara ja kommenteissa keskustelevat julkisot
Authors: Kangaspunta Veera
Published: December 2017

Verkkouutisten kommentoinnin tutkimus ja tätä kautta tuntemus on jäänyt mediatutkimuksen kentällä toistaiseksi vähäiseksi, ja verkkokeskusteluiden arvoa julkisen keskustelun muotona on systemaattisesti väheksytty. Tässä artikkelissa kommentointia tarkastellaan julkisen keskustelun ja ennen kaikkea julkison käsitteen viitekehyksessä. Teoreettinen ja analyyttinen perusta rakentuu ajatukselle julkiseen keskusteluun osallistuvasta julkisosta. Artikkelissani selvitän, onko kommentointi mahdollista käsittää julkisen keskustelun muodoksi ja julkisona toimimiseksi. Tähän kysymykseen kytkeytyy pyrkimys keskustelunanalyysin soveltamisesta kommentointiin: voiko kommentointia tutkia keskusteluna? Aineisto koostuu Talvivaaran kaivoksen kipsisakka­altaan vuotoa koskevasta verkkouutisoinnista ja kommentoinnista kolmessa lehdessä ja kontekstissa: paikallisessa, maakunnallisessa ja valtakunnallisessa. Menetelmällinen testaus osoittaa, että kommentointi pitää sisällään keskustelua, jossa puhutellaan sekä uutista, kommentoijia että laajempaa julkista kuulijakuntaa, ”muita”. Ratkaiseviksi tekijöiksi julkison kehittymisen kannalta nousevat myös muun muassa nimimerkkien vaikutus ja jaetun ongelman kontekstisidonnaisuus. Kokonaisuudessaan analyysi piirtää kuvaa varsin erilaisista julkisona keskustelemisen muodoista, joissa keskustelun laatua merkittävämmässä roolissa vaikuttavat toiminnan motiivit.
Symbolisen konvergenssin teoria Twitter-tutkimuksen välineenä:
tapaus #nokia
Authors: Aho Tommi , Isotalus Pekka
Published: December 2017

Tarinat ovat osa sosiaalisia todellisuuksia, jotka rakentuvat ihmisten välisessä vuorovaikutuksessa. Näistä tarinoista yhä useampi syntyy nykyään sosiaalisessa mediassa, koska sen merkitys ihmisten vuorovaikutukselle kasvaa jatkuvasti. Tässä artikkelissa pyrimme osoittamaan tarinoita fantasioiksi kutsuvan symbolisen konvergenssin teorian tarjoamat mahdollisuudet viestinnän tutkimukselle. Sovellamme teoriaa sosiaalisen median palvelu Twitteriin. Keskitymme niin sanottuun #nokia-keskusteluun, jota käytiin Twitterissä Nokian ja Microsoftin välisen yrityskaupan julkistamisen jälkeen syyskuussa 2013. Esittelemme teoriaa ja analysoimme keskustelua rinnakkain teorian keskeisten käsitteiden kautta. Lopuksi arvioimme teoriaa ja mahdollisuuksia hyödyntää sitä viestinnän tutkimukseen myös jatkossa.
Televisio- ja tuotantoyhtiöiden haasteet ja mahdollisuudet monimediaalisessa ympäristössä
Authors: Keinonen Heidi
Published: December 2017

Television viihde- ja draamaohjelmat ovat muuttumassa monimediaalisiksi tuotannoiksi, jotka sisältävät itse ohjelmajaksojen lisäksi erilaisia ja eri alustoilla jaettavia sisältöjä. Tällaiset tuotannot tarjoavat televisioyhtiöille uudenlaisia mahdollisuuksia rakentaa katsojasuhdettaan, mutta ne myös haastavat monia televisiotuotannon käytäntöjä ja malleja. Tässä artikkelissa tarkastellaan, millaisia muutoksia monimediaalisuuden omaksuminen on tuonut suomalaiseen televisiotuotantoon. Artikkelissa analysoidaan suomalaisten ohjelmapäälliköiden ja televisiotuottajien kanssa tehtyjen haastattelujen pohjalta monimediaalisen televisiotuotannon käsitteitä ja käytäntöjä sekä televisiotuotantoa ja yleisradiotoimintaa liiketoimintana.  Kaupallisille televisioyhtiöille monimediaalisten tuotantokäytäntöjen omaksuminen näyttää olevan luonteva askel sähköisen viestinnän kehityksessä, kun taas Ylen haasteena on löytää omat, julkisen palvelun arvoihin sopivat monimediaalisuuden muotonsa. Tuotantoyhtiöissä suurimmat haasteet puolestaan liittyvät uusien liiketoimintamallien kehittämiseen.
Pelkkää retoriikkaa? Populismin kehykset Helsingin Sanomissa ja Ilta-Sanomissa vuoden 2011 eduskuntavaalien yhteydessä
Authors: Herkman Juha
Published: December 2017

Tässä tutkimuksessa selvitetään laadullisen kehysanalyysin avulla, minkälaisia merkityksiä populismille annettiin vuoden 2011 eduskuntavaalien lehtijulkisuudessa. Analyysi valottaa osaltaan populismi-termin käyttöä poliittisessa diskurssissa ja sitä kautta populismin roolia suomalaisessa poliittisessa kulttuurissa. Tutkimuksen aineistona ovat Helsingin Sanomissa ja Ilta-Sanomissa vaalien yhteydessä julkaistut lehtijutut, joissa puhuttiin populismista. Populismi kehystettiin lehdissä useimmiten kielteisesti sisäänpäin kääntyneeksi impivaaralaiseksi nationalismiksi, muukalaisvihamielisyydeksi tai ontoksi retoriikaksi. Kehystykset kuitenkin erosivat lehti- ja genrekohtaisesti. Ilta-Sanomissa populismi kehystettiin myös perussuomalaisten kautta myönteisesti kansan syvien rivien ääneksi ja sitä edustavaksi poliittiseksi liikkeeksi. Populismin erilaiset kehystykset mukailevat eliitti- ja populaarijournalismin rajanvetoa ja heijastavat suomalaisen poliittisen kulttuurin jakautumista liberaali- ja konservatiivileireihin tavalla, johon perinteinen luokkapuoluejako ei kykene enää vastaamaan.
Kolmas tila suhteisuuden näyttämönä – mediaviitteet ja läheisten nimet yhteisöllisyyden osoittajina esiopetusikäisten lasten luovassa kirjoittamisessa
Authors: Mertala Pekka
Published: December 2017

Pienten lasten luovaa kirjoittamista on tutkittu vähän ja yleensä vain teknistä tarkkuutta korostavan taitodiskurssin kautta. Kirjoittaminen voidaan kuitenkin ymmärtää myös tarkoitushakuisena sosiaalisena toimintana, jaettavaan muotoon taltioituina ideoina, näkemyksinä ja mielipiteinä – suhteina. Työssäni suhteisuuden teoreettisen viitekehyksen muodostaa kolmannen tilan käsite, jolla tarkoitan ei-institutionaalisen sekä institutionaalisen kasvuympäristön rajapinnoille muodostuvia molemmat kontekstit sisältäviä identiteettiperustaisia tiloja. Empiirinen aineisto koostuu esiopetusikäisten lasten päiväkotikontekstissa vapaan leikin aikana tuottamista (tietokone)kirjoituksista. Tarkastelen erityisesti sitä millaisia, keiden välisiä ja miten ilmaistuja suhteita lapset julkituovat kirjoituksissaan kolmannen tilan kautta. Kolmas tila esiintyi kirjoituksissa joko oman lähipiirin tai mediatekstien uudelleenkontekstualisointina. Valinnat eivät olleet sattumanvaraisia vaan kertoivat kiintymyksestä ja jo olemassa olevista tai toivotuista ystävyyssuhteista. Kirjoituksissa esiintyneiden lasten välittömään kokemusmaailmaan kuuluvien henkilöiden roolit ja relaatiot elivät kirjoituksissa omalakista elämäänsä, jossa esimerkiksi vanhempien ja lasten roolit usein sekoittuivat.  Mediaviitteiden intersubjektiivinen suhteisuus ilmeni tarkoituksenmukaisena ja koordinoituna saman jaetun keskusteeman ympärillä pysyttelemisenä.
Ajan hallinta ja tiivistyminen journalismissa
Authors: Väliverronen Esa
Published: December 2017

Artikkelissa arvioidaan journalismin suhdetta aikaan kolmen ulottuvuuden kautta. Ensimmäisellä ulottuvuudella käydään läpi tutkimuksia, joissa on eritelty journalistisia esityksiä suhteessa menneeseen, nykyhetkeen ja tulevaisuuteen. Toinen ulottuvuus koskee journalismin sisäisiä aikarytmejä ja sitä, miten journalistisessa työprosessissa pyritään hallitsemaan aikaa sekä toimittajien kokemuksia aikapaineista. Kolmanneksi pohditaan journalismin ja mediainstituution suhdetta yhteiskunnan erilaisiin aikarytmeihin. Näitä kolmea ulottuvuutta on tarkasteltu yleensä erikseen, ja artikkelin tavoitteena on nivoa ne yhteen, jotta saisimme monipuolisemman kuvan journalismin suhteesta aikaan. Artikkeli tukeutuu Barbara Adamin jaotteluun ajan tavaroitumisesta, tiivistymisestä, hallinnasta ja kolonisoinnista modernissa ja myöhäismodernissa yhteiskunnassa. Artikkelin lopussa pohditaan kysymystä, onko journalismi menettämässä aiemman roolinsa yhteiskunnallisen elämän aikatauluttajana ja tahdistajana.
Väkivallan sukupuoli iltapäivälehdissä
Authors: Venäläinen Satu
Published: December 2017

Artikkelissa tarkastellaan suomalaisten iltapäivälehtien väkivaltarikosuutisointia kysyen, millä tavoin siinä näkyy ja tuottuu väkivallan tekijöiden ja uhrien sukupuoli. Aineistona ovat vuonna 2009 Iltalehdessä ja Ilta-Sanomissa ilmestyneet naisten ja miesten tekemästä väkivallasta kertovat rikosuutisartikkelit ja niiden otsikot. Lähtökohtana on konstruktionistinen näkemys rikosuutisissa tuotettujen esitysten, kulttuurisen tiedon ja todellisuuden yhteen kietoutumisesta. Rikosuutisointia lähestytään uutisarvon käsitettä hyödyntäen ja pohditaan, millaista sukupuolten ja väkivallan välistä suhteutumista uutisoinnissa rakennetaan. Otsikoiden analyysissa keskitytään siihen, millä lailla väkivallan tekijöiden ja uhrien sukupuolet ovat niissä esillä. Naisten sukupuoli niin väkivallan tekijöinä kuin uhreina on uutisoinnissa korostuneemmin esillä kuin miesten. Miesten ja naisten erilainen suhteutuminen väkivaltaan jäsentää uutisointia moniulotteisesti ja osin paradoksaalisilla mutta sukupuolistunutta sosiaalista järjestystä ylläpitävillä tavoilla.
Suomalaiset sanomalehdet uskonnollisen maiseman tuottajina
Authors: Hokka Jenni , Valaskivi Katja , Sumiala Johanna , Laakso Suvi
Published: December 2017

Uskonnon ja median tutkimuksen alueella on puhuttu viime vuosina paljon uskonnon aiempaa voimakkaammasta näkyvyydestä länsimaisessa uutismediassa. Erityisesti New Yorkin terrori-iskujen syyskuussa 2001 on katsottu vaikuttaneen siihen, että journalismissa on alettu uudella tavalla kiinnittää huomiota uskontoon. Uskontoon kohdistuvan mediahuomion määrä näyttääkin kasvaneen, mutta selvittämättä on, mistä tarkalleen puhutaan, kun puhutaan uskonnosta journalismissa. Artikkelissa tarkastelemme määrällisesti suomalaista uskontoa koskevaa journalistista kirjoittelua viiden vuoden ajalta neljän sanomalehden osalta. Aineistomme osoittaa, että suomalaisen journalismin tuottama uskonnollinen maisema rakentuu hyvin erillisistä osasista. Lehtien osastot ja journalismin käytännöt tuottavat jaon, joissa paikalliset, valtakunnalliset ja globaalit uskontoa koskevat aiheet pidetään tiukasti erillään. Artikkelin lopussa pohdimme, millainen suhde lehtien tuottamalla uskonnollisella maisemalla on suomalaisen yhteiskunnan uskonnolliseen maisemaan ja uskonnon merkitykseen suomalaisessa yhteiskunnassa.
Yleisradion menestyksen eväät
Kenttäteoria ja metapääoma julkisen palvelun vahvan aseman selittäjinä
Authors: Rahkonen Juho
Published: December 2017

Yleisradion tv-ohjelmiston kehityksestä on olemassa varsin paljon empiiristä tutkimustietoa, mutta sen teoretisoiminen ja kytkeminen laajempiin yhteiskunnallis-kulttuurisiin yhteyksiinsä on jäänyt suhteellisen vähäiseksi. Tässä artikkelissa tutkitaan Pierre Bourdieun kenttäteorian ja metapääoman käsitteen avulla sitä, miksi Yleisradio on onnistunut säilyttämään vahvan asemansa julkisen palvelun tarjoajana, vaikka yhteiskunta muuten on muuttunut yhä enemmän markkinaohjautuvaksi. Teoreettista työtä havainnollistetaan tiiviillä empiirisellä analyysillä Yleisradion tv-ohjelmistosta. Artikkelin mukaan Yleisradion menestys johtuu ennen kaikkea sen sopivuudesta suomalaiseen hyvinvointivaltioajatteluun. Yleisradiolla on erityisten, kenttäsidonnaisten pääomien lisäksi yleispätevää metapääomaa, joka vetoaa hegeliläiseen ”objektiiviseen henkeen”. Näin se pystyy vetoamaan laajoihin kansalaispiireihin ja säilyttämään legitimiteettinsä kenttärajat ylittävällä tasolla
Lupa toimia
Julkisorganisaatioiden sidosryhmäsuhteet
Authors: Luoma-aho Vilma
Published: December 2017

Medioituvan ja nopeasti muuttuvan maailman keskellä julkisorganisaatiota uhkaa legitimaatiokriisi: miten viestiä sellaisten julkisten palveluiden tarpeellisuudesta, joiden kohteena on yhteinen hyvä? Tähän haasteeseen on pyritty vastaamaan tutkimalla sidosryhmiä, stakeholdereita, jotka asioivat julkisten organisaatioiden kanssa. Stakeholder on käsitteenä melko uusi julkisille organisaatioille, mutta se heijastaa hyvin niitä erilaisia odotuksia, joita valtionhallintoon kohdistetaan nyky-yhteiskunnassa. Valtionhallinnon tuoreen sidosryhmätutkimuksen tulosten mukaan julkisten organisaatioiden ja niiden sidosryhmien välinen suhde koostuu neutraalista maineesta ja korkeasta luottamuksesta. Suhdetta kuvaamaan voidaan käyttää termiä luottojoukot (faith-holders), sillä julkisorganisaatioiden olemassaolo nojaa juuri toistuvien sidosryhmien hyväksyntään.
Televisiokeskustelun agendan moraaliset ulottuvuudet
Neutraali toimittaja arvostelmien tuottajana
Authors: Rautajoki Hanna
Published: December 2017

Neutraali tietojen välittäminen on ihanne, johon jokaisen toimittajan tulisi pyrkiä. Käytännössä ihanteet ovat kuitenkin joustavia ja kelvollinen toimittajuus neuvotellaan tilannekohtaisesti. Artikkelissa tarkastellaan toimitustyötä poliittisesti latautuneen moraalipuheen näkökulmasta. Moraalia tuotetaan puheessa arvottamalla toimintaa hyväksyttäväksi tai paheksuttavaksi. Aineistona on televisiokeskustelu, joka käsittelee syyskuun 11:nnen terrori-iskuja, ja pyrkimyksenä on tehdä näkyväksi erilaisia tapoja, joilla toimittajat ja ohjelman käsikirjoitus eli agenda osallistuvat moraalin tuottamiseen. Huomio kohdentuu toimittajan puheenvuoroihin, joita tutkitaan institutionaalisen vuorovaikutustutkimuksen välinein. Televisiokeskustelun agenda ei toimi ainoastaan keskustelun temaattisena runkona, vaan se vaikuttaa myös julkiseen keskusteluun ja arvostelmien tuottamiseen. Koska kielenkäyttö on aina arvottavaa toimintaa, journalistisia ihanteita ja epärealistisia tavoitteita olisi kenties aika ajanmukaistaa ja harkita uudelleen.
Tietoisku, tarina vai nähtävyys?
Suomalaisen televisiojournalismin moodeista
Authors: Aslama Minna
Published: December 2017

Journalismin väitetty murros on tuottanut paitsi akateemista tutkimusta, myös runsaasti julkista keskustelua. Erityisen paljon on puhuttu televisiojournalismin keventymisestä, jota pohditaan useimmiten käsiteparien viihteellinen – informatiivinen ja yksityinen – julkinen kautta. Tässä artikkelissa haastetaan dualistinen näkemys testaamalla empiirisesti Mats Ekströmin (2000) mallia televisiojournalismin kolmesta eri moodista. Aineistona on valikoima suomalaisia journalistisia ohjelmia vuodelta 2003.
Internet julkisena toimintatilana
Osallistuvaa verkon käyttöä paikallisessa ympäristökiistassa
Authors: Bamberg Jarkko
Published: December 2017

Artikkelissa tarkastellaan osallistuvaa informaatio- ja kommunikaatioteknologian käyttöä paikallisessa ympäristökiistassa. Aihetta lähestytään Tampereella Koskenniskan ajoneuvosillasta syntyneen julkisen keskustelun kautta. Tutkimusaineistona käytetään Koskenniskan siltaprosessin keskeisten toimijoiden haastatteluja, joilla kartoitettiin, miten ja miksi Internetiä käytettiin osallistumisen tukena. Artikkelin teoreettinen näkökulma kietoutuu osallistumisen, tilan ja julkisuuden käsitteiden ympärille, jotka auttavat ymmärtämään erilaisia kaupunkisuunnittelun osallistumisen muotoja julkisina toimintatiloina.

Artikkelissa esitellään ja eritellään Koskenniskan siltaprosessin aikana käytettyjä verkko-osallistumisen muotoja, joita olivat informaatiota prosessista tallentaneet nettisivut, keskustelufoorumit, viranhaltijoille ja luottamushenkilöille tehdyt kyselyt sekä havainnekuvat ja -piirrokset sillasta. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että Internet on julkisena toimintatilana noussut haastamaan valtamediaa ja muita perinteisempiä julkisen toiminnan tiloja, mikä auttaa löytämään avaimia suljetun suomalaisen kunnallishallinnon avaamiseen.
Paikalliset verkkoyhteisöt sosiaalista pääomaa vahvistamassa
Authors: Lehtonen Pauliina
Published: December 2017

Artikkelissa tarkastellaan kansalaislähtöistä verkko-osallistumista sosiaalisen pääoman viitekehyksessä. Sosiaalisen pääoman käsitteellä tarkoitetaan sosiaalisia verkostoja, toimijoiden välistä luottamusta ja vuorovaikutuksen ja yhteistyön ohella muodostuvia normeja ja vastavuoroisuutta. Käsite viittaa yhteisöihin, joissa vuorovaikutuksen kautta synnytetään yhteisöllistä toimintaa. Tekstissä tarkastellaan, miten sosiaalinen pääoma ilmenee tai muotoutuu asukaslähtöisessä toiminnassa. Tutkimus pohjautuu tamperelaisen Mansetorin verkkosivuston toimijoiden ja käyttäjien haastatteluihin ja lomakekyselyyn. Tulokset osoittavat, että kansalaislähtöinen toiminta verkossa voi kasvattaa sosiaalista pääomaa luottamuksen, yhteistyön ja kansalaisena toimimisen vahvistumisen kautta. Sosiaalisen pääoman vahvistuminen koski lähinnä Mansetorin toiminnassa mukana olevia asukkaita, kun taas laajemman yhteisöllisyyden lisääntymiseen ei kaupunginosissa ylletty.
"Suomalaistutkijat tekivät mullistavan havainnon" – analyysi vuoden 2004 terveysaiheisista tiedotteista
Authors: Järvi Ulla
Published: December 2017

Tässä tutkimuksessa analysoidaan kahden suomalaisen lääketieteen toimittajan vuoden 2004 aikana saamat sairauksien syntyä, ehkäisyä ja hoitoa koskevat lehdistötiedotteet. Tiedotteita kertyi 275 kappaletta. Artikkelissa selvitetään, mitkä tahot tuottavat tiedotteita ja mitä sairauksia niissä käsitellään. Lisäksi argumentaatioanalyysillä tutkittiin, miten tiedotteissa perustellaan aiheen tärkeyttä ja tavoitellaan pääsyä mediaan. Syöpätaudit ovat selvästi suurin yksittäinen tautiryhmä, josta tiedotettiin. Seuraavaksi suurin sairausryhmä olivat sydän- ja verisuonitaudit. Tiedotteita mielenterveysongelmista oli vähän. Analyysissa havaittiin kolme yleistä argumentaatiotyyppiä: 1) tieteellinen, 2) taloudellinen ja 3) inhimillinen. Tieteellinen argumentaatio perustelee tutkimuksen merkitystä pääsyllä kansainväliseen julkaisuun. Terveyden ekonomisaatio on päätynyt lehdistötiedotteisiin taloudellisena argumentaatiotyyppinä, jossa sairaudet esitetään yhteiskunnalle kalliina ilmiönä. Inhimillinen argumentaatiotyyppi rakentaa sairaudesta kuvaa uhkana, jota ihmisen on vaikea tunnistaa ja vastustaa. Journalistisia käytäntöjä pyritään lehdistötiedotteissa miellyttämään käyttämällä runsaasti uhan ja taistelun metaforia. Lisävakuuttavuutta argumentaatioon saadaan yleistä arvostusta nauttivan lääkäriprofession edustajien kommenteilla.
Lapset uutisten katsojina – 5–6-vuotiaiden käsityksiä ja kokemuksia uutisista
Authors: Pennanen Suvi
Published: December 2017

Lapsia ei ole perinteisesti mielletty uutisten kohderyhmäksi eikä heidän ole oletettu katsovan uutisia tai olevan niistä kiinnostuneita. Tässä pro gradu -tutkielmaan perustuvassa artikkelissa käsittelen 5–6-vuotiaiden lasten käsityksiä ja kokemuksia tv-uutisista. Aineiston perusteella jäsennän lasten uutisten katselua kolmen teeman kautta, jotka ovat uutiset ohjelmana, sisällöllisesti ja kokemuksena. Lähestymistapani lasten tv-uutisten vastaanottoon nojaa toisaalta yhteiskuntatieteelliseen lapsuustutkimukseen ja toisaalta uutisten lajityypin konventioihin. Aineiston perusteella hahmottelen neljää erilaista lasten tapaa katsoa uutisia, jotka ovat utelias, kokija, valikoija ja välinpitämätön.
Nuorten arkiset katupolitiikat mediakaupungissa
Authors: Hjelm Titus , Tikka Minttu , Suurpää Leena , Sumiala Johanna
Published: December 2017

Artikkelin tavoitteena on valottaa etnografista lähestymistapaa nuorten arjen tutkimiseen nykypäivän mediakaupungissa. Keskeisenä käsitteenä toimii katupolitiikka, joka käytössämme laajentaa sekä politiikan että kadun merkitystä. Ymmärrämme katupolitiikan urbaanin arjen politiikkana, joka hahmottuu erityisesti kaupunkitilan rajojen kautta. Nämä rajat eivät rajoitu vain fyysiseen tilaan, vaan niitä piirretään, esitetään ja tuotetaan uudelleen sekä valtamediassa että verkon sosiaalisessa mediassa. Artikkelin keskiössä on yhtäältä kysymys siitä, millaisen ympäristön katu fyysisine ja virtuaalisine ulottuvuuksineen muodostaa nuorten päivittäiselle toiminnalle. Toisaalta kysymme, mitä rajoja tutkija kohtaa pyrkiessään tutkimaan nuorten katupolitiikaksi kutsumaansa monitulkintaista ilmiötä. Mitä hän onnistuu näkemään ja kuulemaan, mikä taas jää näkemättä tai kuulematta? Ymmärtämällä katupolitiikan käsitteen tällä tavoin metodologisesti pohdimme kaupunki- ja mediaetnografialle asettamia haasteita aineiston tuottamisen suunnasta tuomalla esiin Youth Street Politics in the Media Age -projektista saatuja kokemuksia. Tulkitsemme, että nuorten arkisessa katupolitiikassa rajat sekä yhdistävät että erottavat erilaisia fyysisiä ja virtuaalisia maailmoja ja niihin liittyviä sosiaalisia suhteita. Saadakseen empiirisen otteen nuorten liikehdinnöistä ja käytännöistä tämän päivän mediakaupungissa nuoruuksien tutkijan on opeteltava paitsi ymmärtämään ja tunnistamaan myös kunnioittamaan erilaisia nuorten elämässä länsäolevia fyysisiä, kulttuurisia ja diskursiivisia rajoja.
Juhannustanssien nopea roihu ja Facebook-keskustelun tunneintensiteetit
Authors: Paasonen Susanna
Published: December 2017

Juhannuksena 2012 We Love Helsinki -kollektiivin avoimella Facebooktapahtumasivulla käytiin kiivasta keskustelua heteronormatiivisuudesta, syrjinnästä, klubikulttuureista, suvaitsevaisuudesta ja suvaitsemattomuudesta.  Viisi päivää kestänyttä debattia kommentoitiin laajalti sosiaalisessa mediassa ja se nousi jopa pienimuotoiseksi kansalliseksi uutiseksi. Artikkeli esittelee debatin keskeisiä teemoja painottuen verkkokeskustelujen tunnedynamiikan käsitteellistämiseen. Aineistona on arkistoitu, 728 kommentin mittainen juhannustanssi-keskusteluketju sekä sitä koskevat uutis- ja blogitekstit. Verkkokeskustelujen intensiteetti kasvaa nopeasti kommenttien kärjistyessä ja tunneilmaisujen roihahdellessa. Artikkeli esittää, että tällainen affektiivinen tahmeus saa kävijät viipymään keskustelun parissa ja osallistumaan siihen: niinpä myös toisten käyttäjien tietoinen provosointi eli trollaus kasvattaa keskustelun tahmeutta. Samalla nettikeskustelun tunnedynamiikat liittyvät myös nettialustojen – tässä tapauksessa Facebookin – rajoituksiin, mahdollisuuksiin ja erityispiirteisiin. Artikkeli erittelee juhannuskeskustelun dynamiikan erityispiirteitä väittäen tunneintensiteettien sekä ajavan verkkokeskusteluja, fragmentoivan niitä että kiinnittävän käyttäjiä tiettyihin alustoihin, ketjuihin ja ryhmiin. Netin käyttäjälojaalisuuteen ja huomiotalouteen yhdistetty termi ”tahmea sisältö” onkin hedelmällisesti yhdistettävissä affektiivisen tahmeuden käsitteeseen nettisisältöjen koukuttavien – niin viihdyttävien kuin häiritsevienkin – piirteiden analyysissä.
Mitä on uusi kirjoittaminen? Uusien mediakirjoitustaitojen merkitys
Authors: Kallionpää Outi
Published: December 2017

Artikkelini käsittelee teknisen kehityksen ja sosiaalisen median vaikutuksesta syntyneitä uusia kirjoitustaitoja sekä pohtii näiden taitojen huomioimista kouluopetuksessa. Uudet kirjoitustaidot, kuten multimodaalinen kirjoittaminen, sosiaalisten ja luovien verkkotekstilajien tuottaminen, julkaisuprosessin hallinta sekä monisuorittamisen ja tietoisuustaitojen vuorottelu ovat tärkeitä taitoja sekä toimittaessa uuden median ja internetin osallisuuden kulttuureissa että 2000-luvun tulevaisuustaitojen viitekehyksessä.  Vaikka perinteinen koululaitos on hidas omaksumaan uusia toimintamalleja, on myös kysyttävä, pitäisikö näiden uusien sisällöntuottamistaitojen opetusta alkaa kehittää tavoitteellisesti. Tulevaisuuden yhteiskunnassa uusien kirjoitustaitojen merkitys tulee olemaan täysipainoisen sosiaalisen, kulttuurisen, yhteiskunnallisen ja taloudellisen osallistumisen mahdollistajana ilmeisen keskeinen.
Valokuva, materiaalisuus, representaatio
Authors: Seppänen Janne
Published: December 2017

Kameran sulkimen avautuessa kuvauksen kohteesta tulevat valonsäteet kohtaavat filmin tai kuvakennon. Syntyy materiaalinen jälki, josta erinäisten vaiheiden jälkeen saadaan aikaiseksi näkyvä valokuva. Kutsun tuota jälkeä valokuvan materiaaliseksi ytimeksi, koska se on valokuvan kaikkien muiden materiaalisuuksien perusta. Ilman sitä kuva ei ole valokuva. Artikkeli pohtii ytimen materiaalisuutta ja sen suhdetta semioottiseen indeksisyyteen. Lähtökohtana on, ettei materiaalinen ydin vain kuorru semioottisilla merkityksillä eri käytännöissä. Se on toiminnallinen artefakti, joka muodostaa tarjoumia (affordansseja) monille eri käytännöille, eikä vähiten tutkimukselle itselleen. Lopuksi tarkastelen, millaisen tarjouman materiaalinen ydin muodostaa valokuvatutkimuksen klassikolle, Roland Barthesin Valoisalle huoneelle.
Uutisvalokuvan paradoksi
Authors: Mäenpää Jenni
Published: December 2017

Journalismin objektiivisuuden ideaali on tullut uudelleen ajankohtaiseksi erityisesti kuvajournalismin kontekstissa digitalisoitumisen jälkeen. Valokuvan suhde sen esittämään todellisuuteen nousee toistuvasti esiin esimerkiksi sanomalehtien digitaalisesta kuvankäsittelystä puhuttaessa. Toisaalta kysymys on puhuttanut valokuvatutkijoita kautta historian, ja siinä mielessä keskustelu kuvan totuudenmukaisuudesta asettuu osaksi historiallista jatkumoa. Tässä artikkelissa pyrin avaamaan objektiivisuuden käsitettä journalismissa, kuvajournalismissa ja laajemmin visuaalisen kulttuurin tutkimuksessa. Etsin vastauksia kysymykseen uutisvalokuvan paradoksista eli siitä millä tavoin sekä luonto että kulttuuri on nähty osana valokuvaa. Toinen tutkimuskysymys, joka liittyy olennaisesti ensimmäiseen, koskee sitä, mistä valokuvaan kohdistuva objektiivisuuden vaatimus juontaa juurensa. Näihin kysymyksiin haen vastauksia kolmesta suunnasta: journalismintutkimuksessa erityisesti 1970–80-luvuilla käydystä objektiivisuuskeskustelusta, toiseksi valokuvatutkimukseen liittyvästä indeksisyyskeskustelusta ja kolmanneksi tieteellisen objektiivisuus-käsitteen historiasta.
Tukea journalististen valokuvien tulkintaan
Authors: Pienimäki Mari
Published: December 2017

Genren käsite on osoittautunut hedelmälliseksi mediakasvatuksessa, sillä sen avulla voidaan yhdistää mediaesityksen sisällön, tuotannon ja vastaanoton näkökulmat. Genreajattelun tuominen esimerkiksi peruskouluihin edellyttää etenkin luovaan tekemiseen sitoutuvassa opetuksessa sitä, että työskentelyn lähtökohdaksi on olemassa oppilaille tuttu genre tai edes jonkinlainen alustava tyypittely. Aiemmin luodut genreytykset voivat tukea tulkintaa myös kuva-analyysiin perustuvassa opetuksessa, jonka haasteeksi muodostuvat kuitenkin ristiriitaiset genrekuvailut. Artikkeli perustuu design-tutkimukseen, jossa suunnitellaan konstruktiiviseen oppimiseen soveltuva journalististen valokuvien genreytysmalli itseopiskeluun ja koulukäyttöön. Genre voidaan ajatella tulkintakehykseksi ja siten työkaluksi. Genret voivat auttaa oppijaa suuntaamaan huomiota valokuvan tulkinnassa. Journalististen valokuvien erilaisten funktioiden pohjalta konstruoidaan neljä genreä, joita kehitetään edelleen dokumentaarisen elokuvan genretutkimuksessa ilmennyttä moodiajattelua soveltaen. Artikkelin tavoitteena on medialukutaidon edistäminen valokuvien tulkinnassa.
Asiasisältöjen raportoinnista esiintymisanalyyseihin
Authors: Pitkänen Ville
Published: December 2017

Artikkelissa eritellään ja analysoidaan sitä, miten sanomalehdet ovat kirjoittaneet television vaaliohjelmista 1960-luvulta 1980-luvulle. Analysoitavana ovat Aamulehden, Helsingin Sanomien, Ilta-Sanomien ja Iltalehden kirjoitukset eduskunta- ja presidentinvaaleissa. Aineistosta löytyy selviä eroja eri vuosikymmenten väliltä. 1960- ja 1970-luvuilla vaaliohjelmia käsittelevissä kirjoituksissa vaaliohjelmissa kiinnostaa niiden poliittinen asiasisältö. Poliitikkojen esiintymistyyli ei ole kiinnostuksen aiheena. 1980-luvulle tultaessa sanomalehdet nostavat television uudella tavalla vaalikampanjoinnin keskiöön. Televisiossa tapahtuvalle politiikalle annetaan suuri painoarvo ja vaaliohjelmista rakentuu julkisuudessa merkittäviä mediatapahtumia. Kirjoittelussa korostuu asiakysymysten ohella politiikan visuaalinen puoli, kuten poliitikkojen esiintyminen, pukeutuminen ja elekieli.
Monitieteisyyden haaste aikakauslehtitutkimuksessa – kohti konsepti- ja tutkimustietoisuutta
Authors: Töyry Maija , Saarenmaa Laura , Särkkä Nanna
Published: December 2017

Aikakauslehtiä koskevaa ja etenkin niitä aineistoina käyttävää tutkimusta tehdään Suomessa paljon. Artikkelissa pohditaan, millainen alue aikakauslehtitutkimus on viestinnän- ja mediatutkimuksen suuntauksena. Taustaksi selvitetään, miten heterogeenisestä tutkimusalueesta on kysymys. Empiirisen analyysin aineistona ovat vuonna 2009 avattuun aikakauslehtitutkimuksen tietotokantaan kerätyt yliopistojen ja korkeakoulujen aikakauslehtiaiheiset opinnäytetyöt. Analyysi osoittaa, että suuri osa aikakauslehtitutkimusta sijoittuu muille tieteenaloille kuin viestinnän ja median tutkimukseen. Lisäksi valtaosassa aikakauslehtitutkimukseksi tunnistettavaa tutkimusta aikakauslehdet eivät ole tutkimusten kohteita vaan lähteitä. Johtopäätöksenä esitetään, että eri tieteenaloilla tehtävää aikakauslehtitutkimusta edistää ymmärrys aikakauslehdistä paitsi toimialana myös tutkimusalana sekä omanlaisenaan mediamuotona.
Myötätunnolla ja varovaisesti
Authors: Hiltunen Kaisa
Published: December 2017

Kari Paljakan ohjaama, tositapahtumiin perustuva elokuva Eläville ja kuolleille (2005) kertoo lapsensa onnettomuudessa menettäneen perheen surusta. Elokuva käsittelee surua monesta eri näkökulmasta ja herättelee katsojaa pohtimaan toisten suruun reagoimista, surun kuvaamista, sekä suomalaista suremisen kulttuuria. Artikkelissa analysoidaan keinoja, joilla surun tunnetta ja kokemusta elokuvassa kuvataan. Eläville ja kuolleille kytketään mediatutkimuksessa käytyyn keskusteluun katsomisen etiikasta ja kärsimyksen esittämisestä elokuvassa. Elokuva lähestyy surevia päähenkilöitä varovaisesti, mutta tavoittaa surun ruumiillisen puolen lähikuvakerronnan, ajallisen keston ja läsnäolon tuntua luovan äänikerronnan avulla. Intiimiä ja etäännyttävää kerrontaa vaihtelemalla elokuva rohkaisee reflektoivaan katsojuuteen, mutta antaa sitä kautta myös mahdollisuuden liikuttua ja myötäelää. Yhdistelemällä kognitiivisia, fenomenologisia, uusmaterialistisia ja psykoanalyyttisiä näkökulmia artikkelissa pyritään valottamaan sitä kokonaisvaltaista tapaa, jolla elokuva erittelee surun moninaista olemusta.
”Ihmisiähän tässä kaikki ollaan”
Authors: Noppari Elina
Published: December 2017

Sekä yleisessä tutkimuskirjallisuudessa että julkisessa keskustelussa on tapana ajatella, että suomalaisten vallankäyttäjien ja toimittajien välinen suhde olisi tasaisesti muuttunut 1980-luvulta lähtien etäisemmäksi ja kriittisemmäksi. Tämän artikkelin haastattelu- ja kyselyaineisto osoittaa, että huolimatta toimittajien ja päättäjien välisestä vastakkainasettelusta, suurella osalla päättäjistä on hyvin toimivia toimittajasuhteita. Näissä suhteissa vaihdetaan myös arkaluontoista ja luottamuksellista tietoa. Artikkelissa pohditaan toimittajien ja päättäjien välisen luottamuksen merkitystä ja sen rakentumisen mekanismeja. Toimittajien ja päättäjien vuorovaikutuksen tarkastelu tuo vivahteita myös yhteiskunnan ja päätöksenteon medioitumisesta käytyyn keskusteluun: medioituminen näyttäytyy toimittajien ja päättäjien vastavuoroisena professionalisoitumisena. Artikkelin aineiston muodostavat teemahaastattelut (N=60) ja kyselytutkimus (N=419), joissa seitsemän eri yhteiskuntasektorin päättäjät kertovat suhteestaan julkisuuteen, mediaan ja toimittajiin.