bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Regionális kreativitás
Authors: Derecskei Anita , Hurta Hilda
Published: August 2018

A kreativitás fogalma manapság áthatja a világot, ezzel a kulcsszóval szinte minden eladható, megvehető, kutatható, vizsgálható. Talán éppen a pontos definíció hiányának misztikuma teszi ilyen népszerűvé ezt a fogalmat. De pontosan mi lesz kreatív és mitől? A kreativitás fogalma egyre jobban beszivárgott a gazdaságtanba is, leginkább az angol nyelvű szakirodalomban találkozhatunk ezzel a „puha" kifejezéssel. Azonban a pontos definíció nagyon sokszor hiányzik, a kreativitás gazdasági mérésére pedig egyáltalán nem történt eddig kísérlet. elsőként Richard Florida „3T" elméletében fogalmazta meg és kezdte el mérni, illetve besorolni a „kreatív osztályokat". A cikkben röviden bemutatjuk a kreativitás elméleti hátterét, pszichológiai alapjait, amelyből egy fontos elemet, a környezet hatását vizsgáljuk konkrétabban. A vizsgálatok alapját Florida elmélete képezi. Florida harmadik, talán legnehezebben mérhető T-je, a tolerancia mérésére teszünk kísérletet, felhasználva egy nagyszámú, magyar vezetőkkel készült mélyinterjú sorozat eredményeit is. Vizsgálatunk során feltérképezzük a kreativitást vonzó feltételeket a vállalati kereteken belül és kívül.
Egy kistérségi távmunka stratégia bemutatása
Authors: Forgács Tamás
Published: August 2018

A távmunka egy új munkaszervezési forma, melyet az infokommunikációs technológia fejlődése és a vállalatok globalizált működése tett lehetővé. A távmunka lehetőséget biztosít egyes funkciók térben való tetszőleges elhelyezésére. Amennyiben egy térség egyes távmunkában végezhető tevékenység ellátására megfelelő gazdasági környezetet biztosít, így javíthatja a térség foglalkoztatását, és tőke áramolhat a térségbe. A tanulmány az erre a célra irányuló nagykátai távmunka stratégia környezetét és fontosabb elemeit tekinti át.
A szlovákiai regionális fejlesztéspolitika s annak középtávú dél-szlovákiai határ menti vetülete az uniós támogatáspolitika tükrében
Authors: Lelkes Gábor
Published: August 2018

A tanulmány a regionális fejlesztéspolitika szlovákiai feltételrendszerét vizsgálja, kiemelve a magyar kisebbség által lakott dél-szlovákiai határ menti sajátosságokat, mely régiót a többségi nemzet fejlesztéspolitikai döntéshozói sokszor hátrányosan diszkriminálnak, elsősorban a többségében szlovák nemzetiségű lakosság által lakott régiók fejlesztését kezelik prioritásként. Az elemzés az uniós csatlakozást megelőző és az azt követő 4 év idősíkjában mozogva áttekintést ad a politikai környezettől a regionális intézményrendszeren át a térségfejlesztési stratégiákig, kiemelve a szlovák–magyar határ stratégiai megjelenését az érintett határ menti önkormányzati kerületek gazdasági és szociális fejlesztési programjaiban. A tanulmány továbbá felvázolja az uniós támogatáspolitika szlovákiai megjelenését, számba veszi az előző, valamint a jelenlegi programozási időszak alapfeltételrendszerét.
Balaton régió
Authors: Buday-Sántha Attila
Published: August 2018

A tanulmány szerzője több évtizedes kutatásai alapján a Balatonnal kapcsolatos gondok természeti, társadalmi és gazdasági okaira keresi a választ. A minden részletre kiterjedő, a különböző ágazatok hatását és azok kölcsönhatását egyaránt értékelő, komplex, térségi szemléletű vizsgálatok hozzásegítenek ahhoz, hogy a Balaton és üdülőkörzete állapotának, fejlődésének alakulását jobban megismerjük, és lehetőségeink szerint azon változtatni tudjunk. A tanulmány nemcsak a szakemberek, de minden, a Balaton sorsáért aggódó ember számára is hasznos, információ gazdag olvasmányt jelenthet.
Aligból valami – A takarékszövetkezetek működése és a települési egyenlőtlenség
Authors: Béres Tibor , Nagy András
Published: August 2018

A jövedelmi, vagyoni mutatók szemléletesen kifejezik az egyes térségek elmaradottságát, ugyanakkor még a legszegényebb településekbe is áramlik jövedelem. Tanulmányunkban a Dél-Dunántúl takarékszövetkezeteinek példáján arra keressük a választ, milyen magtakarítások képződnek az elmaradott településeken, milyen összefüggés mutatható ki a fejlettség és a betétgyűjtés, hitelkihelyezés intenzitása között. Igaz-e, hogy az elmaradott települések megtakarításai a helyi fejlesztések helyett inkább a fejlett térségek beruházásait finanszírozzák?
Szuburbanizáció és választási földrajz: átalakuló pártválasztás Budapest térségében
Authors: Jankó Ferenc , Komornoki Mihály
Published: August 2018

Tanulmányunkban Budapest térségében statisztikai módszereket felhasználva vizsgáltuk meg az egyes nyugati példákban tapasztalható központ-bal, szuburbia-jobb pártpreferencia-modell érvényességét, amelyet több területi és módszertani közelítés után elvetettünk. Az eltérő hazai fejlődés oka abban lehet, hogy a magyarországi jobb és bal oldali pártok, s különösen az SZDSZ, a nyugati demokráciák pártjaitól eltérő szavazóbázissal rendelkeznek, ami a hazai párttörténelemben a rövid, ám viharos rendszerváltás utáni időszakban gyökeredzik. Másfelől arra is utalást kaptunk, hogy a magyar szuburbanizációs folyamattal jelenleg az egykori rurális terek, az agglomerációs települések erős átalakítása folyik, azaz a szuburbán zónákban nem érvényesül a szomszédsági hatás, hanem a kiköltözők a magukkal hozott politikai mintákat őrzik meg. Lehetséges azonban, hogy e tendencia idővel átbillen, s a pártrendszer stabilizálódása, a párt-ideológiai paletta letisztulása esetén Magyarországon is kialakul a helyi társadalmak politikai szembenállása a központi város és környezete között.
Két régió, két kistérség új összekapcsolódása
Authors: Huszti Zsolt
Published: August 2018

2007 nyarán két, egymástól adottságaiban igen különböző kistérség egy új híd átadása révén összekapcsolódott. A dunaújvárosi és a kunszentmiklósi kistérség önkormányzatainak, gazdasági és civil szereplőinek évtizedes álma vált valóra, mely hosszú távon befolyásolja a helyi társadalmi-gazdasági fejlődést. Ennek első konkrét jelei már tapasztalhatóak a mindennapi életben, ugyanakkor felmerül a kérdés, hogy ez hogyan fejlődik tovább, s milyen további kihatásai lesznek Kérdés ugyanakkor, milyen járulékos hatásokra és változásokra lehet számítani az adott területek adottságainak változásában.
A közlekedés szerepe a policentrikus városhálózat fejlesztésében
Authors: Fleischer Tamás
Published: August 2018

A tanulmány policentrikus városhálózaton sűrűn elhelyezkedő, de nem összenőtt városi településeket ért, amelyek között erős kölcsönös kapcsolatok (horizontális együttműködések) alakulnak Ici, miközben nincsenek egymással klasszikus hierarchikus viszonyban, és kapcsolatuk alapja a specializálódás. A policentrikus városhálózat fejlesztésének az eredményességét nem az minősíti, hogy egyes városokat mennyire sikerül fejleszteni, hanem az, hogy a (városokat is magában foglaló) térség egésze számára mit képes a struktúra nyújtani. A térségen belül választási lehetőséget kínáló sokoldalú kapcsolati hálók képesek a térség számára a policentrikus struktúrát tartósítani és a korábbi monocentrikus felépítéshez képest a változásokhoz való alkalmazkodás, az adaptivitás és a sokirányú együttműködés feltételeit biztosítani. E policentrikus hálózati séma a minimális kényszerkapcsolatokhoz képest alternatív, redundáns elérési lehetőségeket is lehetővé tesz, tehát látszólag 'pazarló' az egy adott feladat végrehajtására optimalizált hierarchiához képest. Fontos azonban megérteni, hogy a policentrikus városhálózatra nem azért van szükség, mert ez tudná a leghatékonyabban kiszolgálni az ellátási modellt, hanem azért, mert a belső erőforrások hasznosításához, a térségi endogén fejlődés előmozdításához, a változó körülményekhez történő alkalmazkodás képességéhez a térségben lévő települések sokoldalú kapcsolatrendszerére van szükség, és ennek a fejlődésnek a bázisa a policentrikus városhálózat. Hosszú távra tervezett létesítményeinknek olyan körülmények között kell helytállniuk, amelyeket ma nem tudunk előre meghatározni, és amely körülményeket ráadásul folyamatos változás fog jellemezni. Az adaptivitás képességének felértékelődésével a térségi belső kapcsolatrendszer kiterjedtsége és erőssége maga is erőforrássá, versenyképességi tényezővé válik. A feladat nem egyszerűen az, hogy a közlekedést hozzáigazítsuk a policentrikus városhálózat tervezett elképzeléseihez, hanem a két kérdéskörnek van egy közös meta-szintje; ez pedig a fenntartható, méltányos és hosszú távon versenyképes térség formálása.
Az Európai Unió bővítési politikájának elmélete és gyakorlata Horvátország példáján
Authors: Lőrinczné Bencze Edit
Published: August 2018

A tanulmány az Európai Unió bővítéseinek folyamatjellegére helyezi a hangsúlyt, s ennek ábrázolása során bemutatja az alapelvek, a kritériumok és a menetrend folyamatos változását, nehezedését és a konstans bővítési stratégia hiányát. Ezen elméleti alapvetés egy konkrét példán, a horvát csatlakozás esélyeinek és problémáinak vizsgálatán nyer bizonyítást.
A fél évszázados múltú francia területfejlesztés (aménagement du territoire) és egy középváros bemutatása a változó paradigmák fókuszában
Authors: Egyed Ildikó
Published: August 2018

A tanulmány a François Perroux elméletére alapuló francia növekedési pólus politika tanulságaiból kiindulva jut el a 21. századi Grenoble-i technopolisz és versenyképességi pólus tárgyalásához. A szerző a felülről vezényelt növekedési pólus politika elméletével ellentétben kifejti, hogy egy periférikus fekvésű középváros csak úgy válhat térsége számára növekedési centrummá, ha a belső folyamatokat tükröző városfejlesztési elképzelések és a nemzeti gazdaságpolitikai célok egymással ötvöződnek.
Sárrét posztmodern perspektívában. A táj történeti földrajza: az egységesülés és széttagolódás formái
Authors: Szilágyi Zsolt
Published: August 2018

Jelen írás egy készülő gazdaság- és társadalomtörténeti vizsgálódás előtanulmánya. Többek között arra keresünk lehetséges válaszokat, hogy miként értelmezhető a táj/régió fogalma a 19. századi lecsapolásokat követően a Sárrétre. Milyen szerepe volt a mocsárnak a települések kialakulásában? Hogyan határozható meg egyáltalán a Sárrét, és főleg milyen módon oldható meg a táj „lehatárolása"? S végül, hogyan értelmezhető a kapott eredmény, amelyre a későbbi kutatások, elemzések épülnek majd?
Európa térképe átalakul a légiközlekedés hatására
Authors: Legeza Enikő , Török Ádám
Published: August 2018

A repülés iránti vágy nagyon régóta megmozgatja az emberek képzeletét. A görög mondabeli Ikarosznak is az volt a legfőbb álma, hogy a madarakkal együtt szárnyalhasson, ám aző próbálkozásai kezdetektől fogva kudarcra voltak ítélve. Cikkünk célja a légi személy közlekedés pozitív hatásainak feltérképezése, azon belül is az utazási idő rövidülésének matematikai modellezése, megjelenítése. A repterek közötti távolság helyett az utazási időt használva új elérhetőségi rangsort kapunk, amit ábrázolva Európa térképe jelentősen átformálódik.
Az ipar hagyományos terei: A régi ipari térségek
Authors: Lux Gábor
Published: August 2018

A tanulmány tárgya a régi ipari térségek, az ipar 20. századi fejlődésében meghatározó növekedési terek válsága és átalakulása. A továbbiakban először röviden ismertetjük a régi ipari térségek jelentőségét és működésük külső makroökonómiai feltételrendszerét a II. világháború utáni gazdaságokban, kitérve a puha költségvetési korlátok versenytorzító szerepének differenciált értékelésére. Ezt követően bemutatjuk, hogy milyen külső okok vezettek a térségek növekedési pályájának kifulladásához, illetve hogyan jutottak el a válságok okait vizsgáló releváns szakirodalmi elméletek a belső (endogén) tényezők szerepének felismeréséig. Végül megkísérlünk választ adni arra a kérdésre, hogy miként értelmezhető (illetve értelmezhető-e) a régi ipari térségek problémája az államszocialista és posztszocialista gazdaságokban.
A hazánkba bevándorlók területi elhelyezkedésének vizsgálata
Authors: Tóth Géza , Kincses Áron
Published: August 2018

A tanulmány a hazánkba bevándorlók területi sajátosságait vizsgálja. Feltárjuk a bevándorlás okait, annak nemzeti különbségeit. Útelemzés segítségével elemezzük a migránsok aránya és a közúti elérhetőség közötti kapcsolatokat. Vizsgáljuk a bevándorló és a már hazánkban élő migránsok elhelyezkedésének kapcsolatát, végül potenciálmódszer segítségével feltárjuk a bevándorlók kistérségi szintű megoszlásának térszerkezeti különbségeit.
Egy sosem volt iparváros ipari öröksége: barnamezők Sopronban
Authors: Jankó Ferenc , Bertalan Laura
Published: August 2018

Sopront a rendszerváltozás nyerteseként tartja számon a köztudat. A városon belül azonban vannak területi feszültségek társadalmilag, gazdaságilag hátrányos helyzetű, leromlott területek. Ezek közé tartoznak a barnaövezetek, amelyek egy viszonylag vontatott szocialista iparosítást követő gyors dezindusztrializációs folyamat eredményeképpen jöttek létre, főképp a város rosszul megközelíthető tradicionális északnyugati iparterületén. Az összeomlott szocialista vállalati telephelyek életben tartásához a terjeszkedő tercier funkciók járultak hozzá, főképpen a jó forgalmi helyzetű belváros közeli területek alakultak át roppant gyorsasággal: szanálásuk után lakások, bevásárlóközpontok épültek A bamamezős átalakulás tehát máig spontán az ingatlanpiaci folyamatok mentén zajlik. A hiányos önkormányzati szerepvállalást mindössze a rendezési tervek állította keretek jelentik, a várospolitika kezében kevés az eszköz (tulajdon, tőke, stratégia) az irányított barnamezős rehabilitációhoz. Így ezidáig az ipari örökségvédelem kérdése is háttérbe szorult, félő, hogy kellő akarat és szándék híján a bonyolult tulajdonviszonyok közé, vagy éppen a nagybefektető kezébe került, bb sorsra érdemes ipari örökség az enyészeté lesz.
A Krasznokvajdai mikrotérség lakosságának közlekedési szokásai
Authors: Lieszkovszky József Pál , Szabó Szabolcs
Published: August 2018

Hazánk periférikus térségeiben a rendszerváltozást megelőző évtizedekben – ha meglehetősen szerény mértékben is –, de elfogadhatóak voltak az életkörülmények, és nem voltak kirívóan nagy területi különbségek. Azonban ez a csekély anyagi biztonság a rendszerváltozást követő években szerte-foszlott, az ország térszerkezete pedig alapvetően átalakult. Krasznokvajda mikrotérsége azonban már sokkal korábban, még a trianoni határváltozás következtében süllyedt tartósan abba a depressziós állapotba, amelyből azóta sem sikerült kilábalnia. A térség tömegközlekedési ellátottsága magán viseli az elmaradottság jegyeit, amelynek feltárása, bemutatása és elemzése képezi a tanulmánynak a tárgyát.
Önkormányzati gazdálkodás az elszámolási és beszámoló rendszer fogságában
Authors: Simon József
Published: August 2018

Napjainkban a közpénzügyek területének aktuális kérdése, hogy hogyan valósítható meg az államháztartás korszerűsítése a közpénzek elköltésének szabályossága mellett. Ez utóbbi probléma kezelésére a különböző országok más és más eszközt alkalmaznak az adott ország berendezkedésétől, tradicionális és kulturális sajátosságaitól függően. Felismerhető e folyamatnak egy közös sajátossága, az önkormányzati rendszer hatékonyság javításának fő eleme a jelenleg érvényes számviteli rendszer megváltoztatása, a pénzforgalmi szemléletű számvitel helyett az „elhatárolás" alapú számvitel alkalmazása. Ez a váltás az országok számára nagy kihívást jelent, a tényleges megvalósítás várhatóan hosszú időt igényel.
A felsőfokon tanuló nők és férfiak térbeli kötődése egy regionális mintában
Authors: Fényes Hajnalka
Published: August 2018

A tanulmány a felsőoktatási hallgatók területi kötődésének nemi különbségeit vizsgálja. A lokális kötődés kutatása viszonylag kevéssé népszerű a hazai szociológusok körében, és a fogalom pontos definiálása is nehézségekbe ütközik A térhez való viszony nemi különbségeinek vizsgálatára még kevesebb példát találunk, és a felsőoktatási hallgatók körében alig van ilyen kutatás. Mindezek miatt úgy gondoljuk, hogy munkánk hiánypótló szerepet tölt be, még ha elemzésünk a téma csak egy kis szeletét mutatja is be. Elsőként a lokális kötődésről írunk, majd bemutatjuk hipotéziseinket. Külön részben írunk a vizsgálati térségről (a „Partiumi" régióról), majd ismertetjük a területi kötődésre vonatkozó eddigi eredményeket, melyek a „Regionális egyetem" kutatásból születtek. Ezt követi az empirikus vizsgálat a fiúk és lányok térbeli kötődésének különbségeiről, majd pedig az összegzésben ellenőrizzük hipotéziseink helytálló vagy nem helytálló voltát.
Faktoranalízis, a látszatmegoldás
Authors: Czirfusz Márton
Published: August 2018

A területi elemzések a faktoranalízisre, mint az összetett fogalmak mérését megoldó eljárásra tekintenek A tanulmány a módszer „mögött" levő elméleti problémákat elemez, megkérdőjelezi a faktoranalízis által kínált megoldás univerzalitását. A cikk feltár néhány, a faktoranalízis absztrakciós lépéseiben megbúvó ellentmondást, valamint vizsgálja a térbeliség és a területi szintek szerepét az eljárás lefolytatásában.
Az immateriális és a területi tőke összefüggései
Authors: Tóth Balázs István
Published: August 2018

A gazdasági tevékenység számára meghatározóak a termelési tényezők, különösképpen a tőketényezők. A tőke fogalmával kapcsolatban a korai és modern szakirodalom számos meghatározást és megközelítést ad, mivel a különböző közgazdasági iskolák teoretikusai az idők folyamán másként ítélték meg lényegét, illetve gazdaságban betöltött szerepét. Új tőkefajták megalkotásával több tudományterület is aktívan foglalkozik az 1980-as évektől, s az egyre szélesedő palettán nagyarányban figyelhető meg az immateriális tőketípusok térnyerése. Tanulmányunk célja egyrészt, hogy tisztább képet alkossunk a tőkefajták körül uralkodó fogalmi zűrzavarban a tőketípusok elkülönítésével, másrészt, hogy meghatározzuk a teljes nemzetgazdasági tőkeállomány és a napjainkban egyre divatosabbá váló területi tőke metszetét. Írásunkban nagy hangsúlyt fektetünk a tőke tágabb értelmezésére, a nem fizikai tőketípusok egyéni és kollektív szintű halmazszerű elkülönítésére, a közöttük megfigyelhető tőkeátalakulási folyamatokra, illetőleg ezek területi tőkével való kapcsolódási pontjainak meghatározására. Tanulmányunk elkészítése során a szociológia és a pszichológia tudományterületein is ismeretes tőketípusokat sem hagytuk figyelmen kívül, hiszen a tőkekategóriák – különösen az immateriális típusúak – elsőgenerációs megalkotása nem mindig gazdaságelméleti alapú. Munkánk zárásaként kitérünk a szűkösség és a területi kohézió fogalmának újraértelmezésére is.
Paradigma- és stratégiaváltás a klímapolitikában: Az alkalmazkodás mint a klímapolitika újabb „frontja”
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

A klímapolitikában a klímavédelemről a hangsúlyt át kellene tenni az alkalmazkodásra, azonban még nem tudjuk, hogy milyen konkrét klímaállapothoz kellene igazodni a különféle alkalmazkodási módoknak. Az alkalmazkodás három összetevője közül legproblematikusabb az emberek cselekvő viszonya a klímaváltozáshoz, mivel még a „klímatudatosak" is ténylegesen keveset tesznek a kedvezőtlen következményekhez vezető változások visszafogása érdekében. A klímavédelem és a klímához való alkalmazkodás közötti viszony érdemi tisztázása nélkül a klímapolitika tévútra tévedhet. Ügyelni kell arra, hogy ne kerüljön sor a klímavédelemmel nem harmonizáló (technokrata szemléletből adódó) alkalmazkodási módokra. Az alkalmazkodás legcélravezetőbb módjának megválasztása nem dönthető el kizárólag gazdasági szempontok érvényesítésével.
Autonómia: elmélet és gyakorlat
Authors: Miklósné Zakar Andrea
Published: August 2018

Jelen tanulmány, jelentős magyar és főleg angol nyelvű szakirodalom feldolgozása révén, az autonómia kérdéskörének elméleti aspektusait járja körbe, és igyekszik azt egybevetni a gyakorlati alkalmazással. A szerző tanulmányában egyrészt összegezni kívánja az autonómia fogalmának különböző definícióit, másrészt feltérképezi azokat a nemzetközi jogi dokumentumokat, amelyek utalnak az autonómiához való jogra, illetve bemutatja az autonómia különböző típusait.
Politikai-történeti régiók a magyar és szerb etnikumok érintkezési zónáiban
Authors: Benkő Péter
Published: August 2018

A szerb nép államiságának első négy évszázadát idegen birodalmak keretében, korlátozott szuverenitású fejedelemségekben, tehát politikai régiókban élte. Ezt követte a 13-14. században a figgetlen királyság időszaka, majd ismét egy évszázadnyi tartományokra szakadt állapot, részben magyar impérium alatt. A török uralom utolsó évszázadában, a 19. században ismét korlátozott szuverenitású fejedelemség, a 20. században pedig a jugoszláv állam birodalmi jellegű országa következett. A két nép közös politikai régiói: a 18. századi Temesi Bánság és a 20. században létrejött Vajdaság
Városi terek kormányzása és a városi rezsimek. Egy induló kutatás margójára
Authors: Pálné Kovács Ilona
Published: August 2018

A tanulmány egy 2010-ben indult OTKA kutatás egyik metszetének elméleti megalapozását szolgálja. Abból indul ki a szerző, hogy a városok térszervező, agglomeratív funkcióinak intézményesítése során számolni kell azzal, hogy a városi gazdaság szereplői jelentős hatást gyakorolnak a városok fejlődésére, működésére, s ezt a szerepet célszerű optimálisan intézményesíteni, elhelyezni a döntéshozási rendszerben. A tanulmány arra törekszik, hogy számba vegye a kutatáshoz kapcsolható elméleti előzményeket, s kiinduló pontot adjon a kutatási módszertan kidolgozásához.
A versenyképesség és pályázati forrásallokáció kistérségi szinten
Authors: Lukovics Miklós , Lóránd Balázs
Published: August 2018

Az Európai Unió 2007 és 2013 közötti programozási időszaka minden eddiginél nagyobb figyelmet szentel a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erısítése érdekében a területi különbségek mérséklésének. A kohéziós törekvéseket kiegészíti a versenyképesség erősítésére való törekvés, melyek együttesen járulnak hozzá a fejlesztéspolitika céljainak eléréséhez. A versenyképesség és a kohézió ugyanakkor eltérő célokat szolgál, és eltérő fejlettségő térségek fejlesztéséhez rendelhető hozzá. Óvatosan kell eljárni a fejlesztési források térbeli allokálása során, hiszen abban az esetben, ha a fejlesztési források döntően a relatíve fejlett térségekbe kerülnek, az nem az eredeti cél, a konvergencia irányába hat, hanem tovább növelheti a területi különbségeket.Tanulmányunkban empirikusan, többváltozós adatelemzési módszerek segítségével megvizsgáltuk, hogy az I. Nemzeti Fejlesztési Terv pénzügyi forrásai hogyan oszlottak el a térben kistérségi szinten, illetőleg hogy ezen térszerkezet mennyiben feleltethető meg a versenyképességi típusok térbeli eloszlásának. A két eloszlás egyezősége vagy éppen különbözősége alapján következtetéseket vontunk le arról, hogy az adott pályázati forrás a versenyképességet vagy éppen a kohéziót erősítette, másképpen, hogy a területi különbségek növekedése vagy éppen csökkenése irányába hatott.Elemzéseink eredményeképpen megállapítható, hogy a Gazdasági Versenyképesség Operatív Program forrásaiból a versenyképesebb térségek nagyobb mértékben részesültek, ugyanakkor ezzel párhuzamosan relatíve nagymértékű kohéziós alapú forrásallokálás ment végbe a gyengébb  versenyképességű térségek felzárkóztatása érdekében. A teljes NFT forrásallokációja dominánsan konvergencia központú volt, tehát a kevésbé versenyképes térségek felzárkóztatására irányult, mindemellett van a Tervnek egy szignifikáns része, amely versenyképesség-központú forráselosztást valósított meg.
Társulási vagy megszűnési kényszer: Közoktatás-szervezés a többcélú kistérségi társulásokban
Authors: Kovács Katalin
Published: August 2018

A tanulmány első része összegzi azokat a körülményeket, amelyek az ezredfordulót követő években lépéskényszert teremtettek az önkormányzati intézményfenntartásban, azon belül is a közoktatásban és különösen a kistelepülések körében (demográfiai erózió, forráskivonás). A második rész a kistérségi szintű közfeladat-ellátás néhány sajátosságát és a különböző településszerkezetű régiók eltérő érintettségét mutatja be. Az elemzés hangsúlya a kistelepülésekre, aprófalvas régiókra esik, ahol az önálló intézményfenntartás, köztük az iskolák fenntartása a legnagyobb vérveszteséget szenvedte el a községek körében. A folyamat nyertesei a hagyományos intézményfenntartó és az újsütetű többcélú kistérségi társulások, de az alapítványok, egyházak fenntartói szerepe is szignifikánsan erősödött. A szerző az önkormányzatok közös intézményfenntartását elkerülhetetlennek tartja a kistelepülések világában, ugyanakkor a túl gyorsan kikényszerített iskolabezárások és a túl nagy területet átfogó társulások veszélyeire is felhívja a figyelmet.
A településtípus és a regionalitás összefüggései a fogyasztással és fogyasztói életstílussal
Authors: Kozák Ákos
Published: August 2018

Az elemzés célja az, hogy a fogyasztás és az ezt kifejező fogyasztói életstílus mentén megnyilvánuló területi különbségeket feltárja és az összefüggés típusát és jellemzőit bemutassa. Mind a regionalitás, mind pedig a településszerkezet olyan ismérvei a társadalom- és marketingkutatásoknak, amelyekre viszonylag kevés figyelem vetül. A regionális dimenzióval kapcsolatosan az a közkeletű felfogás, hogy a fogyasztásban a differenciák a megyék és régiók között nem számottevőek, és így a régió nem tölt be differenciátor szerepet a fogyasztási mintázat kialakulásában. A településtípus ugyanakkor erősebb prediktív erővel bír és az egyes típusok között jelentős különbségek alakultak ki, és ahol a falu–város dichotómiában a falusias környezet rendszerint a fogyasztás alacsonyabb szintjével jár együtt. A tanulmányt végigkíséri a fogyasztásszociológia és a marketingtudomány közös metszeteinek feltérképezésére irányuló szándék. Az életstílus és a fogyasztói magatartás leírására szolgáló modellek hagyományosan a marketing diszciplína talaján gyökereztek, de a téma, a társadalom forma- és szerkezetváltozása okán – az elmúlt évtizedekben fokozatosan – átterjedt a társadalomtudomány más tudományterületeire is.Különösképpen a szociológia – és azon belül a rétegződésvizsgálatok – váltak érintetté azáltal, hogy a fogyasztás központi szerepbe került a modern társadalomban, és az elméleti munkákban is egyre többször került felszínre a fogyasztás szegmentáló, sőt differenciáló funkciója.Ennek a komplex témakörnek a körbenjárására és a regionális vonatkozások bemutatására egy nagyszabású fogyasztásszociológiai felmérés keretében volt alkalmam. Azt feltételeztük a kutatási program indulásakor, hogy a fogyasztás mentén történő szegmentáció nem bír különös regionális vagy településtípusspecifikációval ahhoz képest, amit a társadalom- vagy piackutatások rendre kimutatnak. Azaz az új modell – hipotézisünk szerint – nem mutat rá a társadalom tagolódásának a regionalitásból vagy településtípusból származó differentia specifica-jára.
A politika hatása Budapest közlekedésfejlődését meghatározó egyes elemekre 1990-től napjainkig
Authors: Gaal Gyula , Török Ádám
Published: August 2018

Az utóbbi években a fővárosi közlekedés kapcsán csak a hangos botrányok mozgatják meg a médiát és a lakosságot. Nem tudunk örülni az új kerékpárutaknak, a közforgalmú közösségi közlekedés új eszközeinek. Vajon ezek az észre nem vagy alig vett dolgok valóban jelentéktelenek? A tanulmány Budapest közlekedésfejlődését vizsgálja az elmúlt 20 év politikai változásainak tükrében.
Thomas S. Kuhn gondolatainak szerepe a földrajztudomány történetének kontextualista elbeszélésében
Authors: Gyimesi Zoltán
Published: August 2018

A tudományos tudás filozófiai és történeti vonatkozásai elengedhetetlenek a nemzetközi társadalom-földrajzi szakirodalomban érvényesülő, episztemológiailag különböző irányzatok pluralizmusának érdemi megértéséhez. Ezeknek az irányzatoknak a világos és megfelelő közvetítése nélkül a feltehetően posztszocialista állapotban lévő hazai társadalomföldrajzban uralkodó filozófiai identitásválság csak fokozódhat. Thomas S. Kuhn és a társadalomföldrajz találkozása jó esettanulmányt képez a tudománytörténet-írás kontextualista megközelítéseinek bemutatásához. Kuhn gondolatait a tudományos diskurzusok vitáiban folyamatosan kontextusán kívül értelmezték újra, és az aktuális tudományos érdekeknek megfelelően mozgósították fogalmait. A „kvantitatív forradalom” olyan pozitivista narratívát konstruált, amely Kuhn „tudományos forradalmának” kifejezésére és a paradigmák progresszív sorára leegyszerűsített „kuhni modellre” támaszkodott, mindez pedig a múlt újraírását szolgálta a jelen álláspontok érdekében. Később, a „forradalom” kritikai újraértelmezése során a „modell” tudománytörténeti alkalmasságát alapvetően elvetették, annak ellenére, hogy Kuhn több gondolata eredetileg anti-pozitivista és erősen kritikus volt. Ugyanakkor éppen a kritikai átértékelések közepette jelentek meg az első kontextualista gondolatok, melyek nagyon hasonlítottak Kuhn eredeti elképzeléseire az analógiák heurisztikus jelentőségéről, a szemléletek inkommenzurabilitásáról, a pedagógia és a képzés szerepéről a tudósközösségben, de leginkább a prezentista történetírás éles kritizálásáról. A tanulmány célja, hogy bemutassa Kuhn szövegbeli, szemléleti és történelmi kontextusát az angolszász és a magyar interpretációk kritikai elemzésével, hogy ismertesse a kontextualista és szociológiai megközelítéseket a magyar földrajzosok számára a történeti elbeszélés szempontjából.
Város–tanya-kapcsolat a Horthy-kori Kecskeméten
Authors: Szilágyi Zsolt
Published: August 2018

Hasonlóan a társadalomtörténethez, a történeti földrajz is jelentős változásokon megy keresztül napjainkban. Az utóbbi diszciplína megújulás közben – úgy tűnik – a korábbihoz képest lényegesen szorosabbra fűzi szálait a történettudománnyal. A történeti földrajzosok ezért kutatásaik során többek között egyre inkább arra törekednek határainkon túl, hogy visszatérjenek az elsődleges (például a levéltári) forrásokhoz. Jelen munka pusztán szerény kísérlet kíván lenni ebben a sorban. Arra keres válaszokat, hogy a történettudomány régi és új módszereivel miként lehet újraszólaltatni egy rég elfeledett, ám társadalomtörténeti szempontból annál lényegesebb témát: a két világháború közötti város–tanya-kapcsolatot (Kecskemét példáján).
Anyanyelv és nemzetiség mint az interetnikus kapcsolatok mutatója Erdély magyar lakosságának példáján
Authors: Tátrai Patrik
Published: August 2018

Térségünk országainak népszámlálásaiban általában megjelenik két kategória (anyanyelv, nemzetiség), amelyek alapján a népesség etnikai összetételét vizsgálhatjuk. Jelen tanulmányban arra keresem a választ, hogy milyen kapcsolatban áll egymással e két „statisztikai” kategória, milyen összefüggéseket lehet ebből kiolvasni, és hogy mindennek milyen térszerkezeti konzekvenciái vannak. Az anyanyelv és a nemzetiség eltérése fontos információk hordozója: a különbség nagyságából és változásának irányából nyelv- és nemzetváltási folyamatokra következtethetünk. Célom ezen folyamatok bemutatása Erdély magyar lakosságának körében négy népszámlálási időpontban (1930, 1966, 1992, 2002), nemzetiségi és területi bontásban.Az anyanyelvi és nemzetiségi önbevallások eltérésének legfőbb okozói a különböző asszimilációs és disszimilációs folyamatok. A két kategória különbségének nagysága és iránya térben és időben változó, leginkább az adott etnikum számával és területi elhelyezkedésével hozható összefüggésbe, de a hatalmi viszonyok is jelentős szerepet játszanak benne. Erdély magyar népességét tekintve a térbeli elhelyezkedés tűnik a legfontosabb tényezőnek: a magyar nemzetiségi többletű területeket általában a szórványidentitás jellemzi, míg a magyar anyanyelvi többletű részeken a kiegyensúlyozott magyar etnikai identitás dominál.
Az agglomerációk jelentőségének változása az államszervezés és a városi kormányzás szempontjából
Authors: Somlyódyné Pfeil Edit
Published: August 2018

Az agglomerációk mint a társadalmi és gazdasági tevékenység sűrűsödési területei a szabályozó állam szempontjából a 19. század vége óta jelentőséggel bírnak. A tanulmány a nagyvárosi térségek intézményesítésének folyamatát, annak kiváltó okait és céljait elemzi három történeti időszakban. Az intézményesítés mikéntje feltétlenül összefügg az adott korszak állammodelljével (fordista vagy jóléti, posztfordista állam), sőt a területi hatalomgyakorlás struktúráinak változásával is. A városmagnak és vonzáskörzetének együttműködése eleinte közigazgatás-szervezési és területi tervezési kérdésként jelentkezett, az elmúlt két évtizedben azonban nyilvánvalóvá vált, hogy e tereknek városrégiókként való értelmeződése a nemzetállamok gazdasági versenyképességének egy kulcselemét testesíti meg a globalizáció és az új regionalizmus keretei között. A nagyvárosi kormányzásban a hagyományosan hierarchikus társadalomirányítás mellé léptek a partnerségi hálózatok, amelyek egyrészt beékelődnek a többszintű kormányzási rendszerbe, másrészt horizontálisan a lokalitás előnyeire és az önigazgató struktúrákra építve szubnacionális szintű cselekvési egységet (teret) képeznek.
A középfokú képzés területi rendszerének változása és továbbfejlesztése
Authors: Velkey Gábor
Published: August 2018

A középfokú képzés területi rendszerét a szabályozás rendszerváltás utáni immár húsz éves történetében mindössze egyetlen alkalommal, a térségi szakképző központok létrehozásakor (2007) próbálták tudatosan alakítani. A jogszabályok módosítása óta eltelt időszak vizsgálati tapasztalatai alapján és a kormányzat tervezett intézkedéseit látva kijelenthetjük, hogy sajnos ez a kétségkívül előremutató kísérlet több ok miatt is kudarcot vallott. A célok helyességét (a szakképzés képzésmódszertani megújítása, racionális csoport- és intézményszervezés – elsősorban a szétaprózottság megszüntetése érdekében –, területi összehangolás, érdemi infrastruktúra-fejlesztés, a fejlesztési források hatékony felhasználása) egyértelműen megerősítve, vizsgálataim alapján az átalakítás sikertelenségét abban foglalhatom össze, hogy

nem változtak meg a működést érdemben meghatározó finanszírozási és érdekeltségi mechanizmusok,
a szervezeti keretekre vonatkozó szabályozás szervezeti anarchiát eredményezett,
a formális szervezeti struktúrák mögött tovább élhetett a meghaladni kívánt képzési és szervezési gyakorlat,
a területi összehangolásban és a munkaerő-piaci megfelelésben kulcsszerepet betöltő regionális fejlesztési és képzési bizottságok egyrészt a politika, másrészt az intézményi és területi vagy szakmai (szakképzési) lobbik zsákmányszerzését szolgálta.

E feltárt problémák rendezése érdekében tanulmányom zárófejezetében hét pontban konkrét javaslatot teszek a rendszer megújításának legfontosabb irányaira.
A tehetségtérképektől a tehetségföldrajzig
Authors: Győri Ferenc
Published: August 2018

A tanulmány a tehetségföldrajz elméleti és gyakorlati kérdésköréből merít egy magyarországi modellvizsgálat bemutatásán keresztül. Rávilágít arra, hogy a tehetség térbeliségének kutatása nem idegen a geográfia szellemétől, sőt abban hagyományai vannak. Bejárja az utat, mely az első tehetségtérképek elkészítésétől a tehetség térbeliségének modellezéséig vezetett. A kutatás céljára lexikonadatokból létrehozott adatbázis kialakításának módszertana mellett a tehetségháztartás települési és területi szintű eredményeiből közöl válogatást.
A globális városok térkapcsolatának vizsgálata légiközlekedési adatok felhasználásával
Authors: Dudás Gábor , Pernyész Péter
Published: August 2018

A globalizációs folyamatok, a közlekedési és kommunikációs infrastruktúrák fejlődése jelentős mértékben átalakította az emberek mobilitásának, az áruk szállításának és az információ áramlásának földrajzi és időbeli korlátait, elősegítve ezzel a világvárosok gazdasági kapcsolatainak egyre szorosabbá válását. Habár a technológiai innovációk következtében a földrajzi távolság fogalma új dimenzióba került, a gazdasági távolság és az elérhetőség szerepe egyre jobban felértékelődik.Ezen tanulmány célja egy lehetséges módszer bemutatása a világvárosok közötti gazdasági távolság mérésére és a változások tematikus térképeken való ábrázolására. A gazdasági távolság meghatározására egyedi módszertant dolgoztunk ki, amelynek segítségével légiközlekedési adatok felhasználásával határoztuk meg a három globális város, London, New York, Tokió és a többi világváros közötti gazdasági távolságot és elérhetőséget, majd az eredményeinket hagyományos és GIS-alapú térképezési technikák felhasználásával vizualizáltuk.
A regionális gazdasági fejlettségi különbségek társadalmi háttere Indiában az ezredfordulón
Authors: Varga Ágnes
Published: August 2018

Jelen tanulmány célja az Indián belül az ezredfordulón tapasztalt regionális fejlettségi különbségek vizsgálata gazdasági és társadalmi szemszögből. A tanulmány két fő kérdésre keresi a választ. Egyfelől arra, hogy milyen szerepet játszanak a társadalmi tényezők a gazdasági egyenlőtlenségek kialakulásában egy vallási és kulturális hagyományoktól mélyen átszőtt országban. Melyek lehetnek azok a mérhető indikátorok, amelyek legjobban tükrözik a társadalom állapota és a gazdaság fejlettsége közötti összefüggéseket, és vajon milyen tényezők állnak az egyenlőtlenségek hátterében? Másfelől arra, vajon a gazdasági fejlettség vagy a társadalom állapota mutat-e nagyobb mértékű területi egyenlőtlenségeket?
Turisztikai desztinációk „klasztertérképei” (Ki a felelős a desztinációk versenyképességéért?)
Authors: Sziva Ivett
Published: August 2018

A turisztikai desztinációk versenyképességének témája a közelmúltban került a hazai szakirodalom és a turisztikai irányításpolitika figyelmének középpontjába, az úgynevezett turisztikai desztinációt menedzselő szervezetek (TDMSZ) létrehozását támogató pályázatok nyomán. Ezzel magyarázható, hogy a legfontosabb szereplők és jellemzőik azonosítása stratégiai fontosságú a hazai desztinációk fejlődésében. Jelen cikkben a desztinációk és klaszterek értelmezésén és szereplőik jellemzésén túl a turisztikai klasztertérképek leírására is sor kerül, a desztinációs versenyképesség klaszterközpontú megközelítésében. Célom az, hogy egy hazai esettanulmányon keresztül azonosítsam a turizmus szerepeit, összefoglaljam a turizmus szereplőire vonatkozó eredményeket és a legfontosabb összefüggéseket.
Térértelmezések
Authors: Faragó László
Published: August 2018

Térértelmezéseinknek megfelelően mi, emberek hozzuk létre és alakítjuk a teret, így fontos, hogy azt tudatosan tegyük. Mivel a tér nem fizikai valóságelem, így különbözőképpen értelmezzük. A szerző négy fejezetben tárgyalja a legmeghatározóbb térfelfogásokat. Az objektív szemléletű abszolút térfelfogástól megkülönbözteti a relacionális/relatív teret. Bemutatja a duális szemléletű objektív anyagi és a (szubjektív) társadalmi terek koncepcióját. Részletesen ismerteti Heidegger térfelfogását. Mindegyik értelmezésnél utal azok gyakorlati konzekvenciáira. Ezt követően rámutat, hogy a tér- és a helyidea nem elsősorban léptékbeli különbséget jelent, hanem más a jelentésük; az absztrakt rendszer/struktúra és a konkrét hely között sajátos kölcsönhatás van. A tanulmány zárófejezete a mindennapi praxis és a tervezés tér(fogalom) használatát tárgyalja.
Regionális rugalmasság – rugalmas régiók
Authors: Tóth Balázs István
Published: August 2018

2010 őszén a Cambridge Journal of Regions, Economy and Society folyóirat tematikus számot jelentetett meg a regionális rugalmasság elméleti vonatkozásaival, valamint empirikus elemzési lehetőségeivel kapcsolatosan. A különszám megjelenését az indokolta, hogy az elmúlt években egyre jelentősebb figyelmet szenteltek a rugalmas régiók koncepciójának a nemzetközi – főként angolszász – szakmai anyagokban és tudományos szakirodalomban. Tanulmányomban arra törekszem, hogy megvizsgáljam a regionális rugalmasság értelmezését és a kifejezéssel kapcsolatos álláspontokat a lényegesebb külföldi publikációkon keresztül. Ezt a részt szervesen összekapcsolom az útfüggőségi elméletekkel, valamint részletesen tárgyalom a rugalmasság és adaptációs képesség viszonyát is. A teoretikus elemek bemutatása során felvázolom a regionális rugalmasság úgynevezett négyfázisú modelljét. Dolgozatomban néhány külföldi empirikus tanulmány alapján érintem a témakör hazai alkalmazásának, adaptálásának lehetőségeit is. A tanulmány keretében kísérletet teszek a regionális rugalmasság illusztrálására egy szemléletes hazai példa segítségével, ehhez a vállalkozásokat érintő egyik legfontosabb számviteli eredménykategóriát, az adózás előtti eredményt hívom segítségül. Az elemzés keretében értékelem, miként alakult a társas vállalkozások jövedelmezőségének rugalmassága megyei szinten a 2000–2007 közötti időszakban.
Eger komplex vonzáskörzetének dinamikai vizsgálata
Authors: Bodor Norbert , Pénzes János
Published: August 2018

Tanulmányunkban Eger vonzáskörzetének vizsgálatával foglalkozunk, igyekszünk dinamikai összehasonlítást is végezni egy 1980-as átfogó felmérés eredményeivel. Elemzésünk célja az, hogy Eger négy ágazatra – kiskereskedelem, foglalkoztatás, egészségügy és oktatás – vonatkozó, valamint komplex vonzáskörzetét feltárjuk, és bemutassuk az elmúlt három évtizedben lezajlott változásokat, továbbá ezek magyarázatára is kitérjünk.

Eger kiskereskedelmi vonzáskörzete megváltozott, mivel az ágazat egésze is jelentősen átalakult. A vásárlások száma nőtt, azonban a vidéki vásárlók aránya csökkent. A legnagyobb áruházak nagyobb vonzásövvel rendelkeznek, mint a belvárosi üzletek, ugyanakkor összességében véve Eger vonzáskörzete mégis csökkent. A megyeszékhely foglalkoztatási szerepe nőtt, vonzáskörzete kiterjedt, ez azonban kevesebb Egerbe ingázó munkavállalót jelentett a foglalkoztatás jelentős rendszerváltás utáni leépülése miatt. Az egészségügyi vonzáskörzet adminisztratív úton szabályozott, és nem változott meg érdemben 1980-hoz képest. A középfokú oktatási vonzáskörzet a tankötelezettség korhatárának emelése miatt minden tekintetben kiterjedt.

Tanulmányunk legfontosabb következtetései a következők. Ágazatonként eltérő tendenciák érvényesültek, amelyek hátterében különböző társadalmi, gazdasági és politikai okok húzódtak meg. A lezajlott változások kettős képet mutatnak, mivel Eger komplex vonzáskörzetének abszolút kiterjedése csökkent, valamint az erősebben vonzott települések köre is szűkült. Ugyanakkor a megyeszékhely közelében fekvő – szuburbanizációs célterületnek számító – települések esetében mégis jellemzően erősödött a vonzás intenzitása.
Települési környezeti minőség, fenntarthatóság és városmarketing – különös tekintettel a zajterhelésre és az önkormányzatok szerepére
Authors: Baros Zoltán
Published: August 2018

A zajterhelés napjainkra az egyik legtipikusabb, egyre több embert és egyre nagyobb mértékben érintő városi környezeti problémává vált, amelynek megoldásában kiemelt szerep jut a települési önkormányzatoknak. A tanulmány célja, hogy bemutassa az önkormányzatok ezzel kapcsolatos tevékenységéhez kapcsolódó lakossági véleményeket, valamint, hogy áttekintse a települési környezet megítélésében végbement változásokat és a települési környezeti minőség, azon belül az akusztikai környezet mint adottság felhasználási lehetőségeit a városmarketing- tevékenység során. Ehhez a szerző egyrészt hazai települések szlogenjeit (a környezet, az élhetőség azokban történő megjelenését) vizsgálja, illetve egy esettanulmányban mutatja be annak lehetséges felhasználását. Másrészt egy Debrecenben elvégzett, a zajterhelés lakossági megítélésének feltérképezését célzó kérdőíves felmérés eredményeire támaszkodva a zajvédelemmel, azon belül az önkormányzat szerepvállalásával kapcsolatos véleményeket ismerteti.A vizsgálatok eredményei azt mutatják, hogy a hazai települések szlogenjeiben a környezeti minőség, hasonlóan más egyedi értékekhez (helyi termékek, hagyományok, élhetőség), háttérbe szorul, sok esetben kiaknázatlan marad, az alkalmazott szlogenek pedig az esetek többségében nem járulnak hozzá a település adottságainak erősítéséhez. A kérdőíves felmérés eredményei a város területét érintő zajvédelem helyzetének megítéléséről igen kedvezőtlen képet festenek: a megkérdezettek közel kétharmada szerint a településen nem fektetnek elég hangsúlyt a zajjal kapcsolatos (elsősorban a közúti közlekedésből eredő) problémák kezelésére, pedig azt az eredmények alapján a lakosság egyértelműen az önkormányzat feladatának tekinti. A válaszadók ugyanakkor minimális szerepet tulajdonítanak a civil szervezeteknek – jóllehet a hatékonyabb megoldást jól szolgálná a velük történő együttműködés.
Víz, amiért érdemes útra kelni. A táji környezet szerepe a vízparti utazás során
Authors: Sulyok Judit
Published: August 2018

A világ turizmusának jelentős részét adó vízparti úti célokat a keresleti és a kínálati trendek új kihívások elé állítják, ami a minőségi fejlesztések mellett az újrapozicionálást is szükségessé teszi. Az erősen vízhez kötődő tömegturizmus mellett az elmúlt években előtérbe kerültek a víztől független vonzerő- és létesítményfejlesztések, aminek során sokszor háttérbe szorult a táji környezet. A széles célcsoportok számára vonzó és elérhető vízpartok mára nem csupán a nyári utazás helyszínei, de az év többi időszakában is utazásra csábítanak. A tanulmány a magyarországi célállomások példáján keresztül keresi a választ arra, hogy a turizmusra predesztinált vízparti környezet a potenciális belföldi utazók tudatában hogyan jelenik meg. A szakirodalmi áttekintést követően lakossági kvantitatív vizsgálat segítségével mutatjuk be, hogy a táji környezet és annak egyes elemei hol helyezkednek el a vízpartokról alkotott képben, az utazási döntéshozatalban és a magyarországi célállomások egyedi jellemzői között. A kutatás eredményei szerint a vízpart által erőteljesen determinált természeti környezet a vízparton járt városlakók döntő többségének mentális térképén megjelenik. A megkérdezés rávilágított továbbá a belföldi utazás nyújtotta előnyökre, ami független a felkeresett célállomás környezetétől, esetünkben a vízparttól. Területi szempontból vizsgálva elmondható, hogy minél közelebbi az úti cél, az utazók annál kisebb földrajzi egységben gondolkodnak. A víztől független vonzerők, tevékenységek közül a vízparton járt városlakók szerint az aktív pihenés önállóan is utazásra csábít, ezzel szemben a gasztronómia és a kulturális látnivalók jelenleg a hazai vízpartok felkeresésének élményét gazdagítják. Összefoglalóan elmondható, hogy a táji környezetre mint szervezőerőre építve kapcsolódhatnak be új célállomások a turizmusba, és az érett desztinációk is ennek figyelembevételével léphetnek a fenntartható és versenyképes jövő útjára.
A kultúra területi mérhetősége és a kistérségek közművelődési jellemzői
Authors: Fábián Attila , Tóth Balázs István
Published: August 2018

A kultúra gazdasági szerepének elemzése és területfejlesztéssel való viszonyának értelmezése egyre nagyobb jelentőséggel bír napjainkban. A tanulmány a kultúra és kultúraelemzés néhány regionális vonatkozásának bemutatását követően arra a kérdésre keresi a választ, hogy miként számszerűsíthető a kultúra, valamint miként ragadható meg annak térszerkezeti hatása. Ami mérhető – vagyis amire elérhető statisztikai adatok léteznek – az valóban a kultúra teljes spektrumát öleli-e fel, avagy csak néhány szegmensre koncentrálnak az „adatbányászok”, miközben számos értékes információ rejtve marad. A dolgozatban a kulturális gazdaság közművelődési alrendszerét előtérbe helyezve empirikus elemzést is közlünk a hazai kistérségekre vonatkozóan. A hazai kistérségek közművelődési helyzetét többváltozós statisztikai módszerekkel (faktorelemzés, nem hierarchikus klaszteranalízis) vizsgáljuk, továbbá korrelációelemzéssel kísérletet teszünk a kulturális fejlettség vagy lemaradás és a kistérségek komplex fejlettsége közötti összefüggések számszaki megragadására.
A budapesti irodapiac térszerkezete
Authors: Horváth Áron , Czinkán Norbert , Dankó Stefánia , Farkas Miklós , Göndör László , Révész Gábor , Soóki-Tóth Gábor
Published: August 2018

Tanulmányunkban a budapesti irodák városon belüli elhelyezkedését és ezzel összefüggésben az irodák bérleti díjának térbeli struktúráját vizsgáltuk. Saját gyűjtésű hirdetési adatbázisunkon végzett vizsgálatunk szerint a budapesti piacon is robusztusan igazolható a klasszikus elméletek következtetése, miszerint a központtól való távolság csökkenti a területek értékét. Elemzésünk szerint Budapest domborzati adottságaiból következően ez a hatás eltérő a budai és a pesti oldalon. További változókat vizsgálva úgy tűnik, hogy az irodaklaszterek közül a Váci úti folyosó az egyetlen, amely statisztikailag is mérhető prémiumot jelent a bérleti díjakban.