bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Etnična diskriminacija med šolanjem v RS: stanje in izzivi
Authors: Brezigar Sara
Published: October 2018

Prispevek obravnava etnično diskriminacijo med šolanjem v RS. V prvem delu avtorica opiše, kaj je etnična diskriminacija, kakšne oblike etnične diskriminacije poznamo in zakaj je etnična diskriminacija tako trdoživ pojav. Nadalje pojasni, zakaj ima prav področje šolanja posebno vlogo pri preprečevanju in odpravljanju etnične diskriminacije v družbi. V drugem delu prispevka skozi predstavitev štirih načinov za ugotavljanje obstoja in merjenje etnične diskriminacije oriše stanje na področju šolanja v RS in poda razmislek o izzivih, s katerimi se soočamo pri preprečevanju in odpravljanju diskriminacije.
Marcella Milana in Tom Nesbit (ur.) GLOBAL PERSPECTIVES ON ADULT EDUCATION AND LEARNING POLICY Hampshire, Palgrave Macmillan, 2015
Authors: Kump Sonja
Published: October 2018

Monografija, ki predstavlja globalne perspektive javnih politik izobraževanja odraslih, je izšla v zbirki Palgrave Studies in Global Citizenship Education and Democracy. Obsega 254 strani in vključuje 17 poglavij, ki jih je napisalo 19 avtorjev in avtoric.
Prihodnost ustvarjamo ljudje
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Cilj vseživljenjskega učenja je usposobiti ljudi, da bodo soustvarjali takšno prihodnost, kakršno si želijo zase in za svoje otroke. Toda, ali dosedanja praksa res izpolnjuje to poslanstvo? Večinoma razmišljamo, kaj bi lahko z izobraževanjem pridobili, le redkokdaj pa pri tem pomislimo, kakšno prihodnost zares hočemo in želimo.
Osebnostne lastnosti voznikov motornih vozil
Authors: Justinek Andrej
Published: October 2018

Avtor se v svojem prispevku na podlagi opazovanja dogajanja na naših cestah sprašuje, ali imajo vozniki osebnostne lastnosti, na katerih temelji varnost in kultura v prometu. Dober voznik mora imeti senzorne lastnosti, ki mu omogočajo psihomotorično koordiniranje vozila, intelektualno-spoznavne lastnosti, ki so pomembne za reševanje problemov v novih in nepoznanih okoliščinah, in emocionalno-motivacijske lastnosti, ki določajo voznikovo zrelost. Avtor zagovarja stališče, da bi pri vzgoji in izobraževanju vozni­kov morali bolj poudarjati razvijanje teh lastnosti, ki so zelo pomembne za varno vožnjo in voznikovo vedenje v prometu, jim redlaga tudi nekaj učnih in vzgojnih oblik, s katerimi bi voznik pridobil potrebne osebnostne lastnosti. Avtor uvede pojem filozofije vožnje kot nujno potrebne vzgojne kategorije pri usposabljanju voznikov.
Akcijsko raziskovanje v izobraževanju odraslih
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

V pričujočem prispevku avtorica razmišlja o možnostih uvedbe akcijskega raziskovanja v izobraževanje odraslih in pri tem ugotavlja, da je ta raziskovalna metoda primernejša od drugih znanstvenoraziskovalnih metod, ki smo jih v andragoško prakso prenesli iz pedagogike. Izhodišče akcijskega raziskovanja so nerešeni problemi, stiske in nezadovoljstvo s trenutnim stanjem. Z akcijskim raziskovanjem pa po mnenju avtorice zadenemo v srčiko problema, kajti njegov namen je izboljšanje prakse, razumevanja prakse in objektivnih in subjektivnih okoliščin ter omejitev, v katerih praksa poteka. Avtorica ponudi za raziskovanje izobraževalne prakse v delovnih organizacijah tudi model akcijskega raziskovanja, pri tem pa ne pozabi omeniti prednosti in tudi slabosti tovrstnega raziskovanja, še posebej, če se ga lotijo nestrokovni raziskovalci. Ker gre pri akcijskem raziskovanju za aktivno poseganje v vzgojno-izobraževalno polje, avtorica še posebej opozori na dosledno upoštevanje petih najpomembnejših etičnih načel pri tovrstnem raziskovanju.
Razvoj samoizobraževalne kulture v družboslovju
Authors: Židan Alojzija
Published: October 2018

Spreminjanje družbenih razmer zahteva pridobivanje novega znanja. Avtorica meni, da je spoznavanje družboslovnih vsebin za učenca smiselno le, če ga te spodbudijo k samoizobraževanju, ki se kaže predvsem v stalnem spremljanju periodičnega tiska in drugih množičnih občil ter knjižnih novosti na tem področju. Prav tako meni, da morajo učitelji družboslovja nameniti večjo pozornost samoizobraževalni didaktizaciji. Učitelji družboslovja bi morali postati akcijski raziskovalci. Avtorica namreč ugotavlja, da lahko le tisti učitelji, ki se sami nenehno izobražujejo, privzgajajo učencem samoizobraževalno kulturo.
Branje strokovnih besedil v tujem jeziku
Authors: Brkan Metka
Published: October 2018

Učinkovit bralec besedila v tujem jeziku je bralec, ki se je približal fleksibilnosti branja domačega govorca, ki je značilna za prebiranje najrazličnejših besedil iz njegovega okolja: časopisnih člankov, revij, osebnih pisem, poslovne korespondence, uradnih dokumentov, visokošolskih učbenikov in znanstvenih in tehničnih besedil. Fleksibilnost pri branju pomeni večjo hitrost branja in boljše razumevanje besedila: učinkovit bralec je tisti, ki bere hitro in s potrebno stopnjo razumevanja. Slab bralec bere besedilo počasi, ne da bi imel pri tem veliko koristi. Članek se osredotoča na metode razvijanja bralnih spretnosti študentov pri branju angleških strokovnih besedil.
Kritična interpretacija kakovosti v izobraževanju odraslih
Authors: Berlogar Janko
Published: October 2018

S kritičnim pristopom, ki se je uveljavil tudi v sociologiji izobraževanja odraslih, avtor kakovost v izobraževanju obravnava kot nekaj, kar je vse prej kot absolutno in enkrat za vselej dosegljivo. Predvsem pa ni nekaj, kar je odvisno zgolj od izobraževalcev. Karkoli kvaliteta že je, je nekaj, kar s svojimi interesi in močjo določa “porabnik”, deležnik v izobraževalnem procesu- izobraževanec, podjetje, država, politika, interni dejavniki. Izobraževalne organizacije pri tem pogosto nimajo veliko vpliva. Mnogokrat odločajo moč in interesi, ki imajo s kakovostjo, še manj z odličnostjo izobraževanja, kaj malo opraviti. V izobraževanju odraslih kot političnem procesu si zato morajo izobraževalne organizacije svoje pravo mesto šele izboriti. Bolj kot uveljavljati pri drugih določene principe kakovosti morajo aktivno, v pogajanjih, a obenem dovolj agresivno sodelovati pri definiranju tovrstnih prin­ cipov. Avtonomnost v oblikovanju in uveljavljanju principov kakovosti je, z vsem spoštovanjem trga, vendarle vprašanje obstoja izobraževalne organizacije.
Čemu vzgoja odraslih?
Authors: Justinek Andrej
Published: October 2018

Avtor v članku izhaja iz podmene, da je poglavitni namen vzgoje odraslega celosten razvoj osebnosti, ki naj posamezniku omogoči kvalitetno bivanje v sodobnem svetu. Hkrati pa je vzgoja tudi permanenten proces. Posebej se ukvarja z metodiko vzgoje odraslih in opredeljuje temeljne načine vzgoje, ki posameznika vodijo v samostojno delovanje. Razlikuje med vzgojnimi in izobraževalnimi metodami in ugotavlja, da se vzgojne metode nanašajo na afektivno sfero človekove osebnosti, izobraževalne pa večinoma na racionalno. Prepričan je, da je temelj za vzgojo odraslih predvsem primerna vzgojna metodologija.
Kam s knjižnico ... v nacionalni program izobraževanja odraslih
Authors: Pevec Tomaž
Published: October 2018

Letos se mi je ponudila priložnost, da sem se udeležil Letnega posveta andragoških delavcev Slovenije (Nova Gorica, 12. in 13. maja) in tretje Andragoške poletne šole v Ajdovščini (od 9. do 13. junija). Morda se še komu dozdeva, da vse to s knjižnicami in knjižničarstvom nima kaj dosti opraviti, a tako je vsekakor videti le na prvi pogled. Sam menim, da se pri nas sicer zavedamo tega, da je sodelovanje med knjižničarsko in andragoško stroko pomembno za obe strani, vendar pripominjam, da bi oblike sodelovanja, ki so brez dvoma že tu, kazalo utrditi in poglobiti. In sicer tako, da bi knjižničarji prepoznali priložnost za razvoj knjižnic v tesnejši povezanosti z andragoško stroko, ta pa bi morala dokončno prepoznati enkratno vlogo knjižnice pri učenju in izobraževanju odraslih oziroma pri razvoju lokalne skupnosti ter njenega kulturnega življenja.
Makota JamaBuchi: Živeti z izobraževanjem odraslih
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Z nova smo se srečali z Makoto Jamaguči (Makota Yamaguchi), profesoricaprimerjalne andragogike z Univerze Rjucu Kejdžaj na Japonskem. Tokratno srečanje je bilo v Sloveniji, in sicer na konferenci ISCE, Mednarodnega društva za primerjalno andragogiko, ki je v organizaciji Andragoškega centra Slovenije potekala v Radovljici.
Kako se odrasli spreminjamo: Osebnostni razvoj in socialna komunikacija
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Stara domislica je, da se ljudje razvijamo in zorimo le v mladosti, in da je naš osebnostni razvoj zaključen približno s koncem obdobja adolescence. Potemtakem naj bi odraslost predstavljala relativno mirno obdobje brez velikih sprememb in pričakovanj. Toda prvi dvomi v stabilno odraslost so se začeli z opazovanjem in znanstvenim preučevanjem krize srednjih let. Ali je res vse, kar dosežemo v življenju, odvisno od zgodnjega otroštva? Delo Daniele Brečko nam daje imeniten vpogled v zadevno problematiko, začenši z obširno razpravo, kaj je osebnost in kaj je razvoj. V svojem delu se je lotila tudi zgodovinskega pregleda pogledov na osebnost in razvoj, ker so jasno vidni premiki v razmišljanju in gledanju na človeka. Prikazani so pogledi različnih svetovnih mislecev, kronološko zaporedje paradigme pa daje slutiti, da razmišljanje o osebnosti še zdaleč ni zaključeno.
Josef W. Seifert: Vizualizacija, prezentacija, moderacija
Authors: Šulak Tanja
Published: October 2018

Ko je leta 1996 pri mariborski založbi Doba izšel prevod knjige nemškega avtorja J. W. Seiferta o pripravi in izvedbi seminarjev, na našem knjižnem trgu podobnih knjig skorajda ni bilo. Zato je knjiga za izobraževalce-moderatorje več kot dobrodošla. Knjiga govori o tem, kako kakovostno pripraviti in izpeljati seminar, seveda z vizualizacijo, prezentacijo in moderacijo. V prvem poglavju Vizualizacija nas avtor seznani s pomenom slikovnega predstavljanja dejstev pri poučevanju in učenju. To podkrepi s trditvijo starih Kitajcev, da slika pove več kot tisoč besed, in s tem, da je večina ljudi vizualnih tipov. Nato opisuje, kako najbolje načrtovati proces vizualne predstavitve, seznani bralca z vizualnimi pripomočki, oblikovnimi elementi in s kompozicija vizualizacije.
Tisočletje razuma
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

O komunikacijsko informacijski dobi je bilo že veliko povedanega. Vse premalo pa o tem, kako se v teh razmerah uspešno učiti. Čeprav vsi iščemo načine, kako procese pridobivanja znanja izboljšati in narediti učinkovitejše, se je le del razmišljanja dotaknil najmočnejšega učnega orožja, ki ga človek premore - možganov.
Vzgoja in izobraževanje voznikov
Authors: Justinek Andrej
Published: October 2018

Osebnost voznika se izraža z njegovim vedenjem. Za varno vožnjo je treba imeti vozniško znanje. Izobraževalne vsebine določa zakon in so teoretične ter praktične, toda te pogosto ne zadošča jo za varno vožnjo. Avtor meni, da bi morali v izobraževanje voznikov vključiti več vzgojnih vsebin, takšnih, ki bi vplivale na voznikove motive in stališča. Voznikovi motivi, katerih posledica je neprimerna vožnja, so različni, najpogosteje prevladuje hitrost, čeprav se prihranek časa pri tem vedno precenjuje. Hitrost namreč omogoča zadovoljevanje drugih potreb, predvsem pa pomeni kompenzacije za nerešene življenjske probleme in odseva osebno neprilagojenost voznika.
Driekant pomeni trikotnik
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

V nizozemščini "driekant" pomeni trikotnik. Za kakšen trikotnik gre? Tisti sloviti trikotnik, ki ga zdaj poskušamo vzpostaviti tudi v Sloveniji in v katerem delujejo z roko v roki: država, zasebni sektor in civilna družba. V tem trikotniku si vsi s skupnimi močmi prizadevajo doseči boljši družbeni in ekonomski razvoj in boljše življenje ljudi. Driekant pa je tudi ime izobraževalnega centra za odrasle, ki ima svoj sedež nekje v bližini Nimegna, na komaj zaznavni vzpetini sredi značilne nizozemske ravnine. Ko se cesta prav rahlo povzpne, vam nizozemski sogovorniki in sopotniki ne pozabijo povedati, da ste prispeli v gore.
Poklicno izobraževanje v kognitivni ali informacijski družbi
Authors: Medveš Zdenko
Published: October 2018

V zadnjih treh letih, torej po tem, ko je bila  sprejeta nova šolska zakonodaja, so slovenski dnevniki pretežno pisali o šolskih novostih v osnovni šoli ali kvečjemu še na prehodu s srednje šole na univerzo, torej v zvezi z maturo. Po takšnem pisanju bi lahko sklepali, da je oko javnosti in tudi stroke obrnjena predvsem k obveznemu ali splošnemu izobraževanju in da ostaja pri nas poklicno in strokovno izobraževanje še vedno nekako na robu civilnega interesa. V svetu se to že dolgo obrača v drugačno smer. Bolj ali manj je jasno, da je splošno izobraževanje razmeroma zadovoljivo  strukturirano, čeprav je splošno priznano, da so konceptualne rešitve na ravni obveznega izobraževanja še dokaj nedorečene.
So naše ciljne skupine res nedosegljive?
Authors: Findeisen Dušana
Published: October 2018

Avtorica v tem prispevku načenja vprašanje načrtnega sodelovanja z javnimi občili, ki naj bi spremljalo delovanje izobraževalnih organizacijih ali projektnih skupin. Še posebej je sodelovanje s časniki, radiom in televizijo pomembno za tiste projektne skupine ali morda nevladne organizacije in izobraževalne ustanove, ki si prizadevajo za spremembe v socialnem okolju in za skupine družbeno izločenih oseb. Posebej se posveti vprašanju v zvezi z mladimi, izpadlimi iz šole, in temu, kako jih doseči.
5. Andragoška šola: Postavitev in razvoj projektov
Authors: Fajdiga - Sever Petja
Published: October 2018

Tudi letošnja Andragoška poletna šola, peta po vrsti, je bila v Ajdovščini. Potekala je od 7. do 11. junija v prostorih Lavričeve knjižnice. Prijazno mestece v Vipavski dolini se ponaša z izredno bogato zgodovino, ki sega v 3. stoletje. Zato lahko obiskovalec uživa v izrednih arhitekturnih biserih, pa naj bo to restavrirani del obzidja s stolpom, ki izvira še iz rimskih časov, ali pa ob renesančnih grajskih arkadah, ob rimskih termah, v sprehodu po naselju Šturje, v cerkvi sv. Jurija, v ozkih uličicah, ki se stekajo na nekdanji rimski forum ali pa v ljubkosti mediteranskih hišic, obdanih z bujnim cvetjem. Uživa lahko tudi v šumenju gorske reke Hubelj, ki teče skozi mesto, in v čudovitem zelenju hribov, ki se dvigajo nad delom mesta.
Aktivno državljanstvo - pa kaj še!
Authors: Berlogar Janko
Published: October 2018

Aktivno državljanstvo in izobraževanje zanj sta nedvomno nujnost, čeprav gre najbrž tudi za utopijo. Vendar slednji ni vzrok vnaprejšnja nezmožnost uresničevanja, temveč napačna predstava, ki jo imamo o aktivnem državljanstvu samem. Sociotehnična participacija in ekonomska demokracija sta samoprevara glede aktivne državljanske resničnosti. Aktivno državljanstvo ni le ohranjanje nacionalne identitete in nacionalnih svetinj. Ni tudi zgolj usposabljanje za ekonomsko blaginjo skupnosti in za neproblematičnost posameznika. Tako državljanstvo je služenje, cilj pa mora biti politična participacija, celo odpor in spremembe, in za to bi morali izobraževati. Ali to smemo, je vprašanje; če to sploh hočemo, pa si ne upamo vprašati niti same sebe. Pa bi se morali. Država sama ustvarja aktivne državljane po svoji meri in interesih. Mednje politično prebujanje namreč ne spada.
Političnokulturni temelji izobraževanja za državljanstvo
Authors: Novak Bogomir
Published: October 2018

Izhajamo iz teze, da spremembe političnega sistema iz socializma v postsocializem niso temeljile na sicer razvejenem političnem izobraževanju v socializmu, temveč na drugih dejavnikih, med katerimi je bistven tretji val demokracije, ki je zajel tudi srednje-, južno­ in vzhodnoevropske države. (lnter)aktivno državljanstvo se lahko razvija sinergično s pozitivnim odnosom do lastne države in spodbudnim vplivom na državljane, s sodelovanjem med različnimi (civilnimi) skupinami, s sodobnim izobraževanjem za državljanstvo (ne le s šolskim predmetom državljanska vzgoja in etika) in njegovimi alternativnimi cilji hkrati z demokratično in duhovno politično kulturo. Obe vrsti kulture sta v novi slovenski državi glede na predvideni rok za stabilnost demokracije, ki naj bi trajal 50-60 let, šele na začetni razvojni stopnji.
Podeželje potrebuje aktivne državljane
Authors: Žnidaršič Bojan
Published: October 2018

Aktivno državljanstvo pomeni preseči posameznikove potrebe po osnovnih življenjskih dobrinah, torej prizadevanje za nekaj več (javni interes). Stopnja aktivnega državljanstva je sorazmerna s stopnjo demokracije in njen kazalnik. Aktivno dr žavljanstvo ni samo pravica, je predvsem dolžnost reagirati povsod in vedno. S tem sprožarno procese kot posledice osebnih iskanj, spodbud in vzgibov. Vrednote družbe in posameznikov so spodbujevalci aktivnega državljanstva. Pri tem imajo različne oblike vzgoje, izobraže­ vanja in učenja izjemno pomembno vlogo. Deloma s seznanjanjem o tehničnih možnostih "biti aktiven državljan", še več pa v usposabljanju ljudi, da začnejo misliti s svojo glavo, kar je gotovo najpomembnejši cilj aktiviranja prebivalcev. Kajti posameznik je tisti, ki v javnosti načenja različne, družbe­ no bolj ali manj pomembne teme. To pa zahteva odgovorno in "odraslo" osebo, ki je pripravljena prevzeti odgovornost za posledice svojih dejanj. Aktivno državljanstvo je veščina, in ne danost, zato zahteva predvsem aktivno razmišljanje, katerega posledica je aktivnost. Dru žba mora omogočiti izobraževanje, posameznik pa se odloči, ali se bo vanj vključil. Izobražen posameznik se sam - na podlagi osebnih vrednot in interesov- odloča o “Stopnji  aktivnega državljana” . Proces vključevanja Slovenije v EU je ugoden trenutek za aktivne državljane. EU pripisuje civilni družbi in njenim pobudam velik pomen.
Razvoj izobraževanja na področju dela
Authors: Mirčeva Jasmina
Published: October 2018

V prispevku so prikazani nekateri raziskovalni pristopi, izkušnje in metode pre­ učevanja izobraževanja na področju dela v dveh kanadskih raziskavah: Razvoj spretnosti na delovnem mestu - usposabljanje za novo ekonomijo in Strategija za uspeh: profil razvijajočih se malih in srednje velikih podjetij. Prva raziskava je usmerjena predvsem k preučevanju internih učnih predpostavk, potreb in značilnosti podjetij, ki določajo vsebino, obliko in metode izobraževanja. Njeni izidi pa so nedvomno dragoceni za načrtovanje gospodarske in izobraževalne politike. Druga raziskava pa se osredotoča na stopnjo povezanosti med strukturnimi in drugimi značilnostmi malih in srednje velikih podjetij ter njihovim poslovnim uspehom. Kljub različnosti in na videz težje primerljivosti kanadske in slovenske družbe obstajajo nekatere skupne usmeritve: povprečna raven znanja in spretnosti zaposlenih sta izjemno pomembna pri doseganju ustrezne kakovosti dela, inovativnosti, napredovanja in zmanjševanja brezposelnosti v obeh državah. Zato so tudi mednarodne izkušnje, preučevanje in analiziranje raziskovalnih pristopov pomembni pri koncipiranju lastnih raziskav. Obenem pa se s tem odpirajo nekatera nova konceptualna in metodološka vprašanja ter spodbujajo nove raziskave, pogledi in ideje.
Priprava na upokojitev
Authors: Ušeničnik Meta
Published: October 2018

Priprava na upokojitev je pri nas razmeroma novo področje dela, v tujini pa imajo z njo kar nekaj izkušenj. Namen priprave na upokojitev je, da posameznika, ki z upokojitvijo konča delovno obdobje, pripravi na spremel\ien način življenja. Upokojitev pomeni izgubo socialnih stikov, vlog, s katerimi se je posameznik identificiral, zmanjšanje prihodkov in več prostega časa, kot ga je imel kdajkoli v življenju. Človek mora po upokojitvi na novo določiti cilje in pričakovanja. Priprava na upokojitev lahko posameznika motivira pri njihovem določevanju in uresničevanju. Z raziskavama, ki sem ju izvedla v kadrovskih službah in med upokojenci, sem ugotovila, da zaposleni v kadrovskih službah in upokojenci menijo, da je priprava na upokojitev potrebna. Anketirani v kadrovskih službah so se odločili , da bi morala biti individualna ali skupinska, upokojenci pa večinoma za individualno pripravo.
Od psihologije k sociologiji učenja
Authors: Radovan Marko
Published: October 2018

V prispevku je predstavljena teorija umeščenega učenja, ki obravnava učni proces iz najširšega zornega kota. Ta teo­rija je del kognitivno-konstruktivističnega pojmovanja učenja, ki obravnava posame­znika kot družbenega akterja, učenje kot del družbene prakse in »Veljavno obrobno udeležbo« kot proces, v katerem učenje poteka. Te tri razsežnosti so za razumevanje učenja v izobraževalnem procesu izredno pomembne. Učenje tako ni le izoliran notranji proces sprejemanja informacij, ampak je hkrati tudi del širših in kompleksnih interakcij. Na kakovost teh interakcij vplivajo posameznikove osebne izkušnje in značilnosti socialno-kulturnega okolja, v katerem ta deluje. Iz tega izhajata dve spoznanji: a) učenje ni le pridobivanje znanja, ampak tudi oblikovanje identitete, vrednot ipd.; b) najpomembnejši de­ javnik motivacije za učenje je socialna klima, v kateri poteka učenje.
Silvije Pongrac: Izobraževanje odraslih v hrvaški družbi
Authors: Krajnc Ana
Published: October 2018

Razveselili smo se, ko je konec leta 1999 izšla nova knjiga o izobraževanju odraslih na Hrvaškem. Vemo, da izobraževanje odraslih hitro zaniha in da je občutljivo na družbene ter politične spremembe. Marsikaj, kar je bilo na Hrvaškem na področju andragogike že zelo razvito, je v zadnjem desetletju nazadovalo. Nova knjiga in nekateri raziskovalni projekti pa dokazujejo, da sta andragoška praksa in teorija že premagali krizo in da sta spet zaživeli.
Ferdo Rečnik: Pedagoško-andragoško usposabljanje
Authors: R. F.
Published: October 2018

Pnročnik, ki je pred nami, je napisan kot učni pripomoček za kandidate, ki se bodo pripravljali na mojstrske, delovodske ali poslovodske izpite v okviru poklicnega izobraževanja. Publikacijo sestavljajo trije deli. V prvem z naslovom Psihološko-didaktične osnove se avtor Branko Slivar loteva razlage temeljnih dejavnikov, ki vplivajo na razvoj osebnosti, opiše strukturo osebnosti, mladostnikove razvojne značilnosti ter značilnosti odraslega in posebnosti pri učenju odraslih.
Pomoč brezposelnim pri izobraževanju
Authors: Klemenčič Sonja
Published: October 2018

Že drugo leto v Sloveniji poteka vladni program, imenovan Program 5000, katerega namen je v petih letih vsako leto vključiti 5.000 brezposelnih v enega izmed programov poklicnega ali strokovnega izobraževanja. Načrtovalci projekta so zagotovili, da imajo vsi brezposelni možnost učne pomoči, ki naj bi jim pomagala pri odpravljanju težav ob ponovni vključitvi v izobraževanje. V šolskem letu 1998/99 je bila učna pomoč organizirana v 20 organizacijah v različnih krajih Slovenije, pretežno v takih, ki so že prej imeli razvito središče za samostojno učenje. Za to delo so bili kot mentorji praviloma izbrani brezposelni z višjo ali visoko izobrazbo. Presoja, da brezposelni potrebujejo dodatno pomoč, je vsekakor utemeljena: večinoma gre za odrasle, ki se že dalj časa niso izobraževali, zato potrebujejo pomoč pri obnavljanju pozabljenih temeljnih znanj, funkcionalno opismenjevanje, spoznavanje sodobne terminologije pri posameznih predmetih, dodatno razlago in tudi spodbude pri učenju. Da bi ugotovili, kako je učna pomoč potekala, kakšni so njeni učinki in morebitne pomanjkljivosti, je opravil Andragoški center Slovenije na pobudo Ministrstva za šolstvo in šport ter Zavoda RS za zaposlovanje analizo. Na njeni podlagi je mogoče ugotoviti , da bila sama zamisel o učni pomoči dokaj dobro izpeljana, če upoštevamo, da je nastala že po začetku šolskega leta in je bila izpeljana še v istem letu. Vsekakor pa sama izpeljava zahteva še nekatere korenite razmisleke in hkrati tudi spremenjeno ravnanje. Zlasti so vprašljivi dostopnost učne pomoči za brezposelne, kakovost sodelovanja vseh, ki lahko pripomorejo k odpravljanju težav brezposelnih na tem področju, način izbire mentorjev in njihovo usposobljenost za to vlogo.
Akcijsko raziskovanje kot pot h kakovosti
Authors: Velikonja Marija
Published: October 2018

V iskanje poti, kako spreminjati izobraževalno prakso in izboljšati kakovost izobraževanja, lahko vključimo tudi akcijsko raziskovanje. Gre za obliko razmišljajočega preučevanja, ki se ga lotevajo učitelji (pedagogi in andragogi), da bi izboljšali svoje praktično ravnanje, razumevanje prakse in tudi objektivne možnosti, v katerih ta poteka. Akcijska raziskava vključuje štiri faze, to so: 1. izdelava načrta za akcijo, ki naj bi izboljšala to, kar že poteka; 2. ukrepi za uresničitev načrta; 3. opazovanje in spremljanje učinkov teh ukrepov v okvirih, znotraj katerih potekajo; 4. premislek o učinkih , ki je podlaga za nadaljnje načrtovanje, novo akcijo. V zadnjem desetletju so se nekateri učitelji in vodstveni delavci v osnovnih in srednjih šolah že usposabljali v zvezi z uvajanjem akcijskega raziskovanja v šolah. Ne moremo pa presoditi, koliko se je akcijsko raziskovanje uveljavilo v praksi. K uvajanju akcijskih raziskav je treba spodbuditi tudi organizatorje izobraževanja odraslih in učitelje.
3. slovenska konferenca: Ravnanje z ljudmi pri delu (Human Resource Management) Velenje, 2G. in 27 oktobra 2000
Authors: Brečko Daniela
Published: October 2018

Konferenca o ravnanju z ljudmi pri delu, ki ga vsako leto organizira GV Izobraževanje, je srečanje kadrovskih strokovnjakov in vodilnih ter vodstvenih delavcev, da bi združili moči, izmenjali znanje ter izkušnje in oblikovali najučinkovitejše rešitve pri ravnanju s tako občutljivim področjem, kot so zaposleni. Konferenca Ravnanje z ljudmi pri delu je letos potekala pod geslom Z ljudmi do konkurenčne prednosti. Na prvih dveh konferencah je namreč postalo jasno, da so lahko delovne organizacije uspešne le, če so uspešni zaposleni, in le toliko, kolikor bo delodajalcem uspelo izvabiti iz njih ustvatjalnih potencialov. To je nova naloga ali funkcija kadrovskih služb, ki so še do nedavnega opravljale bolj administrativne naloge v zvezi z zaposlovanjem delovne sile, danes pa so pred zahtevno nalogo, kako skrbeti za osebnostni in poklicni razvoj kadrov.
Sodobni razvoj kakovosti v izobraževanju odraslih na Finskem
Authors: Toivianinen Tiimo
Published: October 2018

V članku avtor opisuje razvoj sistema zagotavljanja in ugotavljanja kakovosti finskega izobraževalnega sistema in utemeljuje potrebo po uvajanju kakovosti kot bi stvenega sestavnega dela izobraževanja. Zagotavljanje kakovosti in druge oblike evalvacije zagotavljajo informacije za odločanje. S tega vidika opredeljuje odločanje kot kompleksen proces, ki ne vključuje le ljudi, ki odločajo o javnih politi čnih usmeritvah, temveč kot izvajalce izobraževanja, učitelje in udeležence. Evalvacija zagotavlja argumente za najustreznej šo razdelitev zmanjšanih sredstev za potrebe izobraževanja (posledica recesije). V nadaljevanju prispevka avtor predstav lja nekaj strateških ciljev evalvacije, ki jih je med drugim priporočila OECD, in opisuje model ugotavljanja kakovosti izobraževalnih učinkov, opredeljen s tremi kategorijami: učinkovitostjo, uspešnostjo (v ožjem smislu) in gospodarnostjo. V prejšnjih evalvacijah izobraževalnih učinkov je bila pozornost omejena zgolj na učinkovitost, zdaj pa sta upoštevana tudi uspešnost in gospodarnost, postopek je sicer težavnejši, vendar daje tudi koristnejše informacije. Model poleg ugotavljanja uspešnosti izobraževalnih učinkov predvideva tudi druge dejavnike; za evalvacijo je namreč treba opredeliti tudi cilje, kazalce in merila. V drugem delu prispevka so opisani ključni izvajalci evalvacij na Finskem in njihovi dosedanji rezultati: nacionalna komisija za izobraževanje kot osrednji organ za ugotavlj anje kakovosti, svet za izobraževanje odraslih in posamezni izvajalci izobraževanja odraslih, kot so organizacije za izobraževanje odraslih, rezidenčne visoke šole, centri za študijske krožke, institucije za poklicno izobraževanje. V prilogi na koncu pri spevka pa je podrobneje predstavljen dokument finskega sveta za izobraževanje odraslih z naslovom Strategija ugotavljanja kakovosti v izobraževanju odraslih.
Kakovost človeškega kapitala v Sloveniji
Authors: Mohorčič Špolar Vida A.
Published: October 2018

Avtorica v prispevku izhaja iz opredelitve temeljnih znacilnosti informacijske druzbe z vidika zaposlenih v informacijskih dejavnostih. Glede na pretezna dela, ki jih bodo zaposleni v teh dejavnostih opravljali, predstavi kakovost cloveskega kapitala v Sloveniji s kazalci, kot so leta solanja, izobrazba in udelezba v izobrazevanju. Pri tern uporabi podatke popisa prebivalstva, podatke statistike izobrazevanja in zaposlovanja.
Vzgoja za multikulturainost
Authors: Tatković Nevenka
Published: October 2018

Avtorica v prispevku poudarja, da so izobrazevalne ustanove tudi kulturno sredisce ozjega socialnega okolja. Evropa si je zadala velike nacrte glede izobrazevanja, hkrati pa postaja simbol in jamstvo kulturne raznolikosti. Prav zato je bolj kot doslej nujna vzgoja za multikulturalnost, ki bi ucila udelezence izobrazevanja kulturne strpnosti in tolerantnosti. Pri tern se zastavlja vprasanje, ali lahko k temu pripomorejo tudi starsi in ucitelji. Starsi predvsem tako, da se aktivno vkljucujejo v oblikovanje izobrazevalnega sistema na vseh ravneh, od vrtca do univerze, uCitelji pa predvsem z vsezivljenskim izobrazevanjem za razvijanje in spodbujanje multikulturalnosti, osebnim pristopom, in sirjenjem vrednot medkulturnega zivljenja ter delovanja. Multikulturalnost namrec zahteva predvsem sozitje in partnerski dialog.
Usposabljanje bodočih učiteljev angleščine
Authors: Skela Janez
Published: October 2018

Avtor je v prispevku prikazal trenutno stanje na podrocju jezikovnega usposabljanja bodocih uciteljev anglescine na Filozofski fakulteti v Ljubljani. Nadaljnje tudi nekatere vizije za prihodnost. Ugotavlja, da znanje jezika se ni zadosten pogoj za poucevanje. Univerza mora usposobiti bodoče učitelje tujih jezikov v »razmisljujoce praktike« in jim v ta namen ponuditi pravo razmerje med teorijo ter prakso. Hkrati mora enakovredno razvijati jezikovne in pedagoške zmožnosti oziroma spretnosti. studente namrec poklicno usmerja le tako zastavljen program.
Across cultures (Nada Šabec in Limon David)
Authors: Pezdirc Marija Sonja
Published: October 2018

Pred kratkim je pri Založbi Obzorja iz Maribora izšla knjiga Across Cultures s podnaslovom Slovene-British-American Intercultural Communication (Slovensko-britansko-ameriško sporazumevanje) avtorjev dr. Nade Šabec, anglistke in strokovnjakinje za sociolingvistiko, in mag. Davida Limona, Angleža, vendar dobrega poznavalca slovenskega jezika in Slovenije. Knjiga je prvi tovrstni priročnik pri nas, namenjen spoznavanju družbenih in kulturnih razlik in odpravljanju težav pri medkulturnem sporazumevanju med govorci slovenskega ter angleškega jezika in uporaben za vsakega, ki ima (ali pričakuje, da bo imel) osebne in pisne stike z angleško govorečimi.
Univerza kot del učeče se družbe
Authors: Jelenc Krašovec Sabina
Published: October 2018

Posameznik ima danes na voljo različne vire in sredstva. To spreminja tudi razmerje moči med univerzo in drugimi organizacijami, ki so prožnejše in se bolj prilagajajo posamezniku. Znanje ni več nakopičeno le v univerzitetnih središčih, temveč je čedalje bolj razpršena. Ugotovitve kažejo, da se univerza, ki je prvi korak v akademski karieri ali strokovni uspešnosti, le počasi odziva na pobude po ustvarjanju » Učeče se družbe« ali pa se sploh ne. Razvoj učeče se družbe bi zahteval spreminjanje organizacije ter delovanja univerze in njeno drugačno povezovanje s subjekti v družbi. S tem univerza ne bi zanikala svojih bistvenih značilnosti. Izboljševala naj bi dostop odraslih do visokošolskega študija, se intenzivneje odpirala navzven in se na različnih ravneh povezovala z zunanjimi družbenimi subjekti (organizacijami, društvi, posamezniki idr.), tradicion alne metode poučevanja naj bi nadomeščala ali dopolnjevala z aktivnejšimi metodami poučevanja in učenja, v učni proces uvajala inovacije, ki so posledica tehnološkega, ekonomskega ter socialnega razvoja in postopno spreminjala svoje delovanje ter strukturo in tako postajala učeča se organizacija.
Spreminjanje stališč kot del v vseživljenjskega v izobraževanja
Authors: Pavletič Andrej
Published: October 2018

Avtor v prispevku Spreminjanje stalisc kot del vsezivljenjskega izobrazevanja opredeljuje danasnje dojamanje stalisc in vrednot v konceptu vsezivljenjskega izobrazevanja.
Vloga posameznikovega samorazumevanja pri v uresničevanju vseživljenjskosti izobraževanja
Authors: Lesar Irena
Published: October 2018

Avtorica v prispevku ugotavlja, da danasnji cas velikih sprememb pomeni za cloveka slovo od "negotovosti". Zato je razvoj samozavedanja in samorazumevanja ter oblikovanje zivljenjskih ciljev pogoj za uresnicevanje nacela vseživljenjskosti izobrazevanja. V ta namen predstavi Franklovo teorijo logoterapije, v kateri je osnovno gibalo cloveka volja do smisla. Prav to pa po avtoricinem mnenju postavlja pedagogiko m andragogiko pred nov izziv - opredeliti duhovno dimenzijo cloveka in ugotoviti vpliv na odnos do vsezivljenjskega izobrazevanja.
E-izobraževanje v mednarodnem univerzitetnem okolju
Authors: Zagmajster Margerita
Published: October 2018

Povezovanje univerz iz različnih držav na področju e-izobraževanja prinaša sodelujočim univerzam vrsto koristi. Kljub temu pa v evropskem prostoru še ni zaživelo; partnerji v projektu NetCampus proučujejo ovire, ki se pojavljajo pri mednarodnem povezovanju univerz na področju e-izobraževanja, ne le na teoretični ravni, temveč tudi s pomočjo testnega izvajanja spletnih programov. V Sloveniji smo skušali ugotoviti ovire s pomočjo spletnega programa Groupware. V prispevku predstavljamo izkušnje, ki smo jih pridobili pri izvajanju navedenega programa v Sloveniji.
Upravljanje znanja v organizacijah
Authors: Muc Maja Barbara
Published: October 2018

Vstopili smo v druzbo znanja, kjer znanje ni samo se en vir poleg tradicionalnih dejavnikov proizvodnje, ki so nekoc veljali za najpomembnejse sredstvo (zemljisce, kapital, stroji). V tej dobi moramo sprejeti miselnost, da prihodnost pripada "umskim delavcem", ki pri svojem delu uporabljajo eksplicitno in implicitno znanje. O samem znanju so razpravljali filozofi ze pred nasim stetjem (Platon), v moderni zgodovini pa se je o zacetkih upravljanja znanja zacelo razmisljati v prejšnjem stoletju.
Samopodoba študentov in učna uspešnost. Vloga samopodobe v teoriji permanentnega izobraževanja
Authors: Vogrinc Janez
Published: October 2018

Članek obravnava samopodobo - psiholoski konstrukt, ki je eden najpomembnejSih delov posameznikove osebnosti, saj mocno vpliva na nase zivljenje, na medosebne odnose, ucno in poklicno uspešnost. Najprej v prispevku opredelimo pojem samopodoba, nato pa predstavimo rezultate empiricne raziskave, s pomocjo katere smo ugotavjali, kaksno samopodobo imajo studenti pedagogike Filozofske in Pedagoske fakultete. Od posameznikov z visoko samopodobo, ki sebe dojemajo kat uCinkovite in sposobne osebe ter vase zaupajo, lahko upraviceno pricakujemo, da bodo ohranili vedoželjnost skozi zivljenje in sprejeli permanentno izobrazevanje kot način svojega življenja, kar je v sodobni družbi pogoj za kakovost.
Basics Film-Making 01: Producing
Authors: Worthington Charlotte
Published: October 2018

Basics Film-Making 01: Producing introduces the reader to the role of the producer.

It explores the production of drama, documentary and magazine pieces, identifying the skills and knowledge required to engage with the industry.

The book examines the many facets of the producer's role, giving a dynamic overview of the realities of producing film today, and exploring the entire process from development through to post-production and distribution.
Basics Film-Making 02: Screenwriting
Authors: Edgar-Hunt Robert , Marland John , Richards James
Published: October 2018

Basics Film-Making: Screenwriting is the second in the Basics Film-Making series and is aimed both at students on film production courses, as well as those wishing to write a short film. The book teaches the key elements of screenwriting through examining areas such as dialogue, sound, setting, shots and structure. It also provides advice to new film-makers on how to market their productions. This is an essential guide to screenwriting and will teach you to write and produce artistically satisfying shorts.
A model framework to retrieve thermodynamic and kinetic properties of organic aerosol from composition-resolved thermal desorption measurements
Authors: Schobesberger Siegfried , D'Ambro Emma L. , Lopez-Hilfiker Felipe D. , Mohr Claudia , Thornton Joel A.
Published: October 2018

Abstract. Chemical ionization mass spectrometer (CIMS) techniques have been developed
that allow for quantitative and composition-resolved measurements of organic
compounds as they desorb from secondary organic aerosol (SOA) particles, in
particular during their heat-induced evaporation. One such technique employs
the Filter Inlet for Gases and AEROsol (FIGAERO). Here, we present a newly
developed model framework with the main aim of reproducing FIGAERO-CIMS
thermograms: signal vs. ramped desorption temperature. The model simulates
the desorption of organic compounds during controlled heating of
filter-sampled SOA particles, plus the subsequent transport of these
compounds through the FIGAERO manifold into an iodide-CIMS. Desorption is
described by a modified Hertz–Knudsen equation and controlled chiefly by the
temperature-dependent saturation concentration C*, mass accommodation
(evaporation) coefficient, and particle surface area. Subsequent transport is
governed by interactions with filter and manifold surfaces. Reversible
accretion reactions (oligomer formation and decomposition) and thermal
decomposition are formally described following the Arrhenius relation. We use
calibration experiments to tune instrument-specific parameters and then apply
the model to a test case: measurements of SOA generated from dark ozonolysis
of α-pinene. We then discuss the ability of the model to describe
thermograms from simple calibration experiments and from complex SOA, and the
associated implications for the chemical and physical properties of the SOA.
For major individual compositions observed in our SOA test case (#C=8
to 10), the thermogram peaks can typically be described by assigning
C25∘C* values in the range 0.05 to
5 µg m−3, leaving the larger, high-temperature fractions
(>50 %) of the thermograms to be described by thermal
decomposition, with dissociation rates on the order of ∼1 h−1 at
25 ∘C. We conclude with specific experimental designs to better
constrain instrumental model parameters and to aid in resolving remaining
ambiguities in the interpretation of more complex SOA thermogram behaviors.
The model allows retrieval of quantitative volatility and mass transport
information from FIGAERO thermograms, and for examining the effects of
various environmental or chemical conditions on such properties.
Surface fluxes of bromoform and dibromomethane over the tropical western Pacific inferred from airborne in situ measurements
Authors: Feng Liang , Palmer Paul I. , Butler Robyn , Andrews Stephen J. , Atlas Elliot L. , Carpenter Lucy J. , Donets Valeria , Harris Neil R. P. , Salawitch Ross J. , Pan Laura L. , Schauffler Sue M.
Published: October 2018

Abstract. We infer surface fluxes of bromoform (CHBr3) and
dibromoform (CH2Br2) from aircraft observations over the western
Pacific using a tagged version of the GEOS-Chem global 3-D atmospheric
chemistry model and a maximum a posteriori inverse model. Using GEOS-Chem (GC) as
an intermediary, we find that the distribution of a priori ocean
emissions of these gases are reasonably consistent with observed atmospheric
mole fractions of CHBr3 (r=0.62) and CH2Br2
(r=0.38). These a priori emissions result in a positive model bias
in CHBr3 peaking in the marine boundary layer, but reproduce
observed values of CH2Br2 with no significant bias by virtue of
its longer atmospheric lifetime. Using GEOS-Chem, we find that observed
variations in atmospheric CHBr3 are determined equally by sources
over the western Pacific and those outside the study region, but observed
variations in CH2Br2 are determined mainly by sources outside
the western Pacific. Numerical closed-loop experiments show that the spatial
and temporal distribution of boundary layer aircraft data have the potential
to substantially improve current knowledge of these fluxes, with improvements
related to data density. Using the aircraft data, we estimate aggregated
regional fluxes of 3.6±0.3×108 and 0.7±0.1×108 g month−1 for CHBr3 and CH2Br2 over
130–155∘E and 0–12∘ N, respectively, which represent
reductions of 20 %–40 % of the prior inventories by Ordóñez
et al. (2012) and substantial spatial deviations from different a
priori inventories. We find no evidence to support a robust linear
relationship between CHBr3 and CH2Br2 oceanic
emissions, as used by previous studies. We find that over regions with dense
observation coverage, our choice of a priori inventory does not
significantly impact our reported a posteriori flux estimates.
Organic matter characteristics in yedoma and thermokarst deposits on Baldwin Peninsula, west Alaska
Authors: Jongejans Loeka L. , Strauss Jens , Lenz Josefine , Peterse Francien , Mangelsdorf Kai , Fuchs Matthias , Grosse Guido
Published: October 2018

Abstract. As Arctic warming continues and permafrost thaws, more soil and sedimentary
organic matter (OM) will be decomposed in northern high latitudes. Still,
uncertainties remain in the quality of the OM and the size of the organic
carbon (OC) pools stored in different deposit types of permafrost landscapes.
This study presents OM data from deep permafrost and lake deposits on the
Baldwin Peninsula which is located in the southern portion of the continuous
permafrost zone in west Alaska. Sediment samples from yedoma and drained
thermokarst lake basin (DTLB) deposits as well as thermokarst lake sediments
were analyzed for cryostratigraphical and biogeochemical parameters and their
lipid biomarker composition to identify the belowground OC pool size and OM
quality of ice-rich permafrost on the Baldwin Peninsula. We provide the first
detailed characterization of yedoma deposits on Baldwin Peninsula. We show
that three-quarters of soil OC in the frozen deposits of the study region
(total of 68 Mt) is stored in DTLB deposits (52 Mt) and one-quarter in the
frozen yedoma deposits (16 Mt). The lake sediments contain a relatively
small OC pool (4 Mt), but have the highest volumetric OC content
(93 kg m−3) compared to the DTLB (35 kg m−3) and yedoma
deposits (8 kg m−3), largely due to differences in the ground ice
content. The biomarker analysis indicates that the OM in both yedoma and DTLB
deposits is mainly of terrestrial origin. Nevertheless, the relatively high
carbon preference index of plant leaf waxes in combination with a lack of a
degradation trend with depth in the yedoma deposits indicates that OM stored
in yedoma is less degraded than that stored in DTLB deposits. This suggests
that OM in yedoma has a higher potential for decomposition upon thaw, despite
the relatively small size of this pool. These findings show that the use of
lipid biomarker analysis is valuable in the assessment of the potential
future greenhouse gas emissions from thawing permafrost, especially because
this area, close to the discontinuous permafrost boundary, is projected to
thaw substantially within the 21st century.
Rainfall disaggregation for hydrological modeling: is there a need for spatial consistence?
Authors: Müller-Thomy Hannes , Wallner Markus , Förster Kristian
Published: October 2018

Abstract. In this study, the influence of disaggregated rainfall products with
different degrees of spatial consistence on rainfall–runoff modeling results
is analyzed for three mesoscale catchments in Lower Saxony, Germany. For the
disaggregation of daily rainfall time series into hourly values, a
multiplicative random cascade model is applied. The disaggregation is applied
on a station by station basis without consideration of surrounding stations;
hence subsequent steps are then required to implement spatial consistence.
Spatial consistence is represented here by three bivariate spatial rainfall
characteristics that complement each other. A resampling algorithm and a
parallelization approach are evaluated against the disaggregated time series
without any subsequent steps. With respect to rainfall, clear differences
between these three approaches can be identified regarding bivariate spatial
rainfall characteristics, areal rainfall intensities and extreme values. The
resampled time series lead to the best agreement with the observed ones.
Using these different rainfall products as input to hydrological modeling, we
hypothesize that derived runoff statistics – with emphasis on seasonal
extreme values – are subject to similar differences as well. However, an
impact on the extreme values' statistics of the hydrological simulations
forced by different rainfall approaches cannot be detected. Several
modifications of the study design using rainfall–runoff models with and
without parameter calibration or using different rain gauge densities lead to
similar results in runoff statistics. Only if the spatially highly resolved
rainfall–runoff WaSiM model is applied instead of the semi-distributed
HBV-IWW model can slight differences regarding the seasonal peak flows be
identified. Hence, the hypothesis formulated before is rejected in this case
study. These findings suggest that (i) simple model structures might
compensate for deficiencies in spatial representativeness through
parameterization and (ii) highly resolved hydrological models benefit from
improved spatial modeling of rainfall.
The Effects of Strategic Is on Firm Performance: An Empirical Study of the Three-Way Interaction Investigation of Turbulent Scenario
Authors: Yoshikuni Adilson Carlos , Albertin Alberto Luis
Published: October 2018

The purpose of this article is to explore how the domains of turbulence scenario moderate the relationship between strategic information systems (IS) and firm performance (FP). This research conducts a quantitative survey-based study with partial least squares (PLS) technique employing a sample of 196 firms from different industries located in Brazil that operate under an uncertain environment during an economic crisis. The findings confirm the existence of strong effects in the relationship between strategic IS and firm performance. Essentially, this research further finds that this relationship (strategic IS -> FP) is particularly pronounced in uncertain hostile environments and in cases where GDP is strongly negative by three-way interaction. Thus, the research results helped organizations and managers understand SIS value in the strategy-as-practice approach to Brazilian environmental uncertainty.
The Effect of Earnings Management and Earnings Persistence on Earnings Response Coefficient: Evidence from Indonesia
Authors: . Suwarno
Published: October 2018

This study aims to examine the effect of earnings management and earnings persistence on earnings response coefficient. The sample of research is consumer sector company period 2013 - 2016 which listed in Indonesia stock exchange. The results showed that earnings management had a negative effect not significant on the income response coefficient. The earnings management will reduce the quality of earnings that will negatively reacted investors. While earnings persistence positive effect on earnings response coefficient.