Tanárjelöltek reflexiójának vizsgálatai "A pedagógiai kutatás módszerei és a tudományos eredmények iskolai alkalmazása" című kurzusokon
Authors: Kiss-Kovács Renáta 
Published: February 2025

A neveléstudományi kutatásokban mind inkább előtérbe került a reflexió témája, hiszen a reflexió jelentősége a pedagóguspályán történő professzionalizálódás kritériumaként tudományosan és köznapilag egyaránt felismert. A tanárjelöltek reflexiójának mérésére és fejlesztésére vonatkozó keretek nem egységesek, a reflexió fogalma, folyamata és jellege még nem tisztázott. A reflexióval kapcsolatos megközelítések rendszerint különbözőek, a nemzetközi irodalomban már a terminusok használata is nagy diverzitást mutat. Felvetjük a reflexió kapcsolatát a problémamegoldással, a szövegértés és a szövegalkotás folyamatával, a tapasztalati és a transzformatív tanulással, a metakognícióval és az önszabályozással, valamint a kritikai gondolkodással. A hazai és a nemzetközi reflexiómegközelítések zöme szakmai kontextusba állítja a reflexiót, emellett megjelenik a személyiségvonás alapú, valamint a készségalapú megközelítés is. Reflexióértelmezési keretrendszerünkben a reflexió fogalmának alapvető neveléstudományi értelmezéseit és fogalmait (reflektív gondolkodás, önreflexió, szakmai reflexió, reflexiós kompetencia, reflexiós műveltség) egy tágabb, kontextusfüggetlen és egy szűkebb, kontextusfüggő halmazba, valamint ezek közös metszetébe soroljuk. Összesen hét, “A pedagógiai kutatás módszerei és a tudományos eredmények iskolai felhasználása” című egyetemi tantárgyhoz kapcsolódó vizsgálatunk célja megismerni a tanárjelöltek: (a) reflexióértelmezését a reflexióról alkotott megfogalmazásaik alapján, (b) az írásbeli és a szóbeli reflektív gondolkodásának minőségét, (c) kontextusfüggetlen önreflexióját, továbbá (d) vélekedését a kurzusról és a reflexiófejlesztésről. Az 1-3. vizsgálatban egy félév kezdeti és végi kérdőív kitöltése alapján tartalomelemzéssel határoztuk meg reflexiódefinícióikat. A 4. vizsgálatban félév elején és végén írt online reflektív naplókat elemeztünk három reflexiószintezés alapján. Az 5. vizsgálat a félév kezdetén az átdolgozandó, a félév végén pedig az átdolgozott tanítási epizódok bemutatásához kapcsolódó reflektív gondolatokat tártuk fel szóban (fókuszcsoportos interjúval) és írásban (írásos kikérdezéssel). A 6. vizsgálatban a Rágódás-reflexió kérdőív (RRQ) magyar adaptációja történt meg kismintán és egy statisztikailag megfelelő mintanagysággal, változatos adatelemzéssel (reliabilitásvizsgálat, feltáró faktorelemzés, részletes itemanalízis). A 7. vizsgálat során pedig egy félév végi nyílt és zárt végű kérdésekből álló kérdőíves adatfelvétel valósult meg, melyet leíró statisztikával és tartalomelemzéssel dolgoztunk fel. Eredményeink szerint a tanárjelöltek reflexióértelmezései a félév elején még inkább hétköznapiak, azonban a gyűjtőfogalmak többsége kognitív képességértelmezésre utal. A félév végére a reflexiódefiníciók komplexebbé, kidolgozottabbá váltak és a tanárszereptől való eltávolodás volt érzékelhető. A fogalommeghatározások mellőzték a reflexió komplexebb (intézményi vagy társadalmi szintű) hasznosítását, valamint a tudományos műveltség aspektusát. A szóbeli reflexiók növekvő arányával szemben az írásbeli reflexiók esetén nem volt félév alatt változás tapasztalható. A rágódás és a reflexió hasonló mértékben volt jellemző. A reflexiófejlesztés célját pedig kizárólag némely kurzuson elvárt tevékenységben ismerték fel (pl. tanítási epizódok diszkussziója). Gyakran az eredmények hátterében állhattak: a kurzus reflexiós sajátosságai, a reflexió vagy a kutatás iránti negatív attitűd, szövegalkotási kedv csökkenése. Vizsgálatunk hozzájárul a reflexió konstruktum tisztázására vonatkozó empirikus kutatásokhoz. A kutatási korlátokat és a további vizsgálati lehetőségeket is ismertetjük.