bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
A külföldi érdekeltségű vállalkozások és az egyetemek kapcsolatai Győrött, Miskolcon és Szegeden
Authors: Lengyel Balázs , Lukács Eszter , Solymári Gábor
Published: August 2018

A tanulmányban áttekintjük az egyetemek helyi gazdaságra gyakorolt hatásának elméleti alapjait, azok jellemzőit a három egyetemen. A külföldi érdekeltségű vállalkozások letelepedési motivációiból kiindulva igyekszünk rámutatni a K+F tevékenységek hazai régiókba való kihelyezésének összefüggéseire. Best practice jelleggel bemutatjuk a Győrött, Miskolcon és Szegeden létrejött oktatási és kutatási együttműködéseket.
A szakmaközi együttműködés lehetőségei a szolnoki kistérségben egy családon belüli erőszak kutatás tükrében
Authors: Jász Krisztina , Szarvák Tibor
Published: August 2018

A családon belüli erőszak obun negatív társadalmi jelenség, amebr élénken foglalkozt4a a közvéleményt, fokozott hírértékkel bír a médiában, vitákat generál a politika, a jogalkotás és a közvélemény szintén egyaránt A kutatási program egyes elemeinek végrehajtása érzékelhetően erősítette a rendőrkapitányság szakemberei és a szociális munkások közötti együttműködést, javította az intézmények közötti kommunikációt. Kialakultak azok a személyes kapcsolatok amelyek elengedhetetlenek a gyors és összehangolt közös cselekvéshez.
Változó falvaink. A magyarországi falvak típusai a harmadik évezred kezdetén
Authors: Beluszky Pál , Sikos T. Tamás
Published: August 2018

A rendszerváltozás gyökeres fordulatot eredményezett a falusi településeket formáló folyamatokban is; a mezőgazdasági népesség arányának további csökkenése, a mezőgazdasági nagyüzemek többségének felbomlása, átalakulása nyomán a magángazdálkodás uralomra jutása, az alapellátás feltételeinek változása, a munkaerőpiac újrarendeződése átformálta a szocialista éra falvainak képét, társadalmát, földrajzi jellemzőit. E folyamat felmérését célozza e tanulmány, amelyben faktor- és klaszteranalízis segítségével kíséreltük meg kimutatni a 21. század elejének magyarországi falutípusait.
Magyarország a globális K+F térképén. Fejlődő országok a multinacionális vállalatok változó K+F stratégiájában
Authors: Barta Györgyi , Kukely György , Lengyel Balázs , Ságvári Bence
Published: August 2018

Tanulmányunkban a multinacionális vállalatok K+F telephelyválasztásának, a K+F tevékenység kihelyezésének és kiszervezésének legújabb tendenciáit tekintjük át, bemutatva azokat a fejleményeket, amelyek lehetővé tették Magyarország és más fejlődő országok számára a nemzetközi K+F munkamegosztásba való bekapcsolódást. A tanulmány második részében a rendelkezésre álló statisztikai adatok alapján a magyarországi K+F szerkezeti változásait elemezzük, hangsúlyt helyezve a multinacionális vállalatok tevékenységére, és az ennek következtében kialakuló duális K+F struktúrára.
Marketingorientált városfejlesztés
Authors: Hegyi Fatime Barbara
Published: August 2018

A tanulmány bemutatja mindazon tényezőket, amelyek hatékonnyá és eredményessé teszik a marketingorientált városfejlesztést. Mindehhez kidolgozza a marketingorientált városfejlesztés elméleti modelljét (MOVE), melynek helyes allcalmazása keretet biztosít a város vezetése számára a település versenyképességének kialakításához és növeléséhez a város piacon történő meelenítésén keresztüL A modell segítségével látható, hogyan kerül piacra a város, milyen vezetési szemlélettel és gyakorlattal valósítható meg egy olyan típusú településfejlesztési gyakorlat, amely a piaci igényeket sikeresen képes követni és szolgálni. Egy olyan alkalmazható elméleti modell kialakítása a cél a településfejlesztés területén, amelynek helyes alkalmazása hozzájárul a település versenyképességének kialakításához és fenntartásához.
A fejlettség regionális egyenlőtlenségei Kínában
Authors: Gyuris Ferenc
Published: August 2018

Az 1978-as gazdasági nyitás óta Kína dinamikus fejlődésnek indult, mára a világgazdaság legfontosabb szereplői közé lépett elő. Tanulmányunkban először azt vizsgáljuk, hogyan hatott ez a gyors növekedés a területi egyenlőtlenségek nagyságának, valamint térbeliségének alakulására. Ezt követően felvázoljuk, milyen fejlődési kilátásokkal rendelkeznek Kína tartományai, miben nyilvánul meg a Iconvergenciaklubosodás, valamint mindezek alapján milyen jövőbeli változások ígérkeznek az ország fejlettségi térszerkezetében.
Urbanizáció a fejlődő országokban: trendek, dimenziók és kihívások
Authors: Ricz Judit
Published: August 2018

A világ népességének növekedése a következő negyedévszázadban szinte kizárólag a fejlődő országok városaiban fog koncentrálódni. A tanulmány a statisztikák tükrében vizsgálja a városi népesség növekedését, valamint annak városméret szerinti eloszlását 1950-től 2030-ig. A fejlett országokat használva referenciapontként hat speciális jellemzójét mutatjuk be a fejlődő országokban zajló urbanizációnak, és kiemeljük az óriásvárosokban való koncentrálódásra irányuló tendenciát. Végül értelmezzük az urbanizációs válságot, és illusztráljuk, mit jelent ez a gazdaságpolitika számára.
A kínai város
Authors: Enyedi György
Published: August 2018

A tartósan gyorsan növekedő és felzárkózó kínai gazdaság, ennek látványos városföldrajzi következményei – hatvan városnak van 1 milliónál több lakosa – világszerte hatalmas szakmai érdeklődést vált ki. E tanulmány fő kérdése: a mai kínai városfejlődés mennyire endogén, az évezredes kínai urbanizáció hagyományait folytató folyamat, s mennyire simul be a globalizáció városfejlődési folyamataiba? A vizsgálat következtetése, hogy a kínai urbanizáció endogén – nem modell-követő. Kína a világ egyetlen folyamatos – több mint háromezer éves – urbanizációjának térsége; az urbanizáció gazdasági forrása, szervezeti kerete, a városirányítás, a belső társadalmi szervezet mindvégig különbözött bármely más urbanizációs térségétől. A jelen városnövekedés is sajátos: üteme fékezett (a városi népességarány mindössze 35-40%), a városhálózat arányosan bővül (eltérően bármely más fejlődő vagy felzárkózó országétól), a falu–város vándorlás szigorúan (ha nem is mindig eredményesen) ellenőrzött. A túlnépesedés és szegénység falura zárt; a falusi munkaerő-feleslegnek a városi gazdaságba történő fokozatos átvezetése középtávon még fenntarthatja a gyors gazdasági növekedést, ám a vidéki fejlesztések elmaradása hosszú távon társadalmi-gazdasági konfliktusok forrása lehet.
Mozaikok a regionális identitás értelmezéséhez
Authors: Somlyódyné Pfeil Edit
Published: August 2018

Milyen út vezet a regionális identitás kialakulásához? Milyen szerepe van ebben a térnek és a kultúrának, illetve beszélhetünk-e a regionális identitás sajátos jegyeiről? A regionális identitás fogalma meglehetősen új keletű, mint magának a régió regionalizálásának koncepciója is, azonban a térabsztrakció emocionálissá válásához hasonló tényezőkre van szükség, mint az identifikáció más formái esetében. Legfőképpen a részvételi demokrácia eszközeinek és a kommunikáció jelentőségének felfedezése jelentheti a kulcsát az új térstruktúrák bevezetésének, miközben nem tagadható a regionális intézményesítés szerepe sem.
A hazai felsőoktatási intézmények regionális hatásának vizsgálata a beiskolázási marketingmunkában
Authors: Kuráth Gabriella
Published: August 2018

A felsőoktatás versenytere nemzetközivé vált, mely jelentős hatással van hazai intézményeink működésére is. A beiskolázási tevékenység vizsgálatakor a globalizáció hatásairól, a nemzetközi oktatási piac kihívásairól általában nem feledkeznek meg a szerzők, azonban kevesebbet hallunk a regionális kérdésekről, a hazai hallgatók megtartásáról, az ezzel a feladattal járó lehetőségekről és veszélyekről. A tanulmány a jelentkezések vizsgálata során megkísérli bemutatni az intézmények regionális hatásának, elemzésének fontosságát.
Nagyvárosi kormányzás: A város és környéke együttműködése. Külföldi példák és a hazai relevancia
Authors: Tosics Iván
Published: August 2018

Az európai fejlődés versenyképesebbé és fenntarthatóbbá tétele érdekében egyaránt alapvetően fontos a városok és a körülöttük lévő területek közötti valós együttműködés. A 21. századi új városrégiós együttműködési időszak különbözik a korábbiaktól, fixen körülhatárolt új közigazgatási szintek helyett ma inkább rugalmasabb együttműködési formák képzelhetők el, nagyobb hangsúllyal a kormányzásra (governance) és a hálózatszerű struktúrákra. A „városrégiók" előtt kettős feladat áll: a szűkebb, funkcionális városi terület belső konfliktusainak megoldása, illetve a bővebb városi terület gazdasági együttműködési lehetőségeinek kiaknázása. Előbbihez szükség lehet felülről kialakított szabályozó rendszerekre, míg utóbbiak rugalmas, alulról építkező partnerség keretében működhetnek a legjobban. A budapesti térségben ma szinte egyáltalán nincs térségi kooperáció, sem a szűkebb funkcionális térben, sem a tágabb gazdasági befolyási övezetben. Az együttműködés és az ezen alapuló, közös akaratot tükröző szabályozások és fejlesztési elképzelések hiányában a budapesti térség sem belső problémáit nem tudja megoldani, sem pedig kedvező európai fejlődési potenciáljait nem tudja kihasználni.
Az integratív várospolitika tapasztalatai a hazai várostérségekben
Authors: Hervainé Szabó Gyöngyvér
Published: August 2018

A tanulmány áttekinti az Európai Unióban ldalakult integratív várospolitikák főbb jellemzőit, kérdéseit, az ehhez kapcsolódó térségelemzésekben az új tagországokra vonatkozó megállapításokat. Ezt összeveti kilenc hazai város önkormányzati vezetőivel (főépítészek, fejlesztési bizottságok vezetői) és a várostérség 86 önkormányzati vezetőjével készített kérdőíves felmérés eredményeivel. A kutatásokból leszűrhető, hogy a hazai önkormányzatok gyakorlata neoliberális, illetve jórészt tradicionális jellegű, abban kevéssé jelennek meg a részvételi demokrácia és a helyi társadalom kohéziója megteremtésének értékei. Hosszú távon a városfejlődésben áttörést egy koherens nemzeti szintű városfejlesztési program eredményezhet, új társadalmi nézőpontokkal és a demokratizmus, szolidaritás értékeinek beemelésével.
A rendszerváltozás utáni várossá avatások Magyarországon
Authors: Szepesi Gábor
Published: August 2018

A rendszerváltás fordulópontnak bizonyult az urbanizáció folyamatában is hazánkban. 1990 után ugyanis ugrásszerűen megnőtt a városok száma, és ezzel párhuzamosan jelentősen megnőtt a városi lakosok aránya is. Mindez összefügg a várossá nyilvánítás törvényi kereteinek megváltozásaival is. Az 1999. évi önkormányzati szabályozás objektív és szubjektív feltételeknek is teret enged a várossá avatásnál. Az új városok területi megoszlása azonban rendkívül egyenlőtlen, és tovább növeli a szakadékot a kevésbé városodott és az átlagnál jóval urbanizáltabb megyék között. Különösen jelentős az új városok száma a Budapest környéki agglomerációban; ezek a települések a várossá avatás óta is jelentősen növelték népességüket, többnyire a főváros rovására. A szuburbanizáció azonban nem feltétlenül nyugat-európai mintára játszódik le Magyarországon.
A dekoncentált (területi) államigazgatási szervezetek központjainak változása 1990 után
Authors: Kozma Gábor
Published: August 2018

A városok közötti versenyben az egyes települések vezetői – különböző okokból kiindulva (például az adott település presztízsének növekedése, új munkahelyek kialakítása) törekednek az ott működő közigazgatási szervezetek számának a növelésére, új intézmények kialakítására. A tanulmány egyrészt ismerteti a dekoncentrált államigazgatási szervek rövid történetét és öt időpontot (1994 közepe, 1998 közepe, 2002 közepe, 2006 közepe, 2007 szeptembere) kiválasztva a rendszerváltás utáni szervezeti átalakulás területi jellegzetességeit. Másrészt a fenti öt időpont alapján bemutatja, mely települések számára hozott előnyöket és hátrányokat az átalakulás, valamint igyekszik feltárni mindazon tényezőket (például az egyes települések nagysága, regionális szerepköre, politikai hovatartozása), amelyek befolyásolták a székhely-választást.
Demográfiai, gazdasági-társadalmi folyamatok Románia városaiban 1948-tól napjainkig
Authors: Elekes Tibor
Published: August 2018

A II. világháború után elkezdődött, központilag irányított erőteljes iparosítás hatására 1948-1990 között Románia városi népessége 240%-kal növekedett. Régiók, megyék és városok viszonylatában eltérő mértékű népességfogyást eredményezett az 1990 után elkezdődött gazdasági szerkezetátalakítás, a társadalmi változások.
Társadalmi kapcsolatok a szlovák–magyar határtérségben
Authors: Csizmadia Zoltán
Published: August 2018

A társadalmi tőke szakirodalma alapján nem kétséges, hogy alapvető szerepet játszik egy határtérség interakcióinak alakításában és társadalmi integrációjában. A tanulmány a magyar és a szlovák oldali határszakaszon végzett lakossági kérdőíves felmérés kapcsolathálózati változóinak elemzésén keresztül azt mutatja be, hogy mennyire élőek a határon átívelő kapcsolatok, milyen eltérések figyelhetők meg a szlovák és a magyar nemzetiségű lakosok kapcsolathálózataiban, milyen eltérések jellemzőek az erős és a gyenge kötésekre, és milyen a kapcsolati tőke „térbelisége". Várakozásainknak megfelelően a kapcsolatrendszerek aszimmetrikusak a határ két oldalán a szlovákiai magyarság jelenléte miatt, valamint a korábbi kutatásokat megerősítve az iskolai végzettség és a munkajelleg alapján meghatározott státuszparaméterek mentén differenciálódik a lakosság kapcsolati tőkekészletének ez a szegmense, míg területi alapon (nyugat–kelet tengely) nem figyelhető meg szignifikáns eltérés.
Újraiparosodás a nagyvilágban és Magyarországon
Authors: Barta Györgyi , Czirfusz Márton , Kukely György
Published: August 2018

Az ipar világméretű munkamegosztásában napjainkban is gyors átrendeződési folyamatok mennek végbe. Tanulmányunk a dezindusztrializáció, a delokalizáció, az újraiparosodás és az iparosodás fogalmait és térségtipusait mutatja be. Külön hangsúlyt fektetünk Magyarország rendszerváltás utáni ipari fejlődési pályáján keresztül az újraiparosodás értelmezésére.
Tengeri közlekedés és globális gazdasági kapcsolatok – A tengerhajózás fejletlenségének következményei Kelet-Európa világpiaci kapcsolataira
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

A globális gazdaságba integrálódás, a világpiacon való megjelenés szempontjából még az infokommunikációs/posztindusztriálisnak titulált társadalom kibontakozásakor is meghatározó szerepe van a nagyteljesítményű tengeri szállításnak. Kelet-Európa kereskedelmi kapcsolataiban egyre nagyobb arányt képviselnek a távoli világrészek beszerzési és értékesítési piacai, azonban mind az export, mind az import áruk tengeri szállításában a hazai flották összeroppanása óta a volt szocialista országok kiszolgáltatottak az idegen hajózási társaságoknak. Kelet-Közép-Európa tengeri kereskedelmének feltűnően nagy hányada a viszonylag távoli északi-tengeri megakikötőkön és csak kisebb részben a jóval közelebbi kelet-európai beltengeri kikötőkön keresztül áramlik. A cikk a régiónkbeli tengerhajózásban kialakult aránytalanságokkal és kedvezőtlen következményeikkel foglalkozik.
Egy ország a világ szemében. A Nation Brand Index bemutatása Ausztria elemzésén keresztül
Authors: Nagy Beáta
Published: August 2018

Az Anholt-féle Nation Brand Index elmélete mára az egyik legelismertebb módszer az országimázskutatás területén. A technika alaposabb vizsgálata érdekében az eredeti kutatásokba be nem vont Ausztria elemezésére került sor. Ezzel nemcsak az elmélet, hanem a mindig „semleges" ország egyediségét is megismerhettük. A tanulmány keretét egy saját beillesztési módszerrel felállított hipotézis és annak bizonyítása adja.
A területi tervezés legújabb környezetértékelési metódusa – a stratégiai környezeti vizsgálat integrációja a döntéshozásba
Authors: Varjú Viktor
Published: August 2018

A fenntartható fejlődés fogalma manapság rendkívül népszerű, és gyakorlati megnyilvánulása is rendkívül széles körű. A fenntarthatóság és környezeti érdekek számbavételének legnagyobb jelentősége éppen a területi tervezésben van. A tanulmány a területi tervezés egy új környezeti értékelési metódusát, a stratégiai környezeti vizsgálatot (SKV) mutatja be. Jelen tanulmányban a környezeti értékelésnek azonban nem a módszertana, hanem a tervezésben és a döntéshozásban betöltött szerepe kerül ismertetésre. Az integráció elméleti kereteinek bemutatása mellett – részben a hazai eddigi gyakorlatot citálva – a tervekre vonatkozó környezeti vizsgálat kívánatos és ideális helyét határozza meg a szerző. A döntéshozói szinteken megmutatkozó gyengeségek bemutatása elsősorban a figyelemfelhívást szolgálja annak érdekében, hogy a stratégiai környezeti vizsgálat valóban a neki szánt, iteratív funkcióját töltse be, nem pedig egy újabb kötelező költségvetési tételként jelenjen meg.
A regionális versenyképesség, növelésének lehetőségeit vizsgáló kutatások az Észak-alföldi régióban
Authors: Rőfi Mónika , Hajdú Zita , Mohácsi Márta , Nagy János
Published: August 2018

A „régiók Európájaként" önmagát meghatározó Unióhoz csatlakozó Magyarországon is létrejöttek a regionális támogatások alapegységei, a tervezési statisztikai nagyrégiók (NUTS2). A fejlesztési források hatékony allokációjának és felhasználásának igénye magával hozta a régiófejlesztés tudományos megközelítését is. Szellemi műhelyek keresik a válaszokat a régió fejlesztésére, a fejlődést befolyásoló tényezők és szereplők meghatározására. Az Észak-alföldi régió versenyképessége növelésének lehetőségeit elemzik a Debreceni Egyetem Kerpely Kálmán Doktori Iskolájának fiatal kutatói az eredményeiket bemutató tanulmányban.
Az atomerőmű a Duna bal partjáról nézve
Authors: Kovács Antal
Published: August 2018

A Paksi Atomerőmű biztonságosan olcsón és nagy mennyiségben állít elő villamos energiát, ezzel fontos szerepet betöltve hazánk elektromos áramellátásában. Ma a megfelelő műszaki és gazdasági háttér nem elegendő a hosszú távú sikerhez, hiszen egy demokráciában nem működhet egy iparvállalat sem lakossági támogatottság nélkül. A tanulmányban az erőmű és a környező lakosság kapcsolatát mutatjuk be összefoglalva az atomerőmű erőfeszítéseit, eredményeit a lakossági kapcsolatok javítása érdekében.
Az európai közös kutatási politika regionális dimenziója
Authors: Mikita József
Published: August 2018

Az Európai Unió (EU) 2007-2013 közötti programozási időszaka költségvetésének előkészítése során nyilvánvalóvá vált, hogy az EU közös támogatási politikái között a kohézió és komplementaritás további erősítésre szorul. Kétségtelen, hogy a hatályban lévő szerződések értelmében minden szakpolitika saját célrendszerrel rendelkezik, ugyanakkor világossá vált, hogy a hatékonyabb eredmények elérése érdekében szükségszerű az egyes iránymutatásokat logikus egységbe rendezni. Ezt az elképzelést erősíti meg a lisszaboni stratégia (2000), illetve annak 2005-ös felülvizsgálata. A korábbiakhoz képest nagyobb hangsúlyt szükséges fektetni az egyes szektoriális politikák közötti interakciókra, növelni kell a közösségi cselekvés globális hatását. Különösen jelentős szerepet játszik a lisszaboni célok teljesítésében a közös kohéziós illetve kutatásifejlesztési- innovációs politikák eszközrendszere. Elengedhetetlen, hogy a Strukturális Alapok és a Kutatási keretprogram Európa összes, így a kevésbé fejlett régiói számára is lehetőséget nyújtsanak a kutatásfejlesztési potenciál növelésére, továbbá szükséges, hogy az egyes pénzügyi eszközök kiegészítsék egymást és egyben erősítsék pozitív hatásukat.
Budapest ipari területei az utóbbi évtizedben
Authors: Kiss Éva
Published: August 2018

A főváros tradicionális ipari területein az utóbbi évtizedben is folytatódtak azok a folyamatok (de- és reindusztrializáció, rehabilitáció, ipari területek csökkenése, funkcióváltás), amelyek az 1990-es évtizedben voltak jellemzőek, de már sok vonatkozásban különböznek is azoktól. Tulajdonképpen ezeket mutatja be ez a tanulmány egy újabb felmérésre alapozva.
A regionális központok szerepének változása Magyarország városhálózatában a szabad királyi városoktól a NUTS régióközpontokig
Authors: Csomós György
Published: August 2018

Jelen tanulmány a magyarországi regionális centrumok városhálózatban betöltött pozícióváltozásait követi nyomon a szabad királyi városoktól a NUTS 2 tervezési-statisztikai régiók kialakításáig. A nagyvárosok szempontjából napjaink egyik legfontosabb kérdése, hogy a regionális centrumok (egyúttal pólusvárosok) lesznek-e a NUTS 2 régiók tényleges központjai, vagyis az évszázados fejlődéssel kialakult centrumokkal szemben létezik-e más alternatíva?
Az orosz város
Authors: Enyedi György
Published: August 2018

A cikk azt a feltételezést vizsgálja, hogy az orosz urbanizáció minden korban sajátos, endogén pályát követett. Ennek bizonyítására áttekinti a városhálózat kibontakozásának s működésének folyamatát a kezdetektől 1917-ig; jellemzi a szovjet időszakot (amidőn a mai városhálózat zöme kialakult) és a posztszovjet időszakot. Valószínűsíti, hogy az orosz urbanizáció továbbra is sajátos pályán haladva követi az európai urbanizáció szakaszait.
Integrált városfejlesztési stratégia: A városfejlesztés megújítása
Authors: Barta Györgyi
Published: August 2018

A Lipcsei Charta új szellemiségű városfejlesztési gondolkodást igyekszik meghonosítani az integrált városfejlesztési stratégia megfogalmazásával, amelynek lényege a gazdasági, társadalmi és területi szempontok együttes kezelése, a különböző területi és időbeli szintek összekapcsolása, a helyi szereplők bevonása a tervezés fobumatába, valamint a finanszíroz,ás többcsatornás megoldása. Az IVS erőfeszítéseket követel a nyugateurópai országoktól, városoktól á elsősorban a tervezési fobJamat demokratizálásában, viszont gyökeresen új korszakot nyit az újonnan csatlakozott, volt szocialista tagországokban. Annak ellenére, hogy Magyarországon már elkészült majd másfélszáz IVS az elmúlt évben, az az általános hazai vélemény, hogy a városfejlesztés megújulása – különböző okok miatt – még várat magára. A nemzetközi kipróbált módszerek megismerése és átvétele is segíthet ebben a hosszú és nehéz folyamatban.
Átmenet a szocializmus rejtett hajléktalan világából a kvázi jóléti szociális védőhálóba
Authors: Nagy Terézia
Published: August 2018

Jelen tanulmányban a magyar hajléktalanság problémáit, történeti gyökereit, esélyeit vizsgáljuk. A szegénység (ezen belül a hajléktalanok) posztszocialista sajátságait, kapcsolatait terepmunka-tapasztalatok által interpretáljuk, melyet kiegészítünk azon szempontokkal, amelyek a hajléktalanok térbeli megjelenésére reflektálnak. Azt is vizsgálat tárgyává tettük, hogy a hajléktalanok új megjelenése milyen kihívásokat jelentett a szakpolitikák számára.
A hazai zöld civil szerveződések szerepe, lehetőségei a helyi környezeti konfliktusok megoldásában. Stratégiai perek: szűkülő mozgástér?
Authors: Gergely Gyöngyi
Published: August 2018

Tanulmányunkban azt vizsgáljuk, hogyan változtak a zöld civil szerveződések pozíciói a helyi környezeti konfliktusok 'menedzselését' tekintve az elmúlt közel negyven évben Magyarországon; javultak-e érdekérvényesítési esélyeik az új érában, vagy – akár saját hibájukból, a probléma komplexitásából adódóan – kezdeményezéseik eleve kudarcra vannak ítélve. A téma azért (is) érdekes, mert nálunk is kezdenek divatba jönni az Észak-Amerikában és Nyugat-Európában már 'bejáratott' ún. stratégiai perek; ezeket mutatjuk be az elemzés utolsó blokkjában.
Kreatív foglalkozások és regionális tudásbázis: Fogalmak, folyamatok és területi összefüggések
Authors: Lengyel Balázs , Ságvári Bence
Published: August 2018

A tudásalapú gazdaság területi vizsgálataiban egyre nagyobb jelentőséget kap az a kérdés, hogy a munkaerő képzettségi szintje vagy a foglalkozások jellege eredményezi-e a régiók kiemelkedését. Tanulmányunkban bemutatjuk a regionális innovációs rendszerek tudásbázisának foglalkozási oldalú megközelítését, és saját kategóriákat vezetünk be a kreatív munkaerő és tudásbázis számbavételére. Ezekre a kategóriákra alapozva tekintjük át a kreatív munkaerő és a regionális tudásbázis volumenét 1996, 2001 és 2005 években. Ezt követően egy Svédországban tesztelt regressziós modell alapján a kistérségek fejlettségét a kreatív munkaerő volumenével, gazdaságának technológiai színvonalával, tolerancia-szintjével, az egyetemi képzés volumenével és az igénybe vehető szolgáltatások sokszínűségével magyarázzuk. A skandináv modellt tovább fejlesztjük, és az egyetemi képzések és a foglalkozási tudásbázis területi összefüggéseit kutatjuk. Eredményeink szerint a tudás teremtésében aktív kreatív foglalkozások magyarázzák leginkább a regionális ejlettséget, ezt a tudást alkalmazó foglalkozások követik, míg a vezető pozíciók foglalkozásai bírnak a leggyengébb magyarázóerővel. Magyarországon a felsőfokú végzettségű munkaerő eredményesebben magyarázza a régiók fejlettségi különbségeit, mint a kreatív foglalkoztatottak Az egyetemi képzés hatása a lokális tudásbázisra erősebb a természet-, élet- és műszaki tudományok esetében, mint a jog- és társadalomtudományok terén. Kísérleteink eredményei azt jelzik, hogy a globalizáció első számú nyertese a főváros és agglomerációja, a külkapcsolatok helyi működtetéséhez szükséges gazdasági-, jogi- és egyéb társadalomtudományi tudás egyre nagyobb mértékben koncentrálódik Budapesten.
Kreatív kistérségek Magyarországon
Authors: Rittgasszer Imola
Published: August 2018

A gazdasági környezetet a globalizáció mellett napjainkban egyéb háttérfolyamatok is befolyásolják, átalakítják, amelyekre, mint térszervező erőkre érdemes és kell is odafigyelni. Manapság a globalizációs folyamatok alakulásából egyértelműen látszik, hogy az emberi tényezők és az arra épülő tudás válhat a fejlődés jövőbeli kulcstényezőjévé. Egy olyan világban élünk, ahol a tudás, az emberi kreativitás és a végeláthatatlan információk feldolgozásának képessége szintén a fejlődés egyik mozgatórugója. Jelen tanulmány célja annak vizsgálata, hogyan lehet a magyarországi kistérségeket a kreatív osztály elhelyezkedése szerint csoportosítani. Kiinduló kérdés, hogy a kistérségek, mint területi egységek alkalmasak- e a kreatív osztály térbeli elhelyezkedésének vizsgálatára? További alapkérdések, hogy a kreatív osztály elhelyezkedése milyen kapcsolatban van a jövedelemképződéssel, valamint az, hogy a kreatív osztály valóban az urbánus térségekben koncentrálódik-e? A magyarországi kistérségek elemzésénél Richard Florida kreatív osztállyal foglalkozó vizsgálatából indulunk ki. A magyar kistérségekre kialakított adatbázist és mutatóit többváltozós statisztikai eljárásokkal vizsgáljuk.
Az orosz ipar történeti fejlődésének politikai, ágazati és térbeli vonatkozásai
Authors: Gyuris Ferenc
Published: August 2018

Oroszország ipara érdekes lenyomatát adja az ország fordulatokban gazdag történelmének. A cári időszak, az – iparfejlesztési szempontból sem egységes – szovjet éra, valamint a rendszerváltozás óta eltelt szűk két évtized indusztrializációs folyamatai gyökeresen eltérő gazdasági feltételrendszer mellett, markánsan különböző politikai motívumok mentén játszódtak le. A tanulmány e három korszak iparosodási/iparosítási tendenciáit tekinti át összehasonlító szempontból, különös tekintettel a politikai motívumokra, valamint az ipari szektor ágazati és területi szerkezetének változásaira.
A klímavédelem eddigi mérlege és kilátásai
Authors: Erdősi Ferenc
Published: August 2018

A klímapolitika két „frontja" közül korábban nyitott a megelőzésen alapuló klímavédelem (mitigation) volt. Ez arra irányult, hogy az üvegházhatású gázok emissziójának csökkentésével lassítsa, illetve megállítsa a globális felmelegedéshez vezető, az extrém időjárási jelenségek gyakoriságát és intenzitását növelő és ezzel az emberiségnek sokféle és súlyos kárt okozó klímaváltozást. Azonban a nemzetközi (világszervezeti) és nemzeti keretekben folytatott küzdelem a klímaváltozás ellen (főként egyes ágazati és nagyhatalmi ellenérdekek miatt) nem vezetett eredményre. A számos nemzetközi egyezmény ellenére az emissziót nem sikerült a kellő mértékben csökkenteni, a felmelegedési folyamat pedig az elvárttal szemben felgyorsult. Ezért századunk elején a klímapolitika kénytelen volt megújítani a „második frontot": előtérbe került a klímához való alkalmazkodás. Jelen tanulmány második része a Tér és Társadalom egy későbbi számában fog megjelenni. Következő cikkünkben (az előbbi gondolatok mentén) részletesebben foglalkozunk az éghajlat-politika ma mindennél időszerűbb oldalával, az alkalmazkodással, a benne rejlő lehetőségekkel.
Nyilvánosság és részvétel a településtervezési folyamatban
Authors: Csanádi Gábor , Csizmady Adrienne , Kőszeghy Lea
Published: August 2018

A városfejlődés hátterében egyrészt a piacgazdaság által generált spontán folyamatok állnak, másrészt várospolitikai-várostervezési folyamatok. Ez utóbbi folyamatok következményeként egyes társadalmi csoportok előnyösebb, mások hátrányosabb helyzetbe kerülhetnek. Amikor várostervezési, várospolitikai döntések szociológiai elemzéséről gondolkozunk, nem csupán – sokszor talán nem is elsősorban – a konkrét fizikai valójában is megjelenő eredmény az, amelyet szemügyre veszünk, hanem az e mögött meghúzódó nyílt, vagy rejtett társadalmi érdekek, hatalmi viszonyok, konfliktusok rendszere elemzésünk tárgya (hogyan függenek össze a külső érdekek és hatalmak küzdelmeivel, mennyiben képes autonóm működésre, saját ethosának a képviseletére, mikor és mennyiben szolgálója, illetve kiszolgálója a körülötte működő erősebb érdekviszonyoknak.) E bonyolult kérdéskör részletes kifejtését – amelyet az egyszerűség kedvéért a várostervezés szociológiájának is nevezhetünk – ebben a tanulmányban a nyilvánosság és részvétel vizsgálatával kezdjük.
Helyi önkormányzatok hálózatainak szerepe a globális kormányzásban
Authors: Kovács Laura
Published: August 2018

Megfigyelhető a városok autonómiájának globális színtéren való folyamatos növekedése. Két főbb fejlődési irány játszik fontos szerepet ebben a folyamatban: a globalizáció, illetve a decentralizáció. Láthatjuk, hogy a városok újabb és újabb közvetlen kapcsolatokat, együttműködéseket hoznak létre globális szervezetekkel, egyre erősebb pozíció alapjait megteremtve a globális térben. A globális szervezetek pedig szintén keresik a városok együttműködését, hiszen globális normákat, irányvonalakat sikerül ez által „lokalizálni". Európában, ugyanúgy, mint a világ más részein a városok együttműködéseiből létrejövő hálózatok száma rendkívüli mértékben növekszik. Néhányuk az Európai Unió döntés-előkészítő folyamatának befolyásolása érdekében alakult, míg más hálózatok az információáramoltatás érdekében jöttek létre, egy adott közpolitikai területre fókuszálva. A tanulmány a fenti jelenségek elméleti hátterét vizsgálja néhány jelentősebb hálózat bemutatásával.
Az EU kohéziós politika kormányzati irányításának magyar sajátosságai
Authors: Perger Éva
Published: August 2018

A cikk az elmúlt két évben végzett kutatásaim eredményeire támaszkodva, a többi közép-kelet-európai országgal, illetve a hazai szakpolitikákkal összevetve mutatja be az EU kohéziós politika irányítási rendszerének magyar sajátosságait. Megállapítja, hogy a sajátos megoldások ugyan viszonylag jó abszorpciós mutatók elérését biztosították, de az abszorpciós cél túldimenzionálása, a túlzott központosítás és a második tervciklusban előtérbe kerülő direkt napi politikai ráhatás nagy valószínűséggel akadályozta a források hatékony és eredményes felhasználását.
Regionális folyamatok az EU-csatlakozás utáni években Lengyelországban
Authors: Pusztai József
Published: August 2018

Lengyelország az EU-csatlakozás után tovább gyorsuló gazdasági konvergenciát mutat az EU magállamaihoz viszonyítva. Az országon belül azonban tovább n őtt a régiók közötti eltérés, azonban a divergencia sebessége csökkent. Ennek folyamatát, okait és mértékét mutatja be a tanulmány a gazdaság-matematika eszköztárát is felhasználva.
Az 1945-1956 közötti győri politikai és közigazgatási vezetőréteg származási-foglalkozási összetétele és mobilitási tendenciái
Authors: Varga Balázs
Published: August 2018

A tanulmány az 1945-1956 közötti Győri politikai és közigazgatási vezetőréteg néhány társadalomstatisztikai jellemzőjének áttekintésére vállalkozik. Részletesen bemutatásra kerül, hogy a csoport tagjai milyen társadalmi helyzetű családból indultak, közéleti szerepvállalásukat megelőzően milyen eredeti foglalkozással és szakképzettséggel rendelkeztek, valamint milyen nemzedéken belüli és nemzedékek közötti mobilitási esélyeik és lehetőségeik voltak az érintett korszakban. Az elsősorban levéltári forrásokra épülő vizsgálat megállapította, hogy a helyi vezetőréteg meghatározó része (41,8%-a ) munkás családból származott, míg a legkevésbé számos csoportot (7,1-7,1%) az alkalmazotti és az értelmiségi családból érkezők alkották. A helyi vezetőréteg döntő hányada (59,3%-a) munkás hivatással bírt, míg a parasztok (5,3%) és a kisiparosok/kiskereskedők (3,6%) visszaszorulása különösen jelentősnek tekinthető a származásnál megfigyelt adatokhoz képest. Az intergenerációs mobilitás a csoport több mint felét (51,5%) érintette, míg a legfőbb mobilitási iránynak egyértelműen a munkássá válás tűnt.
Az 1 %-os felajánlások Magyarország öt legnagyobb vidéki városában
Authors: Tóth Péter
Published: August 2018

A tanulmány öt nagy magyar megyei jogú város, név szerint Debrecen, Győr, Miskolc, Szeged és Pécs nonprofit szervezeteinek helyzetét elemzi a személyi jövedelemadóból történő egyszázalékos átutalásokból megszerzett kedvezmények megoszlása kapcsán. Az elemzéshez az APEH 2007-es és 2008-as egyszázalékos listáit és a személyi jövedelemadóval kapcsolatos települési adatokat használtuk fel. Választ keresünk arra, hogy az egyes települések rendszerváltás idején mutatott nonprofittal kapcsolatos képe igaz-e napjainkban is, illetve bemutatjuk az egyszázalékos kampányt helyi szinten nagyobb eséllyel sikeresen teljesítő szervezetek típusait is.
Elzárt múlt-határtalan jövő? – Esztergom vonzáskörzete a huszadik században és az ezredfordulón
Authors: Jaschitz Mátyás
Published: August 2018

A tanulmány Esztergom vonzáskörzetének változását vizsgálja a 20. században, illetve a 21. század elején. Vizsgálat alá kerülnek a határmódosítások térszerkezetre gyakorolt hatásai, Esztergom és a szomszédos térségközpontok gravitációs erőviszonyai. A munka részletes helyzetelemzést ad az ezredfordulót követő állapotról, a szlovák–magyar határ mindkét oldalát figyelembe véve. A kutatás legfőbb módszereként gravitációs-modelleket vonultat fel.
A helyi akciócsoportok szerepe a versenyképes és fenntartható vidékfejlesztés megvalósításában
Authors: Kis Krisztián , Szekeresné Köteles Rita
Published: August 2018

A LEADER-megközelítés vidékfejlesztési politika megvalósításában játszott növekvő szerepének köszönhetően a Helyi Akciócsoportok (HACS-ok) a vidékfejlesztés intézményrendszerének fontos szereplőivé váltak. A helyi fejlődést segítő, előmozdító tevékenységük révén térszervező erőt jelentenek a vidéki térségekben. Működésük hathatósan hozzájárul az európai vidékfejlesztési politika helyi szintű megvalósításához, térségük versenyképes és fenntartható fejlődéséhez. E szerepnek való megfelelés áldozatos és aktív munkát követel az Akciócsoportoktól a programozás és a megvalósítás folyamatában egyaránt. A tanulmányban foglalkozunk az életminőség, a versenyképesség és a fenntarthatóság kérdéseivel, bemutatjuk a HACS-ok megalakulásának folyamatát, értékeljük a Helyi Vidékfejlesztési Stratégia megvalósításának eddigi eredményeit a Hódmezővásárhelyi kistérségben, valamint vizsgáljuk a HACS-ok, mint belső fejlesztési tényezők szerepét és feladatait a versenyképességi és fenntarthatósági célokat kitűző vidékfejlesztési politika helyi szintű megvalósitásának folyamatában. A tanulmány elkészítése során támaszkodtunk a Magyarországon megalakult helyi akciócsoportok körében 2010 márciusában végzett, csaknem teljes körű, az akciócsoportok 94%-ára kiterjedő kérdőíves felmérésünk részeredményeire. Esettanulmányként a Hódmezővásárhelyi kistérségben működő LEADER HACS példáján bemutatjuk, hogy a Helyi Vidékfejlesztési Stratégiák megvalósításában az Akciócsoportok szerepe nem szűkülhet be csupán az általuk koordinált fejlesztési források elosztására. A stratégia hatékony végrehajtásához ugyanis szükség van a helyi szereplők cselekvőkészségének és együttműködésének fokozására, amely többféle feladat ellátását teszi szükségessé.
Az etnicitás dilemmája a Székelyföld turizmusfejlesztésében
Authors: Horváth Alpár
Published: August 2018

A Székelyföld Románia és a Kárpát-medence olyan történeti-kulturális régiója, amelynek a sajátosságát a magyar kisebbség tömbszerű elhelyezkedése adja meg. Ha a kisebbségi létben élők etnicitása erőforrásként mozgósítható, akkor a turizmusfejlesztés a kisebbségi léthelyzet javítását, az asszimilációs folyamatok lassítását is előmozdíthatja. A Magyarország és Románia közötti magyar–magyar kapcsolatok egyik jellemzője az etnikai turizmus, ami a székelyföldi vendéglátók számára szerencsés turizmuspiaci konjunktúrát kínált. A székelyföldi turizmusfejlesztés társadalmi-kulturális és politikai környezetének részét képezi az etnikai regionalizmus és az autonómia mozgalmak is. A romániai magyar kisebbség és a román nemzet közötti kapcsolatokat a turizmus akkor mozdíthatja elő, ha az etnicitás korlátozó szerepének leküzdésére sikerül stratégiai megoldásokat találni.
Várostérségek lehatárolása a közúti forgalom nagysága alapján a magyar határok mentén
Authors: Szalkai Gábor
Published: August 2018

A vonzáskörzet lehatárolások esetében gyakran jelentkezik problémaként az aktuális adatok hiánya. E hiány feloldását kínálja egy eddig ilyen célra nem használt indikátor, a közúti forgalom nagyságának alkalmazása. Az évente végrehajtott forgalomszámlálásokból származó eredmények alapján – bizonyos keretek között – megbecsülhető a központi településekre ingázó gépjármővek száma, s ezzel a vonzáskörzet határa is. Elemzésünkben a személygépkocsi forgalom alapján nyolc megyeszékhely vonzáskörzetének meghatározását végeztük el. Megállapítható volt, hogy a városoktól 5–15 km távolságban található az első jelentısebb forgalmi töréspont, amelyet átlagosan 34 km távolságban követ az (elsődleges) vonzáskörzet-határ. Ennél jelentősen nagyobb vonzáskörzettel csak Miskolc (40 km) és Budapest (47 km) rendelkezik. A vonzáskörzet nagysága – a fővárostól eltekintve – nem áll szoros összefüggésben a népességszámmal, függ azonban a településhálózat szerkezeti jellemzőitől.
A román-magyar határ menti együttműködések megítélése a román oldali településvezetők szemszögéből
Authors: Nagy Egon
Published: August 2018

A jelen kutatás során alkalmazott kérdőív az együttműködés jelenlegi állapotára és kilátásaira, a határ térbeli közelségének érzékelésére, valamint a saját község fejlődési lehetőségeinek értékelésére tér ki. A kérdőívet a romániai Szatmár (Satu Mare) és Bihar (Bihor) megyék településeinek polgármesterei vagy alpolgármesterei töltötték ki. A tanulmány ennek a kérdőívnek a kiértékelésén keresztül mutatja be a romániai települési vezetők viszonyulását a magyar–román határon átnyúló együttműködésekhez.
A kreatív gazdaság földrajzi jellemzői Magyarországon
Authors: Kovács Zoltán , Egedy Tamás , Szabó Balázs
Published: August 2018

A 21. században felértékelődött a kreativitás, a tudás és az innováció szerepe a gazdasági fejlődésben. A városok nemzetközi és hazai versenyében egyre nagyobb szerepe van annak, hogy milyen társadalmi és gazdasági környezetet képesek kínálni a kreatív gazdaság letelepedéséhez. A rendszerváltozás óta bekövetkezett gazdasági átalakulás során egyre nyilvánvalóbbá vált, hogy Magyarország az európai gazdasági versenyben elsősorban a tudásalapú gazdasági ágazatokban veheti fel a versenyt vetélytársaival. Ennek megfelelően 2000 után a kreatív és tudásintenzív gazdasági ágazatok fejlesztése egyre jobban a nemzeti, regionális és helyi gazdasági stratégiák középpontjába került. Tanulmányunkban áttekintő képet adunk a kreatív gazdaság magyarországi helyzetéről, a kreatív és tudásintenzív ágazatok területi különbségeiről, különös tekintettel a hazai városhálózatra. Az aktuális területi fejlődési folyamatok bemutatása mellett kiemelten foglalkozunk a koncentráció–dekoncentráció, a felzárkózás–leszakadás kérdésével és a városfejlesztési politikák hatásaival.
A Williamson-hipotézis. Egy koncepció tartalma, kritikája és utóélete
Authors: Gyuris Ferenc
Published: August 2018

Williamson hipotézise, amelynek középpontjában az országok gazdasági fejlettségének és regionális egyenlőtlenségeinek kapcsolata áll, kétségkívül a területi kutatások egyik legnagyobb hatású elméleti konstrukciója. A tanulmány az eredeti koncepció ismertetése és kritikai értékelése mellett bemutatja azokat a főbb kiegészítéseket, melyeket az utókor Williamson megállapításaihoz fűzött, továbbá áttekinti a hipotézis szakmai megítélésének utólagos alakulását és az ezt befolyásoló tudománypolitikai szempontokat.
Nemzetiségi térképek mint a hatalmi beszédmód formái (II. rész)
Authors: Keményfi Róbert
Published: August 2018

A magyar kartográfiatörténet-írás nagy hagyományokkal és rendkívül gazdag eredményekkel rendelkezik. Azonban a társadalomtudományokban végbement „térbeli fordulat” eredményeként a kartográfia tudománya is felismerte: ahhoz, hogy árnyalt képe legyen – jelen esetben – a nemzeti térképírási módokról, mindenképpen figyelembe kell vennie azt a társadalmi és kulturális hálót, amelyben az adott térképek születtek. A múlt század utolsó évtizedeiben lezajlott úgynevezett memory-boom az emlékezeti hely fogalmába beemelte a nem konkrét fizikai helyekhez köthető nemzeti emlékezeti narratívákat is. A „hely” az új megközelítésben inkább széles értelemben vett mentális közeget jelent, mintsem objektív teret. Olyan relatív kulturális színterekről van ebben a felfogásban szó, amelyek a nemzeti identitást fenntartó kollektív emlékezetet folyamatosan szervezik, áramlásban tartják és újra meg újra (akár újabb és újabb tartalommal) aktualizálják. Nemzeti ünnepek, archívumok, könyvtárak, szimbolikus aktusok, épületek, dalok, rítusok, akár etnikai térképek jelenítik meg a nemzet szellemét. A nemzeti emléktárak mélyén olyan dokumentumok találhatók, amelyek a politikai és az etnikai térképészet kapcsolatát kézzelfoghatóvá teszik, sőt a gyakorlati politika direkt befolyását a társadalomtudományok szabályainak megfelelően szigorúan bizonyítani is képesek. A tanulmány egy olyan nyelvhatárakció fennmaradt igen részletes dokumentációját értelmezi, amellyel a feledés homályából előhívhatók azok a közvetlen politikai szándékok, amelyek a térképtörténet-írásban csupán egy-egy mondattal jelzett – és ezért csendesen meghúzódó – tulajdonképpen közigazgatási térkép elkészítése mögött ismerhetők fel. Még érdekesebbé teszi ennek a forrásnak a feldolgozását az a tény, hogy a ránk maradt dokumentumok tulajdonképpen egy történeti mítoszt is megkérdőjeleznek. Nevezetesen azt, hogy a politika természetesen szólt bele a nemzetiségi kartográfiába az első világháború utáni évektől kezdődően (amely befolyás az ismert események miatt [Trianon – 1920] hallgatólagosan el is fogadható – mondja kollektív emlékezetünk). Azonban a bemutatandó, egyértelműen politikai hátterű nyelvhatárakció majd két évtizeddel a trianoni döntés előtt zajlott le.
Heterarchia és fejlődési pályaváltás. Új elméleti megközelítés a kistérségkutatásban
Authors: Keller Judit
Published: August 2018

A fejlődés fogalmát hosszú ideig a gazdasági növekedéssel azonosították, és egy többnyire kemény statisztikai mutatóval, mérhető változóval fejezték ki. Ez az egydimenziós megközelítés a fejlődést egy normatív fejlettségi állapot felé haladásként értelmezte. Az elmúlt két évtized nemzetközi gazdaságszociológiai kutatásai azonban arra hívták fel a figyelmet, hogy a fejlődés alapvetően a helyi intézmények minőségi átalakulását jelenti, és több dimenzióban – például a közjavakhoz való méltányos hozzáférés, az életminőség, a demokratikus részvételi lehetőségek dimenziójában – vizsgálandó. Az intézményi változás iránya meghatározó e célok megvalósításában; csakis demokratikus részvételt biztosító és többé-kevésbé hatalommegosztó együttműködésen alapuló intézményi átalakulás garantálhatja a fejlődési folyamatot. A jelen tanulmányban bemutatott elméleti megközelítés új értelmezési keretet vázol fel, amely segítheti a folyamatban lévő közigazgatási reform finomítását egy olyan állam alatti kormányzás intézményi keretének kialakításában, amely hatékonyan köti a kistérségi szintet állami hierarchiákhoz, de ugyanakkor segíti fejlesztési autonómiájuk fenntartását.
Gyula – város a határon. A központi funkciók határon átnyúló hatása
Authors: Nagy Gábor
Published: August 2018

A Nemzeti Innovációs Hivatal által támogatott kutatás keretében 2009-től kezdődően az MTA RKK Békéscsabai Osztálya és a Településkutató Osztály (Budapest) munkatársai komplex vizsgálatot indítottak a határon átnyúló várostérségek témakörében.A kutatás főbb csomópontjai a következők voltak:a városrégió megjelenése az európai és hazai területi kutatásokban és politikákban; a városrégiók lehatárolásának módszertani kérdései, figyelembe véve, hogy az eredményeket a felsőoktatásban is szeretnénk alkalmazni; terepi felmérésekkel feltárni a magyar határon átnyúló várostérségek kialakulásának, fejlődésének mozgatórugóit, szakaszait, a határok átalakulásának fázisait. A tanulmányban szereplő Gyulán – az említett terepmunka mellett – elemeztük a város fejlesztési dokumentumait, értékeltük a határ menti együttműködési forrásért benyújtott pályázatokat, áttekintettük a megvalósult fejlesztésekhez kapcsolódó korábbi kérdőívezések eredményeit és a helyi sajtót, továbbá strukturált interjúkat készítettünk a kulcsszereplőkkel. (Helyben 45, kontrollként pedig a romániai oldalon – zömmel Nagyváradon és Aradon – 25 interjút vettünk fel.)A kutatás során tapasztalt térfolyamatok erős egyoldalúságot mutattak Gyula város, illetve a román oldalon elterülő községek viszonylatában. A magyar oldalról történő átmozgás döntően nem a határ közvetlen közelében fekvő kistelepülésekre irányul (kivéve talán Nagyszalontát), hanem erősebben a határhoz közeli partiumi nagyvárosokba – elsődlegesen Nagyváradra és Aradra –, illetve Erdély belső, magyarlakta területei felé. Ezzel szemben, a román határtérségből érkező mozgások egyik meghatározó céltelepülésévé Gyula (és részben Békéscsaba) vált az elmúlt két évtized során. Ennek oka a város megerősödő szolgáltatószerepkörében rejlik (pozitív tényezők), illetve a határ román oldalán a meghatározó térszervező centrumok hiányának, nagy távolságának, nehézkes elérhetőségének tudható be (negatív tényezők).A gazdasági fejlődés a rendszerváltást követően Romániában – még erőteljesebben, mint Magyarországon – a nagyvárosokra és közvetlen környezetükre koncentrálódott, miközben a rurális terekben stagnálás volt megfigyelhető, vagy a korábbi struktúrák leépülése zajlott. E kontextusban, a lokális szintre koncentrálva, Gyula relatív előnye még nőtt is a határ túloldalával összevetve (amit a 2008-ban kirobbant gazdasági válság tartósított). A kulcsszereplőknek a tanulmányban összesített reakciói jelzik, hogy a város képes a határ menti fekvésből, létből előnyt kovácsolni, és azt saját hosszú távú stratégiái elemévé tenni.Gyula és a határ túloldalán fekvő hajdani vonzásterület együttműködésének sajátos eleme, hogy a nemzetiségi arányok alakulása kevéssé zavarja, sokkal gyakoribbak a magyar–román közös akciók, mint a magyar–magyar vagy a román–román kapcsolatok. Éppen erre alapozva kockáztathatjuk meg a feltételezést, hogy a város határon átnyúló szerepkörei hosszabb távon is fennmaradnak sőt erősödhetnek, nem függetlenül a nemzeti szintű és a lokális politikai folyamatok alakulásától.
A határ menti együttműködés lehetőségei, korlátai és eredményei az El Paso – Ciudad Juárez régióban
Authors: Llera Francisco , Gyuris Ferenc , Lopez-Norez Angeles
Published: August 2018

A tanulmány El Paso és Ciudad Juárez ikervárosának példáján mutatja be az USA–mexikói határon átívelő együttműködési kezdeményezések alapvető jellemzőit. A határtérség általános földrajzi kontextusa, valamint az egyes projektek fő jellemzői mellett bemutatjuk a kooperációt elősegítő, illetve azt hátráltató társadalmi, politikai és gazdasági tényezőket. Feltárjuk, miként akadályozza az intenzív helyi szintű kooperációt a helyi elitek gazdasági és politikai motivációinak különbözősége, valamint a két város gazdasági egyenlőtlenségeinek fennmaradásában való érdekeltsége egy olyan közegben, ahol egyébként a határ két oldalán lakó népesség kulturális homogenitása, közös identitása alapvetően adott. Elemezzük továbbá a határzónát érintő szövetségi szintű kezdeményezéseket, különös tekintettel ezek relatív sikerességére a gazdasági együttműködés területén. Ugyanakkor azonosítjuk a kooperáció kiteljesedését ezen a szinten is nehezítő tényezőket, amelyek a kétségtelen eredmények ellenére komolyan akadályozzák a kapcsolatok további elmélyülését.