bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Vidiki učenja tujih jezikov na univerzi za tretje življenjsko obdobje
Authors: Miklič Tanja
Published: October 2018

V prispevku uvodoma predstavljamo teoretska izhodišča učenja tujih jezikov v tretjem življenjskem obdobju. Ukvarjanju z jezikom v poznejših letih se priznava pomembnost, a se ta osredinja pretežno na nejezikovne cilje, kot sta ohranjanje kognitivnih sposobnosti in socialna vključenost. Starejši odrasli in njihovi učitelji so tako nemalokrat prepuščeni lastni iznajdljivosti pri iskanju poti do uspešnega učenja. V empiričnem delu pa so predstavljeni rezultati raziskave, katere namen je bil ugotoviti ustreznost učnega gradiva in oblik ter metod za učenje tujega jezika v tretjem življenjskem obdobju. Raziskava je potekala na Univerzi za tretje življenjsko obdobje v Ljubljani v februarju 2015 in je vključevala 218 udeležencev1 različnih jezikovnih tečajev. Iz rezultatov raziskave izhaja, da učno gradivo, struktura učnega procesa ter učne oblike in metode niso zadosti usklajeni z zdravstvenimi omejitvami ciljne skupine ter sodobnimi andragoškimi in gerontološkimi spoznanji. Predlagani so možni ukrepi za odpravo pomanjkljivosti učnega procesa.
Kurikulum - Raznovrstnost kurikularnega načrtovanja
Authors: Kroflič Robi
Published: October 2018

Sodobne teorije kurikularnega načrto­ vanja poudarjajo, da moramo - če razumemo kurikulum kot realno substanco vzgojno-izobraževalnega procesa - pri njegovem načrtovanju zajeti vso množico pojavov (kurikulumov), ki vplivajo na vzgojno-izobraževalne učinke. Na področju andragogike spada sem še zlasti upoštevanje potreb po izobraževanju ter skrb za povezovanje strategij poučevanja s strategijami učenja. To pa je uresničljivo, če se nacionalni kurikulum oblikuje po načelu odprtega načrtovanja, v mikroandragoških okoliščinah pa uporabimo procesno-razvojno strategijo načrtovanja. Ta pristop se namreč ujema s sistemskim integriranim pristopom ter Jarvisovim modelom pogajalskega kurikuluma, ki izhajata iz temeljnega andragoškega načela, to pomeni, da se interesi in sposobnosti odrasle osebe za izobraževanje povečujejo, če lahko sodeluje pri načrtovanju in izvedbi kurikuluma.
Raziskovanje izobraževanja odraslih v Sloveniji
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

V raziskavi o stanju raziskovanja izobraževanja odraslih v Sloveniji smo ugotovili, da je v obdobju 1989-1993 v Sloveniji na tem področju potekala kar obsežna in intenzivna raziskovalna dejavnost. To potrjujejo tudi naslednji podatki: bilo je 33 raziskav, ki so potekale v 11 institucijah, pri njih pa je sodelovalo 23 raziskovalcev. Raziskovalno dejavnost smo podrobno analizirali in prikazali po vrsti izvajalcev, raziskovalnih temah in prioritetah, virih in načinih financiranja, razvitosti raziskovalne infrastrukture (objave, strokovni viri, usposabljanje in strokovno povezovanje raziskovalcev) ter po obsegu in načinih mednarodnega sodelovanja. V prispevku primerjamo zdajšnje stanje s stanjem v obdobju 1989-1993. Ugotavljamo, da se sorazmerno ugodno stanje iz obdobja pred približno petimi leti poslabšuje. Zmanjšujejo se število izvajalcev raziskovanja in sredstva za raziskovanje, zaostrujejo se merila za pri­ dobitev sredstev za aplikative in temeljne raziskave pri Ministrstvu za znanost in tehnologijo, interes Ministrstva za šolstvo in šport (MŠŠ) za raziskave se tematsko zožuje in izloča izobraževanje odraslih iz ožjega izbora prioritet; pri raziska­ vah zdaj močno prevladujejo razvojne raziskave, čeprav restriktivna finančna politika MŠŠ zavira tudi nekatere razvojne projekte. Razvoj raziskovalne infrastrukture še dohaja sorazmerno ugoden splošen razvoj izobraževanja odraslih. Ocenjujemo, da so za ugodnejši razvoj raziskovanja pri izobraževanju odraslih potrebni posebne spodbude in ukrepi (posebna merila za pridobivanje raziskav, razvoj institucij, razvoj in usposabljanje raziskovalcev, razvoj infrastrukture in mednarodnega sodelovanja), saj je izobraževanje odraslih še premlada dejavnost, andragogika kot znanstvena disciplina pa še nima prave tradicije, da bi sama dovolj hitro premostila vse zahteve, na podlagi katerih bi se lahko uvrstila med tiste dejavnosti m znanstvene vede, ki imajo daljšo zgodovino in bogato tradicijo.
Učenje odraslih: ključ za 21. stoletje
Authors: Mohorčič - Špolar Vida A.
Published: October 2018

Približno vsakih dvanajst iet organizira Unesco konferenco, ki je namenjena vprašanjem izobraževanja odraslih. Prva konferenca je bila leta 1949 na Danskem (Elsinore), druga 1960 v Kanadi (Montreal), tretja 1972 na Japonskem (Tokio), četrta pa leta 1985 v Franciji (Pariz). Naslednja konferenca bo letos od 14. do 18. julija v Hamburgu (kongresni center). Temeljno vodilo konference je: Učenje odraslih: ključ za 21. stoletje.
Komunikacija v izobraževanju odraslih
Authors: Časar Mihaela , Guček Mojca
Published: October 2018

Avtorici v svojem prispevku opozarjata na velik pomen komunikacije v izobraževanju odraslih, ki temelji na človeku kot na odnosnem bitju. Pri tem ni pomembna le verbalna komunikacija, temveč tudi neverbalna, saj ta izraža naš odnos do povedanega in učencev. Avtorici podrobno opišeta sestavine neverbalne komunikacije, ki jih lahko vodja uporablja kot napotke za izobraževalno delo. Opredelita tudi konstruktivno in destruktivno, vsebinsko in odnosno komunikacijo, na koncu pa poudarjata, da je komunikacija najugodnejša, kadar je sproščena in poteka med vsemi člani skupine in vodjo izobraževanja. Takšna komunikacija šele omogoča povratno informacijo, ki se kaže v večji povezanosti in kvaliteti izobraževalnega procesa.
Visokošolsko izobraževanje odraslih v Sloveniji - s strategijo ali brez nje
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

Delo pri pripravi dveh slovenskih nacionalnih programov - za visokošolsko izobraževanje in za izobraževanje odraslih - poteka povsem neusklajeno, saj nastajata ločeno drug od drugega. Oblikovanje politike in strategije visokošolskega izobraževanja odraslih je prepuščeno andragogom, v celotni strategiji pa izobraževanje odraslih praviloma ni vključeno. V Sloveniji tako ostaja izobraževanje odraslih “izredno”, ne pa integralno in integri­ rano področje visokošolskega izobraževanja. To se zrcali v njegovi neustrezni sistemski umeščenosti, kajti po zakonski opredelitvi in tudi po upravni ureditvi, financiranju, organiziranosti, mreži programov, spodbujanju zadovoljevanja potreb, razvojnih službah, usposabljanju kadrov itn. nima položaja enakopravnega in enakovrednega področja visokošolskega izobraževanja. Izkušnje in spoznanja v nekaterih razvitih državah so prav nasprotne od tega: delež odraslih študentov se iz leta v leto povečuje, izobraževanje odraslih pa prinaša v visokošolsko izobraževanje mnoge novosti in se ga zaradi tega šteje za "najbolj dinamičen naboj vsega današnjega izobraževanja", univerza je tako resnični "generator" vsega izobraževanja in učenja, pri tem pa ima pomembno mesto prav izobraževanje odraslih. Potrebe po takšnem konceptu učenja in izobraževanja se povečujejo tudi zarad in uveljavljanja koncepta in strategije vseživljenjskosti učenja. Za izhod iz zdajšnjega stanja bomo v Sloveniji poleg drugih ukrepov potrebovali tudi posebno razvojno-svetovalno središče za razvoj visokošolskega izobraževanja odraslih.
Ponudba in kakovost visokošolskega izobraževanja odraslih
Authors: Kump Sonja
Published: October 2018

V članku so opisane značilnosti izobraževanja odraslih v visokem šolstvu in razvoj visokega šolstva z novimi prioritetami. Ponudbo visokošolskega izobraževanja odraslih sestavljajo tri poglavitne vrste programov: programi stopenjskega, izrednega študija, krajši programi za izpopolnjevanje in posodabljan je strokovnega znanja ter programi splošnega izobraževanja. V zahodnoevropskih visokošolskih institucijah so uvedli mehani zme za zagotavljanje in izpopolnjevanje kakovosti akademskega dela, ki vključujejo tudi evalvacijo izobraževanja odraslih. Nove smeri razvoja v visokem šolstvu kažejo, da lahko preživijo samo tiste univerze, ki bodo postale dostopni in transparentni sistemi.
Splošno strokovno izpopolnjevanje učiteljev
Authors: Razdevšek Pučko Cveta
Published: October 2018

Avtorica v svojem prispevku opozarja, da fakultete, ki izobražujejo učitelje in profesorje za delo v šolah, skrbijo tudi za stalno izpopolnjevanje svojih diplomantov, predvsem na strokovnem področju, seznanjajo pa jih tudi z izsledki znanstvenoraziskovalnega dela. Odrasli so veliko bolj kritični, zato je njihovo usposabljanje tudi izziv in hkrati bogat vir praktičnih izkušenj za organizatorje in vodje takšnih programov. V zadnjih nekaj letih je strokovno izpopolnjevanje učiteljev prešlo z večinoma predavateljskih oblik z velikim številom udeležencev na intenzivnejše daljše programe z delavniškim načinom dela. Avtorica tudi ugotavlja, da bi morale fakultete v prihodnosti še več pozornosti nameniti usposabljanju učiteljev mentorjev za delo z odraslimi, saj je po tovrstnem usposabljanju veliko povpraševanje, ki pa ga s sedanjimi kadrovskimi viri ne zmorejo zadovoljiti.
Kako izboljšati izobrazbeno strukturo zaposlenih?
Authors: Potrč Marjeta
Published: October 2018

Avtorica v svojem prispevku s stališča prakse komentira nekatere trditve in predloge v raziskavi o visokošolskem izobraževanju odraslih v Sloveniji. Najprej opozori na probleme in potrebe delodajalcev, med katerimi še posebej poudarja nejasno kadrovskoizobraževalno usmeritev podjetij in organizacij v zvezi s spremembami, slabo poznavanje in podpiranje individualnih potreb po izobraževanju, nezadovoljivo ugotavljanje izobraževalnih potreb, na temelju katerih bi lahko pripravili izobraževalni načrt, slabo povezovanje podjetij pri ugotavljanju panožnih potreb in slabo organizirane ter premalo usposobljene kadrovske službe. Zaradi vseh teh težav podjetja in organizacije zelo malo ali pa sploh ne vplivajo na izobraževalno ponudbo visokošolskih zavodov. Sodelovanje med podjetji in visokošolskimi institucijami bi omilijo težave pri pripravi novih študijskih programov, saj povezovanje teoretikov in praktikov bogati znanje njih samih, prav tako pa bi lahko bili praktiki odlični mentorji izrednim študentom. Na podlagi praktičnih izkušenj avtorica predlaga delodajalcem, naj redno ugotavljajo potrebe po izobraževanju in sestavijo kadrovski ter izobraževalni načrt podjetja, vlagajo denar v izobraževanje zaposlenih, kajti to je najboljša naložba v razvoj, omogočijo zaposlenim študij in jim v zvezi s tem priznajo tudi dodatne ugodnosti, okrepijo sodelovanje z drugimi partnerji v izobraževalnem sistemu, uveljavljajo svoje interese v združenju zaposlovalcev, pri načrtovanju izobraževanja pa poiščejo v institucijah strokovno pomoč.
Spretnosti sporazumevanja in vplivanja
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Knjiga predstavlja uvod v nevrolingvistično programiranje (NLP), ki ga avtorja knjige Joseph O'Connor in John Seymour imenujeta umetnost in znanost o osebni odličnosti. Izšla je pri založbi Sledi.
Vseživljenjsko izobraževanje ali vseživljenjsko učenje?
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Pred skoraj štiridesetimi leti je na svetovni konferenci v Montrealu Paul Lenfrand predstavil nov in edini mogoči pristop k izobraževanju: permanentno izobraževanje. Že takrat je nastajala v razvitem svetu huda zagata med šolskimi sistemi in potrebami družbe ter gospodarstva po znanju. Kljub reformam ju ni bilo mogoče uskladiti, nasprotno, pridobljeno šolsko znanje se je celo čedalje bolj oddaljevalo od dejanskih potreb. Paul Lengrand, dolgoletni direktor pariškega pedagoškega inštituta, je dokazal, da po starem (s predhodnim šolanjem) ni več mogoče pripraviti ljudi za vse življenje, temveč je treba znanje pridobivati vse življenje.
Mladi v izobraževanju odraslih
Authors: Mrgole Albert
Published: October 2018

Povečano vključevanje mladih v andragoške izobraževalne programe je v zadnjih letih opozorilo na problematiko prehajanja med rednim izobraževalnim sistemom in trgom delovne sile, pri katerem velik delež mladih ostane v položaju družbene marginaliziranosti in brezperspektivne izolacije. Mladi so v izobraževanju odraslih posebna ciljna skupina, zato moramo za načrtovanje izobraževalnih programov poznati njihove specifične značilnosti. Prispevek na ravni prikaza razpoložljivih statističnih podatkov in njihovih paradoksov vpeljuje kategorijo mladih v izobraževanju odraslih kot učinek sistemskih dejavnikov in utemeljuje problematiko v registru, ki za poglobljeno razumevanje narekuje sociološko in antropološko usmerjen analitični pristop. Kot prvi učinek ne le pedagoškega po­ gleda je v drugem delu članka prikazana analiza ideologije določanja izobraževalnih potreb in njenih nevarnih konsekvenc v izhodiščnem načrtovanju izobraževalnih programov. Kot posledica temeljitejšega premisleka o dejavnikih mladinskega šolskega osipa in upoštevaje izkušnje eksperimentalnega izobraževalnega programa za mlade so v sklepnem delu prikazani temeljni elementi, ki bi jih morali načrtovalci andragoških izobraževalnih programov za mlade vključiti v načrtovanje učinkovitega kurikuluma.
Managersko izobraževanje na Ekonomski fakulteti v Ljubljani
Authors: Jazbec Marijana
Published: October 2018

V preteklosti gospodarstva v prehodu zaradi planske narave niso namenjala posebne pozornosti managerskemu izobraževanju. Slovensko (jugoslovansko) gospodarstvo je imelo pri tem v primerjavi z drugimi gospodarstvi v prehodu nekatere prednosti. Bilo je manj učinkovito od razvitih gospodarstev, vendar pa je bilo zaradi pomena trga in večje usmerjenosti navzven učinkovitejše od centralno-planskih gospodarstev. Managersko izobraževanje se je začelo v Sloveniji razvijati sredi šestdesetih let.
Četrta andragoška poletna šola
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Letošnja Andragoška poletna šola je potekalapod naslovom "Izobraževanje za boljšo zaposljivost ljudi v kraju". Okrog trideset udeležencev iz vse Slovenije je med 8. in 12. junijem sodelovalo v pogovorih, delavnicah, prisluhnilo predavanjem in spremljalo večerni kulturni program v Ajdovščini, mestecu z antičnimi koreninami in prijaznimi ljudmi. Udeležence izobraževalnih dejavnosti kakor tudi goste večernega kulturnega programa, ki ga je pripravila ravnateljica Lavričeve knjižnice Zdenka Lulik Žigon, so že četrtič zapored z veseljem sprejeli v tej knjižnici.
O kulturi in izobraževanju odraslih
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Avtorica piše o vlogi kulture v življenju in izobraževanju odraslih ter razvoju posamezne družbe. Govori o izobraževanju odraslih, ki naj poveže osebno kulturo posameznika s tisto kulturo, ki najbolj omogoča razvoj. Razpravlja o pomenu kulture v izobraževanju marginaliziranih skupin in pojem usposobljenosti s kulturo ter usposobljenosti za kulturo v povezavi s temi skupinami približa pojmu socializacije in vzgoje odraslih. Usposobljenost za kulturo je ena ključnih usposobljenosti človeka. Ključna zato, ker tako kot pismenost ali numeričnost najbolj poveča vse druge sposobnosti in usposobljenosti.
So pravljice tudi za odrasle?
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

V družini se otroci in odrasli medsebojno učijo. Njihova skupna doživetja so dragocene izkušnje. Prijetnost in kakovost družinskega življenja ne nastane le na osnovi ekstenzivnega znanja, ki vključuje predvsem racionalno komponento, ampak sloni na čustveni inteligenci, stališčih in vrednotah. Pri razvijanju teh ima pravljična zgodba svoje mesto za odrasle in otroke. Odrasli prek zgodb po eni strani spoznavajo sami sebe, svoja razmišljanja, vrednote, dojemanje sveta, po drugi strani načrtujejo sporočila, ki jih želijo predati svojim otrokom. Zgodbe so ena od možnih vsebin skupaj preživetega časa, so vir zabave in smeha, ki je odlično ozračje za ustvarjanje dobrih družinskih odnosov.
Gospodarski razvoj in razvoj človekovih zmožnosti
Authors: Černetič Metod
Published: October 2018

V prispevku avtor obravnava nekatere dileme in vprašanja pri načrtovanju izobraževanja v delovni organizaciji, zapletenost razmerja med tehnološkim razvojem in izobraževanjem, razvojni prepada med razvitimi in nerazvitimi gospodarstvi ter cilje družbenega razvoja Slovenije. Poudarja, da naj bi izobraževalni programi omogočali predvsem fleksibilnost zaposlovanja, saj konkurenčnost celotne drža­ ve temelji na sposobnosti učinkovitega organiziranja človeških zmožnosti. Slove­ nija ne more bistveno vplivati na dogaja­nja v svetovnem gospodarstvu, lahko se le prilagaja tržnim tokovom. Zato je zna­ toliko bolj pomembno, saj je boga­stvo manjših držav prav izobraženost nje­nega prebivalstva.
Tržno gospodarstvo in izobraževanje zaposlenih
Authors: Ivančič Angelca
Published: October 2018

Prehod v tržno gospodarstvo naj bi spodbudil k vlaganju v izobraževanje in usposabljanje zaposlenih, saj le ustrezno usposobljeni delavci prispevajo k povečanju produktivnosti podjetij in s tem konkurenčnosti na globalnih trgih. Ana­ liza statističnih podatkov o udeležbi zaposlenih v različnih programih izobraže­ vanja in usposabljanja nakazuje, da pri­haja do oživljanja izobraževanja in uspo­sabljanja zaposlenih, ki so ga prekinili procesi prestrukturiranja v začetku 90ih let, ob tem pa izrazito izstopajo razlike med gospodarskimi sektorji. Zaposleni v javnih storitvah in v finančnih, tehničnih in poslovnih storitvah so v privilegira­ nem položaju po dostopnosti do izobra­ ževalnih priložnosti, to velja tako za mo­ žnosti formalnega izobraževanja kot za sodelovanje v krajših oblikah strokovne­ ga izobraževanja in usposabljanja . Delo­ dajalci in zaposleni dajejo prednost vla­ ganju v krajše oblike, medtem ko se inte­ res za obiskovanje daljših programov, ki  vodijo tudi k javno veljavnim listinam, celo zmanjšuje.
Funkcionalna nepismenost in kako jo rešujejo Francozi
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Dušana Findeisen piše o funkcionalni pismenosti in razpravlja o tem, kako je težko opredeljiva. Tako pravi, da se moramo zadovoljiti zgolj s tem, da opišemo značilne oblike te osebne in družbene disfunkcije, ki se spreminja s kulturnim okoljem in trenutkom družbenega razvoja. Ko omenja verbalnost, pove, da se funkcionalno nepismen človek tudi jezikovno in miselno oplaja le v svojem ozkem okolju in zato ni čudno, da se širših socialnih okolij boji. Izobraževanje in organizacija na tem področju sta povsem odvisna od ljudi, ki jih izobražujemo, in od tistih, ki so voljni takšno izobraževanje ponuditii. Tudi slednje je treba neprestano izobraževati, bodisi da gre za zaposlene strokovnjake, bodisi za prostovoljce. Vendarle pa to še ne pomeni, da jim lahko kar koli predpisujemo, jih kakor koli omejujemo ali nadzorujemo. Lahko jih zgolj spoštujemo. Podobno kot v Franciji pa bi bila potrebna politična volja na državni in lokalni ravni, da bi se dorekli mehanizmi izvajanja politike preprečevanja in zdravljenja tega velikega družbenega zla.
Metode izobraževanja odraslih - l. del
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Avtorica v prispevku predstavi 5 metod izobraževanja odraslih, ki jih lahko uporabimo predvsem na začetku seminarja, delavnice, tečaja ali drugih učnih oblik. Metode za spoznavanje udeležencev so še zlasti pomembne za ustvarjanje motivacijskega učnega okolja in so predvsem namenjene odpravi strahu in navezovanju tesnejših stikov med udeleženci, kar omogoča kasneje učinkovito izmenjavo izkušenj. Vsako metodo predstavi v treh elementih, in sicer, kakšen učni cilj z njo zasledujemo, kako posamezne metode udejanjimo v praksi in kakšni pogoji morajo biti izpolnjeni, da lahko posamezno metodo učinkovito izvedemo.
Vloga učbenika v izobraževanju na daljavo
Authors: Dobnik Nadja
Published: October 2018

V izobraževanju na daljavo ima študijsko gradivo posebno vlogo, saj mora poleg posredovanja učnih vsebin zajeti tudi vse tiste funkcije, ki jih ima v neposredni vzgojno-izobraževalni komunikaciji učitelj. Zato mora učbenik poleg podajanja nove učne snovi, razlage in vaj za utrjevanje snovi vsebovati tudi animacijska besedila, ki študenta vodijo od enega učnega koraka do drugega, posebno didaktično funkcijo pa ima tudi grafično oblikovanje.
Izobraževanje v zaporih
Authors: Cosman J. W.
Published: October 2018

Večina obsojenih v zaporih so mlajši odrasli, s kratko izobrazbeno potjo in funkcionalno nepismeni. Večina jih je sposobna in željna učenja, vendar pa obstoječi izobraževalni programi v zaporih, če sploh obstajajo, niso kakovostni. Kaznovati nekoga namreč pomeni zadati mu bolečino in kaznovalni postopki privedejo do sovraštva in nasilja. V nasprotju s tem pa je izobraževanje izvor osebnostne rasti in samouresničenja, je razvoj človekove osebe. Tako se izobraževanje v zaporih omeji le na razvoj nekaterih osnovnih veščin v zvezi z delom. ln vendar so potrebni pravi izobraževalni programi, takšni, ki bodo zavezani višji ideji "inherentnega dostojanstva in vrednosti vseh članov družine, ki jo imenujemo človeštvo".
Vid Pečjak: Psihologija tretjega življenjskega obdobja
Authors: Šulak Tanja
Published: October 2018

Raf. dr. Vid Pečjak, ploden slovenski pisec ne le strokovnih psiholoških del, ampak tudi leposlovne literature, je svoje zadnje delo namenil raziskovanju psihologije starejših. Knjiga je v samozaložbi in delno s pomočjo Znanstvenega inštituta Filozofske fakultete v Ljubljani izšla leta 1998.
Jane Bluestein: Kako otroku postaviti meje
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Jane Bluestein je doktorirala iz pedagogike in se v Sloveniji prvič predstavila že leta 1997, s prevodom knjige Disciplina 21. stoletja. Sicer pa je slovenski javnosti znana tudi po številnih predavanjih za učitelje, vzgojitelje in starše. Zdajšnja njena knjiga "Kako otroku postaviti meje in poskrbeti tudi zase" v prevodu Neže Rojko je dobrodošlo delo o starševstvu in učenju vloge v njem. Pa ne le to. Čeprav se na prvi pogled zdi, da želi avtorica s tem delom naučiti starše, kako pravilno ravnati z otroki in kako vzpostavljati zdrave in pristne odnose med generacijami, je hkrati tudi učbenik osebnostnega razvoja odraslih - staršev.
Spoznavna funkcija predavateljevega govora
Authors: Zidar Tatjana
Published: October 2018

Avtorica v prispevku opozarja, da osrednje mesto pri učnem procesu zavzema spoznavna funkcija govora, torej predavateljeva razlaga, posredovanje novega znanja. Pri razvijanju spoznavne funkcije govora bi moral predavatelj poseči po retoriki in spoznati temeljna jezikovna sredstva, ki bi mu omogočila razvijanje jezikovnih zmožnosti oziroma njihovo obogatitev. Pri posredovanju znanja je pomembno pravilno graduiranje treh temeljnih didaktičnih elementov: ekstenzivnost, intenzivnost in struktura. Po njenem mnenju pa je prvi korak na poti graduacije oblikovanje skupnega izkustvenega polja oziroma prepoznavanje predavateljevega modela sveta in modela slušateljev. V zvezi s tem naniza tudi številne primere različnih zaznavnih sistemov slušateljev.
Brian Duncalf: Kako uspešno opravimo vsak izpit
Authors: Šulak Tanja
Published: October 2018

Avtor knjige, ki je prav pred kratkim izšla pri založbi Mladinska knjiga, je s svojo izobraževalno potjo dokazal, da dobro pozna tehnike uspešnega učenja, saj je s šestnajstimi leti končal redno šolanje, nato pa se je izobraževal ob delu. Po tej poti je dosegel celo doktorski naslov. Skozi dvanajst poglavij seznani bralca s tehnikami učinkovitega učenja, s tem, kako se spopasti s strahom pred preverjanjem znanja, kako si organizirati čas med opravljanjem izpita pri reševanju nalog in navsezadnje tudi s tem, kako si okrepiti samozavest in odpraviti živčnost pred izpitom. Knjiga je tudi pestro strukturirana in razgibana ter pregledna, tako da bralec z lahkoto osvaja poglavja (poglavja avtor začenja z reki ali obče veljavnimi modrostmi in jih zaokroži s povzetki).
Pomen mobilne telefonije v izobraževanju na daljavo
Authors: Dobnik Nadja
Published: October 2018

Možnosti, ki jih v izobraževanju na daljavo ponuja telefon, so znane, čeprav še premalo izrabljene. Konzultacije po telefonu pomenijo živ stik med osebama, ki komunicirata, in možnost neposrednega reševanja problemov, obenem pa veliko racionalizacijo časa, saj sta mentor in študent med konzultacijami lahko na katerikoli lokaciji, ki jima ustreza, pomembno je le, da sta pripravljena na pogovor. S povezovanjem mobilne telefonije z internetom se dostop do informacij na internetu in do elektronske pošte seli iz računalnika v mobilni telefon, s tem pa se bodo prednosti mobilnega telefona pred drugimi sredstvi komunikacije še povečale.
Elektronske knjižnice
Authors: Močnik Vida
Published: October 2018

V tem prispevku avtorica opisuje načine, ki jih lahko knjižnica ponudi pri izobraževanju na daljavo. Ugotavlja, da se bodo morale slovenske univerzitetne in druge knjižnice prilagoditi svetovnemu razvoju in skladno z njimi zagotoviti primernejše in času ustreznejše, predvsem fleksibilne oblike izobraževanja. Med njimi poudarja predvsem dostop do elektronskih informacij, usposabljanje za identifikacijo elektronskih informacij in oblikovanje mehanizmov za povratne informacije. Ugotavlja, da je izobraževanje na daljavo eden izmed najkompleksnejših izzivov, s katerimi se dandanes spopadajo knjižnice po svetu, prav tako pa tudi v Sloveniji.
Pripravništvo - predpis ali potreba
Authors: Kopač Tine
Published: October 2018

Rahlo polemičen naslov tega sestavka je odsev spoznanj in izkušenj, ki sem si jih nabral v zadnjih dvajsetih letih. Tako ali drugače se srečujem z različnimi problemi pripravništva in iz različnih zornih kotov. Na seminarjih za mentorje, v pogovorih z ljudmi, ki delajo v kadrovskih in izobraževalnih dejavnostih, celo v pogovorih z ljudmi, ki se ukvarjajo s pravicami iz dela, se pojavljajo neposredna ali manj neposredna vprašanja o pomenu in funkciji pripravništva. Nekdo, ki reče (mentor): »Jaz svojega znanja ne mislim razdajati, težko sem ga dobil" ni preveč dober mentor, drugi meni, da s pripravništvom podpiramo izobraževalni sistem, ki nalaga del procesa izobraževanja na naša pleča, tretji pa: »Tudi to (pravno) oviro bomo že nekako preskočili", četrti razmišlja o tem, da izobraževanje na zalogo nima smisla, ker ponuja šolski sistem več kadrov, kot jih potrebujemo.
Izobraževanje odraslih za aktivno državljanstvo - nujnost ali utopija?
Authors: Klemenčič Sonja
Published: October 2018

Andragoški center Slovenije je letos med Tednom vseživljenjskega učenja že tretjič organiziral andragoški kolokvij, namenjen srečanju raziskovalcev, teoretikov in praktikov, ki se tako ali drugače ukvarjajo z vprašanji, pomembnimi za izobraževanje odraslih. Kolokvij je namenjen premisleku o različnih teorijah, konceptih in praksah v izobraževanju odraslih, pri čemer se nam zdi posebej dragoceno, če o tem ne razprav/jamo samo andragogi, temveč se nam pri tem pridružijo tudi pedagogi, psihologi, sociologi in drugi, ki z vidika svojih strok primerjajo svoje poglede z Sonja Klemenčič našimi, načenjajo dileme, ki jih morda nismo zaznali, ali pa nam pomagajo iskati strokovne rešitve. Seveda pa je to predvsem tudi odlična priložnost, da predstavimo svoja dognanja.
Medijska pismenost in aktivno državljanstvo
Authors: Erjavec Karmen
Published: October 2018

Članek odgovarja na vprašanje: kakšno znanje, vrednote in veščine potrebuje državljan v medijsko nasičeni družbi? Vzgoja za medije ponuja odgovor: medijsko pismen državljan ima dostop do medijev, zna analizirati, kritično ocenjevati in različno komunicirati ter aktivno participirati v družbenem življenju.
Vsebina in pomen pojma državljanstvo
Authors: Mohorčič Špolar Vida A.
Published: October 2018

Prispevek govori o dilemah, s katerimi se srečujejo izobraževalci pri pripravljanju vsebin programov, namenjenih izobraževanju za aktivno državljanstvo. Skuša predstaviti pojem državljanstva, aktivnega državljanstva, demokracije in civilne družbe. Govori o razsežnostih aktivnega državljanstva in primerja cilje programov, razvitih v okviru programa PHARE za demokracijo z razsežnostmi državljanstva, kot jih opredeljuje nizozemski teoretik s tega področja Ruud Veldhuis.
Nefiks - Neformalni indeks kot pomoč za aktivno državljanstvo
Authors: Pinosa Rafo
Published: October 2018

Nefiks je zasnovan kot knjižica- neformalni indeks, v katerem so zapisani dodatno izobraževanje,n pridobljeno znanje in veščine lastnika indeksa. Od dosedanjih neformalnih potrdil ali certifikatov se razlikuje po tem, da so na enem mestu zbrani vsi podatki za Slovenijo in obdelani po enotnih in medsebojno primerljivih merilih. Prav poenotena merila pripomorejo mladim k večji samozavesti za prevzemanje aktivnejših vlog v družbi.
Demokracija 21. stoletja se začenja v družinah
Authors: Mohorčič Špolar Vida A.
Published: October 2018

Nzozemski inštitut za javnost in politiko je v okviru študije Politična socializacija na Nizozemskem, študija dosežkov in razvoja političnih stališč mladostnikov (1995) anketiral 10.000 mladostnikov v starosti od 15 do 17 let in ugotavljal, kakšna so njihova politična stališča in kakšno je njihovo zanimanje za aktivno državljanstvo potem, ko so obiskovali intenzivni tečaj državljanske vzgoje (dve šolski leti štiri ure na teden). Ugotovitve so zanimive. Poročajo, da "verska, družbena in etnična sestava šole ne vpliva na politična stališča učencev" in da je zanimanje učencev za politiko ter politična vprašanja povezano tudi z izobrazbo njihovih staršev. Čim višjo izobrazbo imajo starši, tem večje je zanimanje učencev za tovrstno problematiko.
Nove možnosti izobraževanja v Sloveniji
Authors: Dominko-Baloh Jasna , Geder Mateja
Published: October 2018

Letošnje študijsko leto je v Mariboru vpisala študij prva generacija rednih in izrednih študentov po novem višješolskem strokovnem programu poslovni sekretar. Ustanovitev Višje strokovne šole za poslovne sekretarje v Mariboru Višja strokovna šola za poslovne sekretarje je bila konec leta 1998 ustanovljena na Dobi, zavodu za izobraževanje Maribor. Šola je samostojna enota Dobe. Ministrstvo za šolstvo in šport RS je podpiralo pripravo programa in ustanovitev višje šole. Na osnovi razpisa in izpolnjevanja pogojev ji je dodelijo koncesijo. Pri pripravi programa so sodelovale številne institucije, od Gospodarske zbornice Slovenije, Centra RS za poklicno izobraževanje, Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, Urada RS za šolstvo s Strokovnim svetom za poklicno in strokovno izobraževanje do Andragoškega centra Slovenije.
Izkušenjsko učenje - učenje z delovanjem
Authors: Špilek Štumberger Karmen
Published: October 2018

V prispevku avtorica predstavlja metodo izkušenjskega učenja, ki jo uvršča v sam vrh metod izobraževanja odraslih. Hkrati predstavlja tudi pomembnost usposobljenosti za uporabo te metode, pri čemer še posebej poudarja, da mora izobraževalec metodo najprej doživeti na lastni koži. Opozori, da učitelj pri uporabi te metode ne nastopa več v svoji klasični vlogi, temveč prevzame vlogo koordinatorja. Opiše tudi nekaj praktičnih primerov poučevanja odraslih na podlagi metode izkušenjskega učenja in sklene prispevek z ugotovitvijo, da je prišlo izkušenjsko učenje v ospredje izobraževalnih metod predvsem zaradi dinamičnih sprememb v družbi ter nenehne potrebe po fleksibilnosti in preoblikovanju pridobljenega znanja.
Neformalno izobraževanje v Kostanjevici na Krki
Authors: Goričar Natalija
Published: October 2018

Avtorica v prispevku predstavlja bogato zbirko možnosti za neformalno izobraževanje, ki jih ponujajo v Kostanjevici na Krki. Kostanjevica je kraj, ki je v slovenski zgodovini najprej dobil mestne pravice in ki se ponaša z zanimivo kulturno dediščino, katere elementi so se ohranili vse do danes in ponujajo svojim prebivalcem številne neformalne učne priložnosti. Med njimi poudarja zlasti delovanje različnih društev, knjižnico, galerije, slikarske kolonije ... Kot posebnost manjšega kraja, kjer se ljudje med seboj večinoma poznajo, avtorica navaja tudi možnosti za neformalno izobraževanje v gostinskih lokalih in pri tem ugotavlja, da je najpogostejša vsebina gostilniških pogovorov politika, kar je zlasti v današnjem času, ko vse bolj ugotavljamo potrebnost izobraževanja za aktivno državljanstvo, zelo pomembno.
Prihodnost dela - prihodnost učenja
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Delo določa naše učenje in učenje določa naše delo. Po obdobju taylorizma so postale delovne naloge zelo kompleksne in predvsem raznovrstne. V nasprotju s časi masovne proizvodnje zahteva sedanji trg unikatne in inovativne proizvode ter storitve. Interesov kupcev in poslovnih strank ni mogoče več zadovoljiti s standardnimi storitvami, saj zahtevajo prilagodljivost na zelo visoki ravni.
Višja šola za poslovne sekretarje na daljavo
Authors: Geder Mateja , Perme Ema
Published: October 2018

S splošnim razvojem gre z roko v roki tudi izobraževanje odraslih, ki se v praksi nenehno prilagaja spremembam in novostim ter je v zadnjih desetletjih v teoriji in praksi zelo napredovalo. Vzrokov je prav gotovo več: splošni tehnološki razvoj, skupaj z razvojem komunikacijskih možnosti, spremembe v strukturi dela (odmiranje nekaterih poklicev, pojav novih, pojav brezposelnosti ipd.), spremembe v razmerjih družbenih sektorjev (v razvitih družbah je vse večji delež terciarnega in kvartarnega sektorja), nenehna potreba po pridobivanju, nadgrajevanju in dopolnjevanju znanja na vseh delovnih mestih (teorija vseživljenjskega učenja je danes realnost).
Utrinki s konference "Sistemi in trendi v izobraževanju odraslih"
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Izobraževanje odraslih ne poteka v praznem prostoru. Tako kot druge prakse in vede drži zrcalo družbenemu, ekonomskemu ter političnemu položaju in razvoju družbe. V njem se zrcalijo družbena razmerja in odsevajo duhovne predstave, pa tudi kulturni dosežki in vrednote posameznega družbenega okolja. Še več, sistem je temelj, ki spodbuja in omejuje razvoj izobraževanja odraslih. Vprašanja sistema in razvoja izobraževanja odraslih v različnih državah smo obravnavali na konferenci Sistemi in trendi v izobraževanju odraslih. Konferenca je potekala v Balatonalmadi na Madžarskem v organizaciji madžarskega inštituta za kulturo in Lazsla Harangija, človeka z razvitim smislom za animacijo ljudi.
Kakovost v izobraževanju odraslih
Authors: Možina Tanja
Published: October 2018

Zadnja desetletja znova in znova ponavljamo, da v sodobni, hitro spreminjajoči se družbi znanje ne more biti več le privilegij manjšine, ampak postaja vse bolj nujnost ter potreba za preživetje in normalno delovanje posameznika v družbeni skupnosti. Nova paradigma v izobraževanju, katere srž najdemo v potrebi po vseživljenjskem učenju, na področje izobraževanja odraslih vnaša nove razsežnosti in postavlja izobraževalce odraslih pred nove izzive ter odgovornosti.
Uvajanje standarda kakovosti ISO 9000 v izobraževanje odraslih
Authors: Sotošek Andrej
Published: October 2018

Konkurenčnost na področju izobraževanja odraslih v Sloveniji se je v drugi polovici 90. let 20. stoletja izredno povečala. Tako morajo izobraževalne organizacije izrabiti vse prednosti pred konkurenco na izobraževalnem trgu. Ena izmed njih je tudi sistem kakovosti v izobraževalnem procesu. Takšno strategijo konkurenčno sti v obliki strateških razvojnih ciljev smo določili tudi na UPI - Ljudski univerzi v Žalcu. Na podlagi razvojnih ciljev, odnosov s partnerji ter naročniki in analize stanja in povezav Slovenije z Evropsko unijo prek mednarodnih projektov menimo, da moramo upravljalsko, organizacijsko in strokovno uvesti tak sistem kakovosti v organizaciji, ki bo primerljiv in preverljiv v evropskem merilu. Menimo, da je najprimernej ši sistem kakovosti po standardih ISO 9000, saj je primeren institucionalen okvir in podlaga za interno ter eksterno preverjanje delovanja sistema v praksi in korekcije odstopanja. Izrazitejši pa bi morali biti notranja samokontrola in samoevalvacija, ki jo poudarja model zagotavljanja kakovosti v vzgoji in izobraževanju, ki ga je pripravila skupina ekspertov po naročilu ministrstva za šolstvo in šport. Oba modela sta med sabo združljiva in kompatibilna. Prepričan sem, daje samoevalvacija v vzgoji in izobraževanju izredno pomembna. Vendar ostaja samoevalvacija brez ustreznega institucionalnega okvira in osnovnega eksternega preverjanja le interna in subjektivna presoja v posamezni izobraževalni organizaciji.
Pismenost odraslih v Sloveniji. lzsledki raziskave o pismenosti odraslih v Sloveniji in njihov pomen za politiko izobraževanja
Authors: Tuijnman Albert C.
Published: October 2018

Avtor v prispevku podrobneje prikazuje razvoj in nastanek mednarodne raziskave o pismenosti odraslih. Navede sodelujoce države, stevilo respondentov v posameznih drzavah in v mednarodnem merilu, katerih podlaga so bile opravljene raziskave v letih 1994, 1996 in 1998.
Programiranje v jezikovnem izobraževanju odraslih
Authors: Dobnik Nadja
Published: October 2018

Avtorica ugotavlja, da se vedno premalo pozornosti namenjamo jezikovnemu izobraževanju odraslih z vidika didaktike in programiranja. Sposobnosti za učenje 103 tujih jezikov z leti ne upadajo in jih tudi ni moč meriti z enakimi mehanizmi kot znanje pri otrocih. Poudarja, da je pri jezikovnem izobraževanju odraslih pomembna predvsem izbira vsebin, vse več je potreb po individualno oblikovanih programih. Vsebine se torej lahko oblikujejo le kot dogovor oziroma skupen načrt med izobraževalcem in slušateljem. Pomanjkljivost številnih jezikovnih programov za odrasle je prav faza programiranja, zato je jezikovno izobraževanje odraslih se vedno precej vpeto v predstave, ki veljajo za učenje otrok in mladine.
Uporaba metode globalnega učenja pri poučevanju tujih jezikov
Authors: Dragovič Tatjana , Pegan Šternberger Jelica
Published: October 2018

Avtorici v prispevku opisujeta metodo globalnega učenja tujih jezikov. Poudarjata, da temelji globalno učenje na načelih 104 nevrolingvističnega programiranja (NLP). Po tej metodi naj bi izobraževalec uporabil metodo tako imenovanega perifernega učenja, pri katerem naj bi se učenci med učenjem relaksacijskih tehnik kar »mimogrede« oziroma nezavedno učili tudi tujega jezika. Metoda globalnega učenja posnema uspešne strategije učenja iz zgodnjega otroštva in s tern ustvarja sproščen odnos do učenja. Globalno učenje primerjata tudi s standardnimi metodami.
Didaktika (Strmčnik, France)
Authors: Šulak Tanja
Published: October 2018

Dr. France Strmčnik je slovenski javnosti že znan kot avtor več del s področja didaktike. Njegovo zadnje delo, ki je prav pred kratkim izšlo pri Znanstvenem inštitutu Filozofske fakultete v Ljubljani, pa je še posebej dobrodošlo, saj zapolnjuje veliko vrzel na področju pedagoške in didaktične literature pri nas. Že naslov Didaktika - osrednje didaktične teme nakazuje vsebino dela, ki celovito in znanstveno poglobljeno zajema vsa temeljna didaktična področja.
Izobraževanje v prostovoljski humanitarni organizaciji
Authors: Jelenc Zoran
Published: October 2018

Izobraževanje v prostovoljskih humanitarnih organizacijah je eno najpomembnejših področij sodobnega izobraževanja odraslih. Pri tem gre za neformalne oblike izobraževanja in samostojnega učenja (delavnice, študijski krožki, delovanje v majhnih skupinah, projektno delo, pogovori, izmenjava mnenj in izkušenj, ogledi, predstavitve, svetovanje članom), katerega cilj je predvsem spodbujanje članov k ustreznej šemu ravnanju, razvijanju in spreminjanju ustaljenih navad, stališč ter vedenjskih vzorcev in razvijanje organizacije, ki ji pripadajo.
Brezposelnost v mlajsih odraslih
Authors: Marinšek Andreja
Published: October 2018

Avtorica v članku razmišlja o pojavu brezposelnosti mladih v Sloveniji in osvetljuje razloge zanjo. V nadaljevanju utemeljuje, zakaj je tako pomembno, da si mladi pridobijo poklic in zaposlitev. Opozarja na psihosocialne posledice brezposelnosti pri mladih in značilnosti, ki zaznamujejo ciljno skupino brezposelnih mlajših odraslih. Navaja podatke o vključenosti mladih brezposelnih v kriminalna dejanja v letih 1997 in 1998 in skuša utemeljiti, zakaj je izobraževanje te ciljne skupine potrebno, celo nujno. Na kratko predstavi tudi projekt »5000 mladih« v letu 1998 in vključevanje brezposelnih v ta projekt. Posebej navaja šole, izvajalke v projektu, in njihove izkušnje z izobraževanjem odraslih. Podatki kažejo, da jih večina na tem področju že ima. V okviru projekta je potekal tudi modularno zasnovan program izpopolnjevanja učiteljev. V članku so predstavljeni rezultati ankete, iz katerih je razvidno, kaj tovrstno izobraževanje pomeni učiteljem in kakšne so njihove izkušnje pri delu z brezposelnimi.
Projektno učenje za brezposelne
Authors: Dobrovoljc Andreja
Published: October 2018

Članek predstavlja prvi javno veljaven program neformalnega izobraževanja v Sloveniji, Projektno učenje za mlajše 105 odrasle (PUM). Namenjen je mlajšim odraslim med 15. in 25. letom, ki so opustili šolanje in nimajo končane poklicne ali strokovne izobrazbe, zaradi svoje neizkušenosti pa spadajo tudi med teže zaposljive. V letošnjem letu poteka program tretje leto, odkar se je začel izvajati v tej obliki. V tem času se je njegovo izvajanje pokazalo za zelo upravičeno, saj ga mladi, ki ga obiskujejo, uspešno končajo. Evalvacija programa v šolskem letu 1999/2000 je pokazala, da program služi svojemu namenu, saj je kar 57,6 odstotka udeležencev doseglo temeljni cilj programa - pripravo na nadaljevanje izobraževanja. Za populacijo, ki obiskuje program PUM, je to izjemen uspeh.
Ugotavljanje in merjenje uspešnosti izobraževanja - primer podjetja Revoz
Authors: Poreber Marta
Published: October 2018

Po izvedbi izobraževanja in usposabljanja ugotavljamo pridobljeno znanje in njegovo uporabo. Učinkovitost izobraževanja je težko opredeljiva. Za ugotavljanja rezultatov oziroma učinkov na podlagi izobraževanja ter usposabljanja v podjetju Revoz uporabljamo oceno izobraževanja takoj po končanem izobraževanju, analizo z vodji ODE in metodo MAQF.
Kdaj je izobraževanje učinkovito - pogled in mnenje izvajalca
Authors: Morano Miran
Published: October 2018

Gradbenik se uči ob vsaki sezidani stavbi in tako postaja boljši in boljši. Hitreje in laže prepozna dobre delavce, izbira nove in boljše gradbene materiale, postavlja si bolj realne roke. Enako je z uspešnim izobraževalcem. Nenehno zboljšuje svoje spretnosti. Navzoč je pri ocenjevanju in merjenju izobraževanja v vseh njegovih fazah: pred njim, med njim in po njem. Uspešen izvajalec (tako kot uspešen gradbenik) po vsakem izobraževalnem dogodku: • ugotovi, koliko so bili cilji doseženi in koliko ti cilji ustrezajo zahtevam udeležencev, • oceni napredek udeležencev, • oceni ustreznost izvajanja • se uči iz izku šenj.
Socialni kapital in izobraževalne potrebe odraslih v obdobju spreminjanja dela in trženja
Authors: Ličen Nives
Published: October 2018

Učeča se organizacija je eden izmed posledic globalizacije. Znanje, učenje in izobraževanje so tesno prepleteni z globalnim kapitalizmom. Izobraževanje ima funkcijo služabnika, ki omogoča podjetjem bolj uspešno funkcioniranje. V učenju vse bolj vidimo vložek v človeški in družbeni kapital. Rezultat sta možnost zaposlovanja in prispevek h gospodarstvu. Toda učenje je tudi človeški proces, katerega rezultat ni samo razvoj ljudi kot kapitala, ampak kot človeških bitij.
Pomen vseživljenjskega izobraževanja za sodobno industrijsko proizvodnjo
Authors: Tušek Janez
Published: October 2018

V članku sta prikazana pomen in potreba stalnega izobraževanja zaposlenih v industriji, vseh, ki želijo posodabljati proizvodnjo, uvajati novosti, spremljati konkurenco in stalno povečevati produktivnost. Poleg splošnih potreb in načel vseživljenjskega izobraževanja je navedenih nekaj osnovnih in splošnih potreb izobraževanja za sodobno industrijsko proizvodnjo. Poudarek je na izobraževanju za vsesplošno kakovost, pomenu standardizacije, varstva okolja, zadovoljstva zaposlenih, varstva pri delu in ravnanja s strankami. Posebno poglavje je posvečeno izobraževanju za razvoj in izboljšanje proizvodov, patentni zaščiti novih proizvodov, učenju od konkurence, uporabi interneta in druge literature. Na koncu pa je nekaj praktičnih primerov uspešnega izobraževanja v slovenski industriji.
Izobraževalni management - izobraževanje v gospodarstvu
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Pred vami je posebna številka revije Andragoška spoznanja. Pripravili smo jo ob prvi slovenski konferenci Izobraževalni management, na kateri bomo na eni odstirali dileme izobraževanja v slovenskem gospodarstvu, na drugi strani pa predstavili uspešne primere upravljanja znanja in skupaj odkrivali, v katero smer ter s kakšno intenziteto se razvija izobraževalni management in kaj moramo storiti, da ga bomo lahko učinkovito spremljali ter uresničevali v praksi.
Pomen izobraževanja na daljavo za gospodarstvo
Authors: Dobnik Nadja
Published: October 2018

Sodobna tehnologija ponuja številne možnosti za samoizobraževanje in izobraževanje na daljavo tudi na področju strokovnega izobraževanja in izpopolnjevanja. Pri programih, pri katerih gre za pridobivanje novega znanja, podatkov in informacij, je vsaj del izobraževanja mogoče prenesti na gradivo, ki omogoča individualno učenje. Pri tem se je treba zavedati, da zahteva vsebinska in izvedbena zasnova takih programov drugačno konceptualizacijo izobraževanja.
Vseživljensko izobraževanje med vizijo in utopijo - memorandum
Authors: Križaj Franc
Published: October 2018

Memorandum o vseživljenjskem izobraževanju, ki ga je sprejel Svet Evrope, predvideva za Evropejce skoraj neverjetne možnosti za vseživljenjsko izobraževanje in njegovo nenehno nadgrajevanje. Vendar pa Memorandum ne pove, kdo naj bi bil odgovoren za to izobraževanje. Nekatere zamisli v njem nas spominjajo na že pozabljene ideje vodilnih evropskih hu­ manistov in ideologov (socialistov) iz šestdesetih in zgodnjih sedemdesetih let 20. stoletja, ki pa so žal ostale samo ideje. Finančne razmere v naši državi (managerji imajo močno liberalistično-kapitalistično mentaliteto) ne dopuščajo »memorandumskim idejam«, da bi se uresničile. Vendar je nekaj možnosti, da sprejmemo vsaj nekatere od njih.
E-izobraževanje: sodoben način investiranja v zaposlene
Authors: Kustec Perenič Aleksander
Published: October 2018

E-izobraževanje je najbolj dinamična in zanesljiva rešitev za podjetja, ki želijo znižati stroške, povečati zadovoljstvo poslovnih partnerjev strank ter omogočiti zaposlenim sodoben način pridobivanja znanja. Prispevek govori o pomembnosti in prednostih e-izobraževanja in navaja predloge ter zamisli za razvoj e-izobraževanja v slovenskih podjetja.
Vloga mentorja v e-izobraževanju
Authors: Perme Ema
Published: October 2018

Za uspešno izvajanje e-izobraževanja so potrebni ustrezno usposobljeni izvajalci - mentorji. Ti morajo zadostiti štirim pogojem: pedagoškemu, motivacijskemu, organizacijskemu in tehničnemu. Mentor je strokovnjak, ki pozna tudi osebnostne značilnosti odraslih, obvlada informacij­ sko računalniško tehologijo - ICT in ima znanje iz e-moderiranja. V povezavi s tematiko učnih vsebin določa dodatne naloge in svetuje dodatne vire, ki omogočajo kritično razmišljanje udeležencev in aktivno sodelovanje pri doseganju izobraževalnih ciljev. Za komunikacijo z udeleženci ima najpogosteje na voljo e-pošto in učno okolje na internetu, torej gre za pisno komunikacijo, zato mora obvladati tudi pravila komuniciranja prek interneta. Udeležencem pomaga tudi pri spoznavanju učne tehnologije, ki jo uporabljajo v izobraževanju. E-izobraževanje ima še vedno značilnosti splošnega izobraževanja, pri čemer sodelujejo posamezniki in v medsebojni interakciji prihajajo do novega znanja, rešitev, idej. Tehnične rešitve in uporaba tehnologije so sicer za organizacijo e-izobraževanja pomembne, vendar so, kot v vsakem izobraževalnem procesu, potrebni ustrezno usposobljeni ljudje. E mentorji so nova generacija v izobraževanju. S posodabljanjem izobraževanja zaposlenih se bomo tudi v Sloveniji lahko primerjali s svetovnim trgom in svetovno informacijsko družbo.
Usposabljanje zaposlenih za prenos znanja - interno izobraževanje in izobraževanje izobraževalcev
Authors: Bevk Nevenka
Published: October 2018

V obdobju privatizacije NLB in pristopanja k Evropski uniji ter integraciji z njo se v NLB vse bolj zavedamo, da bomo lahko ohranili svojo konkurenčno prednost ali jo celo izboljšali samo z dobro usposobljenimi kadri. Svojo ključno priložnost za dosego tega cilja vidimo predvsem v usposabljanju in izobraževanju notranjih izobraževalcev, ki bodo sposobni prenesti pridobljeno znanje tudi na druge, neposredno na svojih delovnih mestih, na seminarjih, delavnicah in v drugih oblikah. Zato se nameravamo tudi v prihodnosti posvečati nenehnemu iskanju novih internih izobraževalcev kot tudi nadaljnjim treningom in izobraževanju, spodbujali pa bomo pridobivanje znanja v različnih novih oblikah in z novimi metodami.