bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Tiriamojo metodo vaidmuo optimizuojant mokymo procesą
Authors: Dautaras Jonas
Published: April 2019

Straipsnyje pristatomi tyrimo, kuriuo buvo siekiama nustatyti kraštotyros tiriamojo pobūdžio darbų įtaką mokinių žinioms ir savarankiškumui. Tyrime dalyvavo 1267 mokiniai. Taip pat buvo atliekamas mokomasis eksperimentas, kuriame dalyvavo 421 mokinys. Pagal eksperimento programą mokiniai pirmiausiai buvo sudominti krašto tyrimo veikla, supažindinti su kraštotyros šaltiniais, nepamokinės kraštotyros veiklos kryptimis ir formomis, tyrimo metodais, tiriamojo darbo komponentais ir t.t. Po du metus trukusio mokomojo eksperimento išryškėjo, kad tiriamieji darbai padėjo pasiekti geresnių mokymosi rezultatų ne tik iš istorijos ir geografijos, bet ir iš kitų dalykų. Mokiniai per trumpesnį laiką pradėjo paruošti namų darbus, atlikti mokyklines užduotis, nes tiriamasis metodas padeda įgyti žinių iš įvairių informacijos šaltinių, moko įvairių žinių išmokimo būdų, formuoja tiriamuosius mokėjimus, skatina kūrybiškumą ir loginį mąstymą, darbštumą, kelia mokymosi motyvaciją
Mokyklos reforma ir mokytojo profesija
Authors: Purvaneckienė Giedrė
Published: April 2019

1992 metų vasarą-rudenį Vilniaus universiteto Sociologijos laboratorija atliko Lietuvos mokytojų bei studentų – būsimų mokytojų – apklausą. Apklausti 623•mokytojai iš Vilniaus miesto, Akmenės, Kelmės, Kupiškio, Marijampolės, Molėtų rajonų bei vasaros kursų APPLE klausytojai. Taip pat apklausti 355 Vilniaus universiteto, Vilniaus pedagoginio universiteto ir Šiaulių pedagoginio instituto paskutinių kursų studentus. Straipsnyje nagrinėjami mokytojų bei būsimų pedagogų nuomonė apie mokyklos reformos eigą bei mokytojo profesiją. Apibendrinant galima pasakyti, kad Lietuvos mokytojų ir būsimų mokytojų vertybinis požiūris į darbą nedaug skiriasi nuo visų Lietuvos gyventojų požiūrio. Tačiau dauguma mokytojų bei būsimų pedagogų mano savo profesinį pasirengimą esant nepakankamą. Taigi, norint sėkmingai tęsti mokyklos reformą, pirmiausia reikia atkreipti dėmesį į profesinį mokytojų parengimą.
Darbinio mokymo koncepcijos lietuvių pedagogų darbuose
Authors: Širiakovienė Asta
Published: April 2019

Žvelgiant per pedagogikos istorijos prizmę straipsnyje pristatomos pagrindinės darbinio mokymo koncepcijas ir kryptys, iškeltos J. A. Komenskio, J. J. Rousseau, J. H. Pestalozzio, G. Kerschensteinerio, J. Dewey, K. Marxo, V. A. Lay ir kt. Dauguma šių krypčių turėjo vienokios ar kitokios įtakos darbinio mokymo minties raidai ir Lietuvoje. Lietuvos pedagogai, aptardami tiek bendras, tiek konkrečias (pvz., rankų darbų pradinėse klasėse, darbų mokyklos mokymų – bandymų sklype ir pan.) darbinio mokymo problemas, gana dažnai rėmėsi minėtų Vakarų autorių darbais. Prie darbinio mokymo idėjų plėtotės ir sklaidos Lietuvoje ypač prisidėjo A. Busilas, V. Ruzgas, J. Laužikas, A. Pigaga, A. Paurienė, A. Grabauskienė ir kt.
Mokykla ir jos problemos mokinių akimis
Authors: Lamanauskas Vincentas
Published: April 2019

Straipsnyje pristatomi sociologinio tyrimo, atlikto Lietuvos mokyklose 1990-1992 metais, rezultatai. Teorinė išeities pozicija ta, kad, ugdydami vaiką, bandydami jį keisti, turėtume itin gilintis į jo individualybę, žinoti jį jaudinančias problemas. Mokiniams buvo pateiktos anketos. Į klausimus jie atsakinėjo savarankiškai, laisvai. Kai kurie klausimai buvo plačiau komentuojami. Tiriant dalyvavo 972 VIII-XII klasių (512 kaimo ir 460 miesto mokyklų) mokiniai. Analizuojant mokinių atsakymus, pokalbius su mokytojais, išryškėjo šios svarbiausios problemos: netinkami mokinių ir mokytojų tarpusavio santykiai; netinkama mokyklos struktūra bei mokymo proceso organizavimas; keistinas ugdymo turinys; silpna mokyklų materialinė bazė (pasenę baldai, techninės mokymo priemonės, o turimos retai naudojamos, mokytojai pasitenkina žodiniais mokymo metodais; abejingas visuomenės požiūris į mokyklą, jos reformą, mokytoją; mokslo prestižo nuosmukis.
Kūno kultūros pedagogo rengimas: kultūrologinis aspektas
Authors: Garalis Algirdas
Published: April 2019

Straipnyje akcentuojama kūno kultūros svarba asmenybės raidai bendrame kultūriniame kontekste. Daug dėmesio skiriama istoriniam kūno kultūros aspektui, senovės graikų patirčiai bei tarpukario laikotarpiui Lietuvoje. Straipsnyje taip pat pabrėžiama kūno kultūros svarba asmenybės raidai ir kultūros evoliucijai. Išreiškiamas susirūpinimas dėl dabartinės kūno kultūros specialistų rengimo situacijos. Ypač būtina kelti kūno kultūros pedagogų profesinę kvalifikaciją ir visos kultūros tobulinimas. Labai svarbu, kad kūno kultūros specialistai neapsiribotų siauru, tik tiesioginių žmogaus prigimtinių jėgų suvaldymu ir tobulinimu. Reikia manyti, kad asmenybė, turinti nemažą psichofizinį, dorovinį, intelektualinį potencialą ir reikiamą motyvaciją, pati save savarankiškai racionaliai tobulindama, nat11raliai, be didelių pastangų, įsitrauks į socialinį gyvenimą ne tik kaip vartotoja, bet ir kartu kurdama save, kurs ir kultūrines-materialines vertybes, turtins ir stiprins valstybę.
Stropumas – mokymosi veiksnys
Authors: Gumuliauskienė Aušrinė
Published: April 2019

Šis straipsnis ir skirtas vienai mokymosi problemų - stropumui bei jo motyvacijai aptarti. Manome, kad stropumas yra motyvacinis darinys, kuris aktualioje situacijoje reiškiasi elgesio bei veiklos aktyvumu, įveikiant užduotis ir siekiant kuo geresnio rezultato. Mokymosi stropumas, kaip asmenybės savybė, ypač išryškėja ir ugdosi veikiamas šeimos ir mokyklos reikalavimų. Jei mokinys savo socialinį statusą laiko svarbiu dalyku, emocinis-intelektualinis jo išgyvenimas lemia stropumą, kuris reiškiasi iš įvairių motyvų kylančia paskata mokomąją veiklą atlikti tam tikru lygiu. Mokymosi stropumo motyvacija negali būti įvardijama kaip paprastas skatulys. Turima galvoje ne tik psichofizinė vaiko įtampa, bet ir doroviniai poreikiai, nuostatos, idealai. Todėl stropumas, kaip ir bet kuri kita asmenybės savybė, patvaresnė tampa, kai pasiekiama pačių aukščiausių motyvacijos formų, t. y. įeina į subjekto vertybių sistemą. Stropumo, kaip asmenybės savybės, turinį nulemia jį skatinančių motyvų pobūdis. Mokymosi stropumo motyvų hierarchijoje svarbiausią vietą ne visada užima tiesiogiai su mokymusi susiję motyvai. Kryptingas pedagoginis vadovavimas mokymosi stropumui, motyvacijos formavimuisi padeda išvengti mokymosi stropumo ir pažangumo mažėjimo. Reikalinga negatyvių priežasčių diagnostikos, eliminavimo ir teigiamos motyvacijos ugdymo metodika, t. y. būtina mokymosi stropumo negatyvios motyvacijos koregavimo ir pozityvios motyvacijos įtvirtinimo metodika.
Mokytojų požiūris į kai kuriuos švietimo kaitos valdymo Lietuvoje aspektus
Authors: Želvys Rimantas
Published: April 2019

Siekiant sužinoti Lietuvos mokytojų požiūrį i kai kuriuos švietimo kaitos valdymo aspektus, buvo atlikta nuomonių apklausa. Klausimyną užpildė 117 (t. y. beveik ketvirtadalis) Molėtų rajono mokytojų, dalyvavusių pedagogų atestacijoje. Klausimai buvo susiję su šalies švietimo politikos, vykdomos reformos vertinimu, taip pat Švietimo ir mokslo ministerijos, vietos švietimo skyriaus ir mokyklų vadovų funkcijų pasiskirstymu. Klausta mokytojų nuomonės apie pedagogų rengimą, atestavimą ir kvalifikacijos tobulinimą. Rezultatai rodo, kad daugumos apklaustų mokytojų požiūris i švietimo reformą ir tam tikrų švietimo grandžių funkcijų pasiskirstymą yra neutralus. Pedagogų rengimo, kvalifikacijos tobulinimo ir atestavimo sistema apklaustieji patenkinti iš dalies. Ryškiai neigiamai vertinti Seimo ir Vyriausybės žingsniai sprendžiant švietimo problemas. Apklaustieji pageidautų, kad Lietuvos švietime aktyviau dalyvautų visuomenė bei nevyriausybinės organizacijos.
Pedagoginio pašaukimo kriterijus parenkant būsimuosius mokytojus
Authors: Kavaliauskienė Vanda
Published: April 2019

Šio straipsnio tikslas – atskleisti priežastis, leidžiančias pedagoginį pašaukimą laikyti būsimųjų mokytojų atrankos kriterijumi. Tai bus atliekama remiantis „pašaukimo”, „pedagoginio pašaukimo” sampratos analize, mokslininkų, pedagogų požiūrių į šį asmenybės bruožą, taip pat tam tikrų šios srities tyrimų rezultatais. Pedagoginis pašaukimas – tai motyvacinių, potencialinių ir charakteriologinių asmenybės bruožų derinys, įgalinantis rinktis ugdymo darbą, jausti pasitenkinimą savo darbo rezultatais ir gyvenimo prasme. Visada buvo ir yra pageidaujama, kad mokytojas dirbtų iš pašaukimo. Toks mokytojas turi daug pedagoginių „gėrybių", galinčių suteikti patrauklumo ir kompetencijos. Pedagogui iš pašaukimo būdingas vidinis noras, siekimas „nešti savo talento naštelę".
Pedagogo meistriškumo lygiai mokant profesijos
Authors: Šernas Vytautas
Published: April 2019

Profesijos mokytojo pedagoginis meistriškumas – tai kompleksas savybių, padedančių jam: a) efektyviai pateikti aktualių profesijos žinių, formuoti profesinius mokėjimus ir įgūdžius; b) padėti mokiniams lavinti įgimtus gabumus, ypač kai jie svarbūs profesijai; c) formuoti palankias nuostatas į profesiją; d) ugdyti profesijai ir gyvenimui reikalingas asmenines savybes, charakterio bruožus (darbštumą, pareigingumą, sąžiningumą, atsakomybės jausmą, bendradarbiavimo kultūrą it pan. ). Straipsnyje apibūdinami ir išsamiau aptariami penki profesinio meistriškumo lygiai: nuo labai žemo, kai mokytojas per pamokas tik informuoja, nesidomėdamas ar mokiniai suprato, iki labai aukšto, kai mokytojas jau turi savo pedagoginės veiklos stilių, sistemą ir ugdo ne tik savo srities profesionalus, bet ir asmenybes.
Tolerancija: samprata ir ugdymo galimybės
Authors: Sprindžiūnas Andrius
Published: April 2019

Lietuvoje tolerancijos trūko sovietinės okupacijos metais ir tuos padarinius ypač juntame šiandien. Gyvename nepriklausomybę atgavusioje šalyje, bet susiduriame tiek su tradicinėmis, tiek su naujomis, dar neįprastomis problemomis. Tolerancija yra humanistinė vertybė, glaudžiai susijusi su demokratija, pagarba asmeniui, žmogaus teisėms ir laisvėms. Žymių lietuvių pedagogų ir filosofų tolerancijos sampratos analizė padeda atskleisti pagrindinius šios svarbios vertybės elementus ir jos struktūrą. Akivaizdus tolerancijos ugdymo vidurinėje mokykloje poreikis. Aptariami kai kurie tolerancijos ugdymo faktoriai, tokie kaip šeima, mokyklos gyvenimas, įvarios jaunimo organizacijos.
Vaiko pasaulėvaizdžio turinys ir lemiantys veiksniai
Authors: Zulumskytė Aušrinė
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama pasaulėvaizdžio sąvoka, charakterizuojanti vaiko pasaulėžiūrą, aptariamas jos turinys ir reikšmė, vaiko pasaulėvaizdžio veiksniai. Pateikiama pasaulėvaizdžio veiksnių sąveikos diagrama. Darbas pagrįstas literatūros šaltinių analize ir metaanalize. Straipsnyje mėginama apibrėžti pasaulėvaizdžio sąvoką ir jį lemiančius veiksnius. Medžiaga gali tapti pagrindu svarstant, kokiais keliais, metodais ir priemonėmis būtų galima sėkmingiausiai pildyti bręstančios asmenybės „aruodus"; kaip, pasitelkus šias teorines įžvalgas, reikėtų atlikti integruoto ir dalykinio pasaulio pažinimo sistemų pradžios mokykloje lyginamuosius tyrimus; kaip ieškoti sėkmingesnę vaiko pasaulėvaizdžio plėtrą garantuojančių būdų ir raiškos kriterijų.
Edukologijos Sistema
Authors: Jovaiša Leonas
Published: April 2019

Nors pastaruoju metu pasirodė nuodugnių edukologijos objekto ir sistemos tyrimų, verta dar kartą pažvelgti į tai, ką iš esmės tiria edukologai, ar tyrimo rezultatai gali būti vadinami mokslu, kokia to mokslo sistema. Taigi mums rūpi edukologijos dalykas, jos sistema. Čia bus siekiama rasti atsakymą tiems, kas abejoja edukologijos moksline verte. Bus remiamasi tikrovės tyrimo lyginamosios ir sisteminės analizės metodais.
Vaikų psichologinės problemos
Authors: Palujanskienė Aldona
Published: April 2019

Straipnyje tiriamos vaikų psichologinės problemos. Kalbama apie vaikus, kurių savijautai būdingas nerimas, baimė, agresija, kurių menkas psichologinis atsparumas. Aptariama keletas vaikų agresijos ir baimės teorijų. Freudo manymu agresyvumas kyla iš įgimto į vidų nukreipto mirties instinkto, Lorenzo manymu toks elgesys kyla iš įgimto kovos instinkto, Bandura teigė, jog agresyvum galima vertinti kaip išmokimą, remiantis atlyginimo už asocialų elgesį padariniais. Esama reikšmingų sąsajų tarp psichologinės savijautos, menko psichologinio atsparumo bei pasitraukimo iš mokyklos.
Pozityvus vaiko požiūris į veiklą – humaniškumo ugdymo pamatas
Authors: Bakutytė Rima
Published: April 2019

Svarbiausias šio straipsnio tikslas – atskleisti vaiko požiūrio į veiklą, kaip saviraiškos aspekto, ryšį su II-IV klasių mokinių humaniškumu. Atliktas tyrimas atskleidė glaudų ryšį tarp vaikų požiūrio į veiklą ir jų humaniško elgesio. Nustatyta, kad tie, kurie geriau suvokia veiklos prasmę, ir tie, kurie stropiau atlieka užduotis, yra humaniškesni visais mūsų tirto elgesio su bendraamžiais, mokytojais ir tėvais aspektais. Nustatyta, kad pozityvus vaiko požiūris į veiklą siejasi ne tik su humanišku elgesiu, bet ir su humaniškumo prasmės suvokimu.
Veiklos principo istorinė raida
Authors: Valatkienė Stasė
Published: April 2019

Straipsnyje siekiama apžvelgti ilgą istorinio vystymosi kelią – nuo pirmykštės kultūros ugdymo iki šių dienų. Autorė daugiausiai dėmesio skiria antikinos ir viduramžių ugdymui, klasikinei pedagogikai. Išryškinamos ir naujosios pedagogikos tendencijos. Autorė taip pat atskleidžia veiklos principo Lietuvoje raidą ir “naująjį ugdymą” Lietuvoje.
Suaugusiųjų švietimo vaidmuo Rytų ir Centrinės Europos šalyse
Authors: Beresnevičienė Danguolė
Published: April 2019

Straipsnio tikslas – išanalizuoti suaugusiųjų švietimo vaidmenį Rytų ir Centrinėje Europoje. Tyrimo uždaviniai – apibrėžti suaugusiųjų švietimo sampratą ir diferencijuoti pagrindinius požiūrius į suaugusiųjų švietimą, apibūdinti bendrąją situaciją Rytų ir Centrinėje Europoje, pereinant prie rinkos sąlygų, bei išanalizuoti besikeičiančias šių šalių gyventojų vertybines orientacijas; remiantis analize, pagal tam tikrus parametrus apibūdinti suaugusiųjų švietimo vaidmenį ir galimybes Rytų ir Centrinėje Europoje. Straipsnyje yra analizuojama suaugusiųjų švietimo samprata, išskiriant tris pagrindinius požiūrius. Straipsnyje trumpai apibūdinama bendroji situacija Rytų ir Centrinėje Europoje, pabrėžiant, kad nepaisant lingvistinių, nacionalinių, kultūrinių, ekonominių, geografinių ir kitų skirtumų, visos šios šalys patyrusios ekonominį ir politinį priklausomumą vadinamajam Rytų blokui ir taip kūrusios savo vidinę sistemą beveik pusę amžiaus, dabar pereina prie rinkos sąlygų. Visose šiose šalyse, kaip pastebi dauguma autorių, iki 1989 metų nebuvo konkurencijos gauti darbą, profesinė karjera priklausė ne nuo individualios kompetencijos, bet nuo ideologinių kriterijų. Dabartiniu metu visos šios šalys siekia įstoti į Europos Sąjungą„ ir spartūs pokyčiai, vykstantys šiose šalyse, iškelia naujas vertybes. Vykstant visuomenės kaitai, plečiasi ir suaugusiųjų švietimo vaidmuo bei galimybės šiose Rytų ir Centrinės Europos šalyse. Suaugusiųjų švietimas gali padėti socialinei ir kultūrinei, ekonominei ir politinei mokslinei ir psichologinei visuomenės plėtrai. Tik suaugusiųjų švietimo dėka visuomenės nariai galės plėtoti savo įgūdžius, gebėjimus, žinias, formuotis požiūrius, įveikti funkcinį neraštingumą ir lavinti profesinius įgūdžius, gebėjimus bei didinti savo produktyvumą. Suaugusiųjų švietimas padės palaikyti socialinę tvarką, kultūrų atvirumą, taiką, demokratijos mokymąsi ir kartu padės įveikti pramoninį teršimą, skatins politinę, ekologinę, kultūrinę piliečių savimonę. Nuolat mokydamasis suaugusysis jaus pasitenkinimą, įgis pasitikėjimo savo jėgomis, augs kaip asmenybė ir padės formuotis „besimokančiai visuomenei.“
Šiaurės Lietuvos mokyklų ekologinė būklė
Authors: Volodka Henrikas
Published: April 2019

Straipsnyje remiantis konkrečiais tyrimo duomenimis nagrinėjami Šiaurės Lietuvos pradinių, pagrindinių ir vidurinių mokyklų ekologiniai trūkumai. Iš jų daugiausia dėmesio skiriama mokyklų pastatų, apšvietimo, šildymo, vandens kokybei apibūdinti. Taip pat rašoma apie šių mokyklų geografinę padėtį, mokyklų teritorijų apželdinimą ir kt.
Veiklumas – mokytojo dorybė ir autoriteto raiška
Authors: Tijūnėlienė Ona
Published: April 2019

Straipsnyje iškeliama mokytojo veiklumo svarba. Žvelgiant į veiklumą, kaip į mokytojo dorybės ir autoriteto raišką, atskleidžiami veiklumo fiziologiniai, ontologiniai ir psichologiniai pagrindai. Drauge parodomas veiklaus mokytojo pavyzdžio vaidmuo ugdant jaunąją kartą ir siekiant visuomenės gerovės.
Europos aukštojo mokslo erdvės idėja: Bolonijos deklaracija – lūkesčiai ir sprendimai
Authors: Pociūtė Birutė
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiami pagrindiniai Bolonijos deklaracijos teiginiai apie ypatingą universitetų vaidmenį plėtojant Europos kultūrą ir kuriant Europos aukštojo mokslo erdvę. Aptariami numatomi sprendimai nacionaliniu ir instituciniu lygiu bei sunkumai realizuoti Deklaraciją.
Būsimųjų sporto pedagogų socialinės atsakomybės ypatumai socialinio rengimo požiūriu
Authors: Malinauskas Romualdas
Published: April 2019

straipsnyje analizuojami būsimųjų sporto pedagogų socialinės atsakomybės ypatumai prieš socialinį rengimą ir po jo. Buvo tirti šie studentų socialinės atsakomybės komponentai: karjeros kontrolė, tarpasmeninių santykių kontrolė, veiklos sėkmės kontrolė. Remiantis reprezentatyvios Lietuvos kūno kultūros akademijos studentų imties tyrimo duomenimis, nustatyta, kad po socialinio rengimo būsimieji sporto pedagogai skyrėsi pagal du socialinės atsakomybės požymius - karjeros kontrolę ir tarpasmeninių santykių kontrolę.
Paauglių tarpusavio santykių sociopedagoginė dinamika
Authors: Barkauskaitė Marija
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjamos paauglių problemos siekiant atskleisti bendrojo lavinimo mokyklų IV-VIII klasių mokinių santykių fenomeną: statuso klasėje, būrimosi į grupes, veiklos, saugumo jausmo šeimoje ir klasėje, vertybinių nuostatų, interesų kaitos dinamiką bei jos santykį su socialinės aplinkos ir švietimo sistemos pokyčiais, sudaryti moksliškai pagrįstą paauglio ugdymui reikšmingų sociopedagoginių veiksnių skalę. Įgyvendinant užsibrėžtą tikslą nagrinėjama sociopedagoginės sąveikos įtaka paauglio vystymuisi ir asmenybės ugdymui(si), išryškinama kaitos tendencijų sąsaja su ugdymo proceso ir visuomenės kaita, moksliškai pagrįstos pedagoginio proceso ir paauglių interesų poreikių neatitikimo priežastys, padariniai ir kt.
Šiuolaikinio ugdymo ir saviugdos autonomijos problema
Authors: Bulajeva Tatjana
Published: April 2019

Spartėjantys demokratizacijos procesai keičia žmonių tarpusavio santykius, kurie švietimo sistemoje, lygiai kaip ir kitose socialinėse sistemose, yra dažnai apibūdinami kaip savitarpio priklausomumo, subordinacijos ar pavaldumo santykiai ir orientuoja žmogų siekti autonomijos. Kyla būtinybė visapusiškai išanalizuoti autonomijos problemą, išsiaiškinti autonomijos sąvoką bei sociologinius ir edukacinius autonomijos aspektus.
Profesinis orientavimas Lietuvoje
Authors: Beresnevičienė Danguolė
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjama profesinio orientavimo raida nepriklausomoje Lietuvoje. Įvertinami profesinio orientavimo laimėjimai, pasiekti Lietuvos Respublikoje 1919-1938 metais. Daug vietos skiriama profesinio orientavimo tyrimo ištakoms Lietuvoje aptarti ir atliktų tyrimų reikšmingumui įvertinti.
Nauji edukologijos mokslo daktarai
Authors: Aramavičiūtė Vanda
Published: April 2019

XXI amžiaus išvakarėse (2000-ųjų gruodžio, 2001 m. sausio ir vasario mėn.) Vilniaus universiteto Edukologijos katedroje buvo sėkmingai apgintos keturios daktaro disertacijos. Šiose disertacijose nagrinėtos aktualios ugdymo ir švietimo problemos, todėl glaustai norėtume pristatyti pedagoginei visuomenei šiuos autorius ir jų atliktų tyrimų teorinį ir mokslinį reikšmingumą.
Švietimo vadybos magistrantūros studijų raida
Authors: Želvys Rimantas
Published: April 2019

Straipsnyje pateikiamos autoriaus siūlomos švietimo vadybos, švietimo politikos ir švietimo administravimo traktuotės. Aptariama, kas turėtų būti švietimo vadybos magistrantūros studijų objektas. Atskleidžiamos kai kurios švietimo vadybos magistrantūros raidos Lietuvoje ir užsienyje tendencijos.
Implicitinė etikos mokytojų sąžinės samprata
Authors: Vaicekauskienė Vaiva
Published: April 2019

Straipsnyje aptariamas implicitinės sampratos pažinimo aktualumas. Remiantis etikos mokytojų autobiografiniais sąžinės raidos naratyvais, keturiais aspektais analizuojama implicitinė sąžinės samprata: sąžinės kaip moralinės savimonės konteksto; sąžinės raidos sampratos; moralinio turinio ir emocinės konotacijos.
Romų vaikystė Rytų Europoje
Authors: Kozma Tamas , Pusztai Gabriella , Tarkos Katalin
Published: April 2019

Šiame straipsnyje keliama romų vaikų ugdymo problema aktuali ne vien Vengrijai, bet ir visai Rytų bei Vidurio Europai. Iškeldami šių vaikų ugdymo problematiką, autoriai pateikia plačią romų vaikų, gyvenančių „Partium” regione, esančiame Rumunijos, Vengrijos ir Ukrainos sandūroje, sociokultūrinių bei pedagoginių sąlygų (istorijos, kalbos, kultūros, skurdo, nedarbo ir kt.) apžvalgą. Autoriai daro išvadą, kad romų visuomenė yra gana diferencijuota, bet jos įvairių sluoksnių išsilavinimas yra žemas. Mat ir pasiturinčiose romų grupėse švietimas nelaikomas prioritetu. Tad ir formuojant švietimo ir apskritai visą socialinę politiką būtina į tai atsižvelgti. Šitai turėdami galvoje, autoriai nuosekliai ir išsamiai analizuoja romų vaikų padėtį įvairiose ugdymo įstaigose (ikimokyklinio ugdymo, pradinėse ir vidurinėse, profesinėse ir aukštosiose mokyklose). Kitaip tariant, plačiai nušviečia tiek romų gyvenimo istorinį, socialinį, kultūrinį kontekstą, tiek konkrečias švietimo problemas.
Ikimokyklinio amžiaus vaikų kūrybiškumo ugdymas tautodaile
Authors: Stankevičienė Kristina
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiamas ketverių-šešerių metų vaikų kūrybiškumo ugdymo tautodaile poveikis tautodailinės patirties kaitai, turtinti jų pasaulėjautą prieinamomis kultūros vertybėmis, rastis tautinio savitumo pajautos pradmenims, brandinti vaikus mokyklai. Remiamasi 1996-2000 m. atliktais teoriniais ir empiriniais ikimokyklinio amžiaus vaikų kūrybiškumo ugdymo tautodaile tyrimais.
Kūrinio suvokimo svarba muzikos mokytojo darbe
Authors: Aukštkalnytė Dėja , Gerulis Saulius
Published: April 2019

Straipsnyje, interpretuojant kai kurias meno filosofijos teorijas, pateikiama muzikos kūrinio suvokimo problematika, siekiama pagrįsti jos gilaus pažinimo aktualumą muzikos mokytojo veikloje. Taip pat straipsnyje svarstomi muzikos mokytojų gebėjimai perteikti kūrinių suvokimą moksleiviams.
Akademinė edukologija
Authors: Martiškauskienė Elvyda
Published: April 2019

Mokslo darbų leidinio Lietuvai ir pasauliui Lietuvos mokslas 45 knygos „Akademinė edukologija. I dalis” recenzija.
Lietuvos aukštojo mokslo reforma: laimėjimai ir problemos
Authors: Želvys Rimantas , Žilinskaitė Rima
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama Lietuvos aukštojo mokslo raida nuo nepriklausomybės atgavimo iki šių dienų. Aukštojo mokslo sistemos pokyčiai analizuojami pagal aštuonis esminius parametrus: teisinė aukštojo mokslo sistemos bazė ir valstybinis reguliavimas; Lietuvos aukštųjų mokyklų tinklas; studijų struktūros reformavimas; aukštojo mokslo finansavimas; tarptautinis bendradarbiavimas; aukštojo mokslo reformos strategija; programos ir projektai, susiję su aukštojo mokslo reforma; aukštojo mokslo kokybės vertinimas. Aukštojo mokslo reformos rezultatai vertinami švietimo sistemos centralizacijos-decentralizacijos plotmėje.
Būsimųjų technologijų mokytojų savarankiškumo raiškos pažintinėje veikloje ypatumai
Authors: Dačiulytė Rūta
Published: April 2019

Straipsnyje atskleidžiamas studentų, būsimųjų technologijų mokytojų, savarankiškumo raiškos pažintinėje veikloje turinys. Remiantis konkrečiais tyrimo duomenimis analizuojami būsimųjų technologijų mokytojų pažintinio savarankiškumo raiškos veikloje ypatumai ir aptariami savarankiškoje pažintinėje veikloje patiriami emociniai išgyvenimai.
Bendrasis ir specifinis nusirašinėjimas mokykloje
Authors: Rost Detlef H. , Sparfelott Jam , Narkevičienė Bronė
Published: April 2019

Straipsnyje pristatomi tyrimo, kuriuo siekta nustatyti bendrojo (apimančio visus mokomuosius dalykus) ir specifinio, su atskirais mokomaisiais dalykais susijusio nusirašinėjimo, ryšius. Aštuntos ir dešimtos gimnazijos klasių moksleivių (N = 524 iš 25 gimnazijų) tyrimo duomenų analizė parodė, kad mokyklinį nusirašinėjimą galima grupuoti: bendrasis (apimantis visus mokomuosius dalykus) ir specifinis, su atskirais mokomaisiais dalykais (Matematika/Fizika vs. Vokiečių k./Istorija) susijęs nusirašinėjimas. Bendrojo nusirašinėjimo sąryšis su pažymiais, akademine autokoncepcija ir interesais turi neigiamą kryptį, specifinis nusirašinėjimas pasižymi konvergentiniu ir divergentiniu validumu. Bendrasis nusirašinėjimas regresinės analizės būdu gali būti sėkmingai nustatytas per keturias subskales (R2=.64).
Mokymo(-si) ir vertinimo aplanko taikymo universitetinėse studijose galimybės
Authors: Burkšaitienė Nijolė
Published: April 2019

Vykstant aukštojo mokslo reformai ES, kyla būtinybė diegti naujus mokymo(-si) ir vertinimo metodus, sukuriančius mokymo(-si) visą gyvenimą sąlygas aukštojo mokslo studijose. Straipsnyje pateikiama remiantis ES politikos dokumentais ir moksline literatūra atlikta aplanko – plačiai pasaulio šalių universitetinėse studijose taikomo netradicinio mokymo(-si) ir vertinimo metodo – analizė: atskleista šio metodo paskirtis, tipai ir funkcijos, išanalizuota jo sudarymo struktūra ir vertinimo kriterijai bei pateiktos jo taikymo galimybių Lietuvos universitetinėse studijose rekomendacijos.
Socialinis palaikymas ir sėkmė mokykloje
Authors: Buzaitytė-Kašalynienė Jolita
Published: April 2019

Šiame straipsnyje remiantis Vilniaus miesto, Telšių ir Varėnos miesto bei rajono vidurinių ir pagrindinių mokyklų aštuntų klasių moksleivių apklausos rezultatais atskleidžiamos socialinio palaikymo sąsajos su mokyklos lankomumu, moksleivių pažangumu ir elgesiu mokykloje. Tėvų, mokytojų teikiamas socialinis palaikymas pristatomas kaip apsauginis veiksnys, kuris tiesiogiai ir netiesiogiai pozityviai veikia moksleivių elgesį ir pasiekimus mokykloje.
Aukštojo mokslo plėtra ir akademinė didaktika
Authors: Želvys Rimantas
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama aukštojo mokslo plėtra ir jos įtaka akademinės didaktikos raidai. Pateikiami argumentai, rodantys, kad Lietuvos aukštojo mokslo sistemoje įvyko reikšmingų struktūrinių ir funkcinių pokyčių, kurie neišvengiamai turėjo įtakos dėstytojų veiklos pobūdžiui, ir akademinei didaktikai. Tačiau, nepaisant įvykusių esminių pokyčių, dėl įvairių straipsnyje nurodomų priežasčių daliai visuomenės susiformavo menkai pasikeitusio aukštojo mokslo įvaizdis. Be subjektyvių tokį įvaizdį nulėmusių veiksnių, egzistuoja ir objektyvūs veiksniai, galintys turėti ilgalaikių negatyvių padarinių tolesnei Lietuvos aukštojo mokslo sistemos raidai.
Aukštojo mokslo internacionalizavimas globalizacijos sąlygomis
Authors: Bulajeva Tatjana
Published: April 2019

Straipsnyje aptariami įvairūs aukštojo mokslo internacionalizavimo, vykstančio globalizacijos sąlygomis, aspektai: analizuojama internacionalizavimo samprata, aptariami politiniai, ekonominiai, akademiniai, socialiniai veiksniai, turintys įtakos aukštųjų mokyklų internacionalizavimo plėtrai. Suvokiant aukštojo mokslo internacionalizaciją kaip siekį integruoti ir sustiprinti aukštojo mokslo tyrimų ir paslaugų sričių internacionalumą, išskiriamos programinės ir organizacinės strategijų grupės. Programinės strategijos yra nukreiptos į akademinį studijų programų, popaskaitinės veiklos ir mokslinio bendradarbiavimo internacionalizavimą. Organizacinės strategijos numato aukštojo mokslo institucijų vadybos sistemų perorientavimą internacionalizavimo link.
Naujas žodis Lietuvos pedagogikoje
Authors: Dzenuškaitė Stasė
Published: April 2019

Prof. habil. dr. Eivydos Martišauskienės monografijos „Paauglių dvasingumas kaip pedagoginis reiškinys” (2004 ) recenzija.
Profesorius Leonas Jovaiša tarp XX-XXI a. lietuvių mąstytojų apie būtį
Authors: Tijūnėlienė Ona
Published: April 2019

Straipsnyje rašoma apie jaunimui skirtuose lietuvių edukologų, filosofų darbuose sprendžiamas būties ir žmogaus dvasinio gyvenimo problemas. Tarp jų išskiriama L. Jovaišas žmogaus būties samprata. Atskleidžiama būties esmės interpretacija, jos pažinimo būdai. Interpretuojamos autorių mintys apie visatos, kaip dvasinio reiškinio, darną, žmogaus vietą visatos erdvėje. Aiškinamasi Esamybės ir Esaties esmė, aptariami viso, kas yra, būvį ir kitimą lemiantys vyksmai. Pateikiama žmogaus esmės ir jo vietos Žemėje interpretacija. Skiriama vietos individo egzistencijos problemoms ir jo būties Žemėje pabaigai – mirčiai ir būčiai po mirties.
Tiesos liudijimas – pedagoginės veiklos pamatas
Authors: Martišauskienė Elvyda
Published: April 2019

Straipsnyje aptariama pedagoginė veikla kaip daugiabriaunis fenomenas, kurio svarbu įžvelgti pamatus. Pastarieji siejami su būties tiesos pažinimu, pedagoginėje veikloje reiškiamu: a) empirine, mokslo ir tikėjimo tiesa apie pasaulį; b) tiesa apie žmogaus sandarą ir jo galimybes pažinti pasaulį; e) tiesos liudijimu apie pasaulį ir žmogų. Pateikiama paauglių požiūrių į pedagogus analizė, atskleidžianti realią pedagogų tiesos raišką šiuolaikinėje mokykloje.
Nuteistųjų alternatyvia laisvės atėmimo bausme reabilitacija
Authors: Dermontas Julius
Published: April 2019

Straipsnyje nagrinėjama labai svarbi nuteistųjų pataisos proceso inovacija - nuteistųjų alternatyvia laisvės atėmimui bausme reabilitacija. Remiantis užsienio šalių (pvz., Kanados, Japonijos), Europos Sąjungos valstybių baudžiamąja politika, ji keičiama į apgalvotą, protingą žmonių asmeninių ir socialinių problemų sprendimo politiką, taikomas konfliktuojančių asmenų (nusikaltėlio ir aukos) santykių atkūrimas (restoratyvus teisingumas) per tarpininkus. Tam įsteigtos mediacijos (tarpininkavimo) tarnybos, kurios padeda išspręsti kilusias tarp pažeidėjo ir aukos problemas - atlyginti materialią ir moralinę žalą aukai ir kt., padedant bendruomenės savanoriams be valstybės institucijų pagalbos. Daugelio nusikaltimų priežastys yra socialinės, politinės ir ekonominės. Tad atkreipiamas dėmesys į galimybę pašalinti tas priežastis - padėti lygtinai nuteistiesiems ir lygtinai paleistiesiems iš pataisos įstaigų išspręsti kilusias asmenines ir socialines problemas. Straipsnyje aptariamos prižiūrimųjų (suaugusių ir nepilnamečių) problemos, sunkumai. Pabrėžiama, kad daugelyje užsienio valstybių kilusias prižiūrimųjų asmenines ir socialines problemas padeda spręsti ne teisingumo, o analogiškos socialinės apsaugos, rūpybos institucijos. Teigiama, kad į tai reikėtų atkreipti dėmesį, kuriant Lietuvos probacijos koncepciją bei atitinkamą probacijos ir mediacijos įstatymą.
Globalizacijos įtaka darniai Latvijos kaimo mokyklų plėtrai
Authors: Katane Irena
Published: April 2019

Spartėjantys globalizacijos procesai daro įtaką Latvijos kaimo mokykloms. Straipsnyje pristatomas tyrimas, kurio tikslas yra išryškinti mažų kaimo mokyklų pastangas išlikti darnios plėtros sąlygomis išsaugant savo vidinę edukacinę aplinką nuo neigiamų išorinės aplinkos poveikių. Tyrimas buvo darytas 2000-2005 metais. Buvo ištirtos 277 kaimo mokyklos (46,6 proc. visų kaimo mokyklų). Tyrimo duomenų analizė parodė, kad dėl globalizacijos įtakos didėja mokyklų konkurencija. Švietimo organizacijų santykiai vis dažniau yra grindžiami laisvosios rinkos principais. Tai neigiamai veikia kaimo mokyklas. Mažėjantis moksleivių skaičius kelia grėsmę kaimo mokyklų išlikimui. Lyginant 2000 ir 2004 metų kaimo mokyklų situaciją, išryškėjo naujos kaimo mokyklų kaitos tendencijos. Kad išliktų ir išsaugotų savo aplinką, mokyklos keičia savo vizijas ir ugdymo koncepcijas (siekia tapti ekologinėmis, labiau i žmogų orientuotomis mokyklomis), stengiasi praplėsti savo veiklos ribas, t. y. pradeda įgyvendinti ikimokyklinio ugdymo, formalaus ir neformalaus suaugusiųjų ugdymo, šeimų švietimo programas. Taip pat keičiasi mokyklų požiūris i santykius su išorine aplinka: plečiasi mokyklų bendradarbiavimas su partneriais švietimo ir kultūros srityse, atsirado bendradarbiaujančių mokyklų tinklas.
Lietuvos moksleivių pilietiškumo ir tautinio tapatumo formavimosi prielaidos
Authors: Ranonytė Asta
Published: April 2019

Svarstant tautinio tapatumo ir pilietiškumo reikšmę besikuriančios vieningos Europos kontekste svarbu ne tik apibūdinti juos kuriančius ir palaikančius socialinius, kultūrinius ir istorinius veiksnius ar kylančias išorines bei vidines grėsmes, bet ir apibūdinti kiekybinius bei kokybinius jų parametrus. Remiantis teorinėmis prieigomis ir atliktu moksleivių empiriniu tyrimu analizuojamas tautinio tapatumo ir pilietiškumo ryšys, atskleidžiamas skirtingas tautinio tapatumo ir pilietiškumo suvokimo ir raiškos lygmuo lietuvių, rusų ir lenkų moksleivių grupėse.
Makna Hidup Dibalik Seni Tradisional: Studi Fenomenologi Kebermaknaan Hidup Seniman Sunda
Authors: Priatama Rezza Pahruroji , Supenawinata Anwar , Hidayat Ila Nurlaila
Published: April 2019

Globalization brings positive and negative impacts to the culture, including in Indonesia. One of the negative impacts is the decreasing interests of Indonesians on traditional arts, which may lead to less interests on career as an artist. However, artists in Sanggar Bandungmooi were different. The purpose of this study is to explore the meaning of life of local artists in Sanggar Bandungmooi. The method used is qualitative with phenomenology type. The data was collected using observation and interview. The subjects were two artists, aged 24 and 50 years old. The results show that both subjects have a meaning of life that is beneficial to others. Their meaning of life can help them to determine their life purposes. Both subjects find the meaning of life through their own efforts and the supports from the social environment. They try to anticipate negative consequences and show positive attitudes in facing life conditions.
Studi Religiusitas, Budaya Sunda, dan Perilaku Moral pada Masyarakat Kabupaten Bandung
Authors: Jaenudin Ujam , Tahrir Tahrir
Published: April 2019

This research was based on the phenomenon of religiosity and the application of Sundanese cultural values in Bandung. The purpose of this study is to determine the effect of Sundanese resilience and culture on moral behavior. The design of this study uses a causality design that aims to determine how much influence one variable has on another. The total sample were 100 villagers. The data was collected using a set of questionnaire of religiosity, Sundanese culture, and moral behaviour, with Likert model. Hypothesis was tested using regression. The findings show that religiosity and Sundanese culture have positive and significant effect on moral behavior.
Antydemoniczny charakter sakramentu pokuty i pojednania
Authors: Ficoń Marta
Published: April 2019

Sakrament pokuty i pojednania to kontynuacja zbawczej mocy Tajemnicy Paschalnej Chrystusa jako wielkiego dzieła pojednania człowieka z Bogiem, z bliźnimi, z samym sobą i z całym światem stworzonym. Jednoczy w ten sposób to, co zostało rozdzielone przez ludzki grzech, popełniony za podszeptem diabła. Przebaczenie i łaska otrzymane od Boga w tym sakramencie pozwala pokonać rozłam i podziały, które są znakiem rozpoznawczym działania złego ducha oraz wziąć udział w zwycięstwie Chrystusa nad grzechem, śmiercią i Szatanem. Sama struktura spowiedzi pozwala odkryć antydemoniczny charakter tego sakramentu oraz prawdziwą wolność dzieci Bożych w Chrystusie.
Uwielbienie Boga w przekazie medialnym: mass media w świetle pierwszego papieskiego orędzia radiowego z 1931 roku
Authors: Misztal Wojciech
Published: April 2019

Artykuł analizuje pierwsze papieskie orędzie radiowe wygłoszone 12 lutego 1931 roku przez Piusa XI. Szczególnie zwrócono uwagę na przedstawione tam rozumienie przekazu medialnego jako skierowanego do wszystkich, a więc posiadającego charakter nie tylko globalny, ale powszechny, także w tym znaczeniu, że papież zwraca się w nim również do Boga (w akcie uwielbienia i dziękczynienia). Jest to fakt, na który, jak się wydaje, niezbyt zwraca się uwagę. Omówiono kontekst powstania pierwszego papieskiego orędzia radiowego, obraz Boga ukazany przez papieża Piusa XI, w tym dobroczynne związki Boga z innymi odbiorcami przekazu. Pierwsze papieskie orędzie radiowe Piusa XI z 1931 roku zawiera wskazania, których uwzględnienie pomaga znacznie lepiej zrozumieć i coraz pełniej wykorzystać wielkie, nawet rosnące możliwości mediów współcześnie i w przyszłości.
Pustelnicy jako przedstawiciele indywidualnej formy życia konsekrowanego
Authors: Stypułkowska Beata
Published: April 2019

Niniejszy artykuł podejmuje zagadnienie pustelników jako przedstawicieli indywidualnej formy życia konsekrowanego. Oparto się na dostępnych źródłach dotyczących życia pustelniczego, zwłaszcza w jego okresie początkowym, oraz na opracowaniach. Postawiono pytania odnoszące się do specyfiki życia pustelniczego i duchowości pustelników. Scharakteryzowano życie pustelnicze w oparciu o współczesny kodeks prawa kanonicznego. Podjęto zagadnienie tradycyjnych zajęć pustelników. Na końcu podano sugestie dotyczące formacji do życia pustelniczego oraz przesłanki wynikające z duchowości pustelniczej dla dziewic i wdów.
Wybrane formy przepowiadania słowa Bożego w parafii (kan. 770 KPK)
Authors: Adamczyk Jerzy
Published: April 2019

Celem artykułu jest ukazanie innych (różnych od misji czy rekolekcji parafialnych) form przepowiadania słowa Bożego, dostosowanych do miejscowych potrzeb, które proboszczowie winni organizować zgodnie z zarządzeniem biskupa diecezjalnego.W jego pierwszej części przedstawiono różne formy przepowiadania słowa Bożego w parafii.W drugiej części wskazano na źródła i treść „innych form przepowiadania” słowa Bożego, natomiast część trzecia została poświęcona ważniejszym rodzajom „innych form przepowiadania” parafialnego.
Prawa mniejszości etnicznych w nauczaniu papieży. Zarys problemu prawnego
Authors: Butrymowicz Magdalena
Published: April 2019

W historii walki ludności etnicznej Ameryki Północnej o poszanowanie praw Kościół katolicki był zawsze przestawiany jako ten podmiot, który najbardziej przyczynił się do naruszenia podstawowych praw tej ludności, w tym prawa do godności i samostanowienia. Niemal całkowicie pomija się postawę rządów państw kolonialnych czy nowo powstałego państwa kanadyjskiego, Stanów Zjednoczonych, a także innych wyznań chrześcijańskich, które wspierały politykę asymilacji, wysiedlenia i marginalizacji ludności etnicznej. W szeroko prowadzonej dyskusji w Kanadzie i Stanach Zjednoczonych głos Kościoła katolickiego, który stanął w obronie rdzennych mieszkańców kontynentu amerykańskiego, jest całkowicie zapomniany. Słowa kolejnych papieży upominających się o poszanowanie praw ludności etnicznej, odcinających się od polityki dehumanizacji są ignorowane, a wręcz negowane. Dlatego warto przypomnieć, że od samego początku Kościół katolicki poprzez swojego zwierzchnika, jakim jest papież, protestował przeciwko naruszeniu praw rdzennej ludności Ameryki Północnej i stanowczo odcinał się od wszelkich działań władzy państwowej zmierzającej do asymilacji tej ludności. W rzeczywistości to dzięki pracy misjonarzy, mających poparcie Stolicy Apostolskiej, zachowała się kultura, język czy tradycja ludności indiańskiej na tym kontynencie. Niniejszy artykuł przypomina zapomniany głos papieży w obronie praw ludności etnicznej Ameryki Północnej.
Lymphopenia in Esophageal Squamous Cell Carcinoma: Relationship to Malnutrition, Various Disease Parameters, and Response to Concurrent Chemoradiotherapy
Authors: Zhou Xi-Lei , Zhu Wei-Guo , Zhu Zhi-Jian , Wang Wan-Wei , Deng Xue , Tao Wei-Jing , Ji Fu-Zhi , Tong Yu-Suo
Published: April 2019

Background

Lymphopenia occurs commonly in esophageal squamous cell carcinoma (ESCC) and may influence treatment outcomes. We aimed to examine its association with treatment response and tumor progression in patients with locally advanced ESCC treated with concurrent chemoradiotherapy (CCRT).

Materials and Methods

A total of 286 patients with stage II–IVa ESCC treated with CCRT between 2015 and 2017 were analyzed. Total lymphocyte counts were assessed at baseline, weekly, and 4 weeks after CCRT. Pretreatment lymphopenia was defined as total lymphocyte count <1,000 cells per mm3 at diagnosis, and treatment-related lymphopenia was defined as total lymphocyte count <200 cells per mm3 with 6 weeks after starting CCRT. Univariate and multivariate logistic regression methods were used to analyze factors associated treatment-related lymphopenia and treatment response.

Results

Lymphopenia was observed in 44 patients (15.4%) at initial diagnosis. Pretreatment lymphopenia was significantly associated with greater tumor length, worse T status, body mass index ≤18.5 kg/m2, and weight loss ≥3 kg in the previous 3 months. Six weeks after starting CCRT, 89 patients (31%) developed treatment-related lymphopenia. Tumor progression and cancer-related death were more frequently observed in treatment-related lymphopenia group than those without (76.4% vs. 52.8% and 58.4% vs. 39.6%). A complete response (CR) was achieved in 62 patients (21.7%). In multivariate analysis, treatment-related lymphopenia was significantly associated with lack of clinical CR, and older age, lower tumor location, greater tumor length, and larger planning target volume were independent predictors of treatment-related lymphopenia.

Conclusion

Treatment-related lymphopenia during CCRT is an independent predictor for poor treatment response in ESCC.
Concurrent EGFR-TKI and Thoracic Radiotherapy as First-Line Treatment for Stage IV Non-Small Cell Lung Cancer Harboring EGFR Active Mutations
Authors: Zheng LinPeng , Wang Yanmei , Xu Zihan , Yang Qiao , Zhu Guangkuo , Liao Xing-Yun , Chen Xiewan , Zhu Bo , Duan Yuzhong , Sun Jianguo
Published: April 2019

Lessons Learned

This single-arm, phase II study shows that concurrent EGFR-tyrosine kinase inhibitor plus thoracic radiotherapy as the first-line treatment for stage IV non-small cell lung cancer harboring EGFR active mutations provides long-term control for the primary lung lesion, and 1-year progression-free survival (PFS) rate and median PFS are numerically higher than those of the erlotinib monotherapy. Serious adverse events are acceptable, although grade >3 radiation pneumonitis occurred in 20% of patients.

Background

Studies show effective local control by EGFR-tyrosine kinase inhibitor (TKI) combined with radiotherapy at metastatic sites in advanced lung cancer harboring EGFR active mutations. Salvage local radiotherapy is associated with prolonged progression-free survival (PFS) in local disease during EGFR-TKI treatment. However, no prospective study has been reported on concurrent EGFR-TKI and radiotherapy for primary lung lesions. This study investigated the efficacy and safety of first-line EGFR-TKI combined with thoracic radiotherapy in treating stage IV non-small cell lung cancer (NSCLC) harboring EGFR active mutations.

Methods

We conducted a single-arm, phase II clinical trial. Each patient received EGFR-TKI (erlotinib 150 mg or gefitinib 250 mg per day) plus thoracic radiotherapy (54–60 Gy/27–30 F/5.5–6 w) within 2 weeks of beginning EGFR-TKI therapy until either disease progression or intolerable adverse events (AEs) appeared.

Results

From January 2015 to March 2018, 401 patients were screened, and 10 patients (5 male and 5 female) were eligible. These patients had a median age of 55 years (40–75) and median follow-up of 19.8 months (5.8–34). The 1-year PFS rate was 57.1%, median PFS was 13 months, and median time to progression of irradiated lesion (iTTP) was 20.5 months. Objective response rate (ORR), was 50% and disease control rate (DCR) was 100%. The most common grade ≥3 AEs were radiation pneumonitis (20%) and rash (10%). One patient died after rejecting treatment for pneumonitis. The others received a full, systematic course of glucocorticoid therapy. Pneumonitis was all well controlled and did not relapse.

Conclusion

Concurrent EGFR-TKI plus thoracic radiotherapy as the first-line treatment for stage IV NSCLC harboring EGFR active mutations shows a long-term control of primary lung lesion. The 1-year PFS rate and median PFS of this combined therapy are numerically higher than those of the erlotinib monotherapy. The risk of serious adverse events is acceptable.
Simplified chemo-mechanical model of hydration/expansion of calcium-oxide-type expansive agent in cement-based materials
Authors: Li Hua , Liu Jiaping , Wang Yujiang , Tian Qian
Published: April 2019

The restrained volume expansion of expansive agents during hydration is often used to offset strains caused by the shrinkage of cement-based materials (CBMs). The hydration and expansion process of a laboratory-prepared calcium-oxide (CaO)-type expansive agent (CEA) in CBMs and modelling of the same are discussed in this paper. Based on isothermal calorimetry and thermogravimetry/differential thermal analysis, the hydration behaviour of the CEA in cement paste was examined, based on which the hydration kinetics were analysed and the apparent hydration activation energy of the CEA was calculated. Based on the degree of hydration, a chemo-mechanical model of the expansion of the CEA in CBMs was developed and analysed by comparison with experimental data obtained by the dual-ring restraint test method. Based on this model, it is possible to predict the expansion performance and crack resistance of concrete containing CEA agent.
Extrarenal Signs of Proximal Renal Tubular Acidosis Persist in Nonacidemic Nbce1b/c-Null Mice
Authors: Salerno Emily E. , Patel Sangita P. , Marshall Aniko , Marshall Jordan , Alsufayan Thamer , Mballo Cheikh S. Alassane , Quade Bianca N. , Parker Mark D.
Published: April 2019

Significance Statement

Recessive SLC4A4 mutations are a cause of proximal renal tubular acidosis (pRTA), a rare but devastating disorder associated with loss of electrogenic sodium bicarbonate cotransporter 1 (NBCe1) function in kidney and other organs. Alkali therapy is the preferred treatment for pRTA, which is characterized by acidemia, developmental impairment, and vision loss, and often enamel hypomineralization. However, which nonrenal findings are secondary to acidemia is poorly understood. The authors describe the phenotype of a line of transgenic mice in which NBCe1 expression is blocked in all tissues except the proximal tubule. These mice are not acidemic but still exhibit many of the extrarenal signs associated with pRTA, revealing the potential limitations of pH correction by alkali therapy in pRTA and the need to develop novel therapies.

Background

The SLC4A4 gene encodes electrogenic sodium bicarbonate cotransporter 1 (NBCe1). Inheritance of recessive mutations in SLC4A4 causes proximal renal tubular acidosis (pRTA), a disease characterized by metabolic acidosis, growth retardation, ocular abnormalities, and often dental abnormalities. Mouse models of pRTA exhibit acidemia, corneal edema, weak dental enamel, impacted colons, nutritional defects, and a general failure to thrive, rarely surviving beyond weaning. Alkali therapy remains the preferred treatment for pRTA, but it is unclear which nonrenal signs are secondary to acidemia and which are a direct consequence of NBCe1 loss from nonrenal sites (such as the eye and enamel organ) and therefore require separate therapy. SLC4A4 encodes three major NBCe1 variants: NBCe1-A, NBCe1-B, and NBCe1-C. NBCe1-A is expressed in proximal tubule epithelia; its dysfunction causes the plasma bicarbonate insufficiency that underlies acidemia. NBCe1-B and NBCe1-C exhibit a broad extra-proximal-tubular distribution.

Methods

To explore the consequences of Nbce1b/c loss in the absence of acidemia, we engineered a novel strain of Nbce1b/c-null mice and assessed them for signs of pRTA.

Results

Nbce1b/c-null mice have normal blood pH, but exhibit increased mortality, growth retardation, corneal edema, and tooth enamel defects.

Conclusions

The correction of pRTA-related acidemia should not be considered a panacea for all signs of pRTA. The phenotype of Nbce1b/c-null mice highlights the physiologic importance of NBCe1 variants expressed beyond the proximal tubular epithelia and potential limitations of pH correction by alkali therapy in pRTA. It also suggests a novel genetic locus for corneal dystrophy and enamel hypomineralization without acidemia.