bluuebunny/crossref_metadata_2025 huggingface dataset:
Legalitas Pesantren Sebagai Lembaga Pendidikan Keagamaan Masyarakat Indonesia
Authors: Mukri Syarifah Gustiawati , Putra Gilang Rizki Aji
Published: November 2022

The Pesantren Law is an affirmation of the importance of Islamic boarding school which is currently known as the propagator of the Islamic concept of Washatiyah. The enactment of the Law on Islamic Boarding Schools will further expand and strengthen the solemnity of participants in various fields, especially in the aspect of tafaqquh fiddin, da'wah, community empowerment, and economic empowerment of the people, and many aspects others who often become the work of Islamic boarding schools. This article explores the process formulation of the Law on Islamic Boarding Schools, debates in articles and verses in the Law on Islamic Boarding Schools, and the role of Islamic social organizations, and political parties in the process formulation of the Law on Islamic Boarding Schools.
SANKSI TERHADAP PERJANJIAN PENETAPAN HARGA (PRICE FIXING) PADA SEKTOR JASA PENGANGKUTAN UDARA (Analisis Putusan KPPU Nomor 15/KPPU-I/2019)
Authors: Nurfitriyah Alya , Siradj Mustolih , Rahmatullah Indra
Published: November 2022

This study discusses the sanctions imposed by the KPPU in the price fixing agreement and how the Commission Council considers the price fixing agreement. This research uses normative legal research, with the research approach used in this study using a statutory approach and a case approach and the data collection method in this research is library research. The results of this study are that the administrative sanctions imposed on the Reported Parties in this decision are only to notify the Business Competition Supervisory Commission in writing before taking any business actor policies that will affect the business competition map. The reported parties should be subject to administrative sanctions in the form of fines. However, due to the ratification of Law Number 11 of 2020 concerning Job Creation, especially Article 48 and also Article 49 concerning additional penalties in this Law, it was removed. Then, according to Article 5 of Government Regulation Number 44 of 2021, especially in paragraph (1) letter c, the Commission Council in deciding this case considered a clear reason, namely the Corona Virus Disease 2019 (COVID-19) Pandemic. So, the Reported Parties in this case were only given administrative sanctions and they were not given. Then, in deciding the case, the Commission Council considered it from the philosophical, sociological and juridical aspects.
PERLINDUNGAN HUKUM ATAS MEREK ASING TERKENAL YANG BERGANTUNG PADA SISTEM KONSTITUTIF DI INDONESIA (Analisis Putusan MA No. 1300 K/ PDT.SUS-HKI/ 2017)
Authors: Fadillah Muhammad Lukman , Nahrowi Nahrowi , Farihah Ipah
Published: November 2022

Abstract      Protection every right to appear from the result the people creativity in the field of trading and industry, so improvement in the similarity of the peoples to perform passing off reputation on the other side, now therefore mark breaching especially motivated by wished for obtaining of benefit in the goods and services trading with utilized by the other mark which has been famous or popular or with the passing off owner mark or well known mark. Trading of trademark in well known mark speed on selling to the market and then certainly will obtain well benefit in the fast time. The activity unbreach of law which breach right a company known by mentioned passing off reputation.      This journal aims to find out how the legal protection of foreign brands in Indonesia against well-known marks which are foreign marks that are not registered in Indonesia in trademark registration in Indonesia, which applies the first to file system principle, in relation to the dispute over the "EIK" trademark with the "EIK, EIKA and EIKA brand".      This type of research uses a qualitative normative juridical research with a statute approach and a case approach. The statute approach in this study refers to Law Number 20 of 2016 concerning Marks and Geographical Indications, while the case approach is by examining a case that has become a court decision with permanent legal force which in this case is Supreme Court Decision Number 1300 K/Pdt.Sus-HKI/2017.      The results of this study indicate that Law Number 20 of 2016 concerning Marks and Geographical Indications only provides protection for trademark rights based on registration because it adheres to a constitutive system. The consideration of the judges of the Supreme Court in deciding the case between the EIK brand and EIK, EIKA and EIKA has given sufficient and correct consideration because it does not only refer to Law Number 20 of 2016 but also refers to the evidence in court.Key words                                      : Legal Protection, Foreign Well Known Mark, Basically The Same, Constitutive system
TINJAUAN PENGATURAN PEMILIK MANFAAT (BENEFICIAL OWNERSHIP) TERHADAP KEPEMILIKAN PERSEROAN TERBATAS PERBANKAN DI INDONESIA (Studi PT. Bank Central Asia Tbk)
Authors: Firdaus Achmad Dzulfadli , Sulaiman Abdullah
Published: November 2022

Beneficial Owner is the concept of property ownership in the common law legal system which has 2 (two) types of property ownership, namely legal and beneficial. Indonesia as a country with a civil law legal system does not recognize beneficial ownership, and only recognizes legal ownership. Thus, the Regulation of Beneficiaries in Presidential Regulation Number 13 of 2018 concerning Application of the Recommendation of the Principle of Recognizing the Beneficial Owners of Corporations in the Context of Prevention and Eradication of the Crime of Money Laundering and Terrorism Financing Measures must be reviewed against the provisions of the ownership of the existing Banking Limited Liability Company. The purpose of this study is to explain the regulation of the Beneficiary on the provisions of the ownership of a Banking Limited Liability Company in Indonesia and specifically the ownership of PT Bank Central Asia Tbk.This study uses a type of qualitative research that is descriptive analysis using a normative research approach. This research was conducted using library research, where there are elements of a statutory approach using positive law in Indonesia and a conceptual approach. The regulations in this study are regarding the Beneficial Owner and Banking Limited Liability Company.The results of the study show that there is a discrepancy between the Beneficial Owners arrangement and Law Number 40 of 2007 concerning Limited Liability Companies, Law Number 25 of 2007 concerning Investment and Financial Services Authority Regulation Number 39/POJK.03/2017 concerning Sole Proprietorship in Indonesian Banking . Furthermore, the criteria for Beneficial Owners in the ownership of PT Bank Central Asia Tbk are PT Investama Andalan which is owned by Robert Budi Hartono and Bambang Hartono who is the Controlling Shareholder of BCA.
Pertanggung Jawaban Direksi Atas Perbuatan Hukum Yang Terjadi Dalam Perseroan Terbatas Dilihat Dari Undang–Undang Nomor 40 Tahun 2007
Authors: Satya Albari Wira
Published: November 2022

The duties and responsibilities of the Board of Directors according to the Company Law No. 40 of 2007 are that the Company's Directors are fully responsible for the management of the company for the benefit of the company and the company's objectives and are tasked with representing the company both inside and outside the court in accordance with the Articles of Association as stated in Article 1 paragraph (5) UUPT. The responsibility of the board of directors to the members of the board of directors, either individually or jointly and severally, if proven to have committed acts against the public is their full responsibility by taking ultravires actions (the actions of the directors are outside the aims and objectives as well as the company's business activities as specified in the Articles of Association)
Előrehaladott végbéldaganatok neoadjuváns (preoperatív) kemoradioterápiája
Authors: Kóder Gergely , Olasz Judit , Tóth László , András Csilla , Bubán Tamás , Palatka Károly , Karányi Zsolt , Tóth Dezső , Damjanovich László , Tanyi Miklós
Published: November 2022

Bevezetés: A végbéldaganatok kezelési protokolljában az elmúlt
évtizedekben jelentős változások történtek, melyek nagymértékben csökkentették a
helyi kiújulások és a távoli áttétek számát, ezzel növelve a teljes túlélést. Az
egyik jelentős előrelépést a kombinált neoadjuváns kezelés bevezetése
jelentette. Módszer: A Debreceni Egyetem Sebészeti Klinikáján
2010. január 1. és 2017. december 31. között lokális neoadjuváns
kemoradioterápiában részesített, majd műtéten átesett 362, rectumtumoros beteg
adatainak retrospektív feldolgozását végeztük statisztikai elemzéssel. A lokális
neoadjuváns kezelésre adott válasz mértékét és késői túlélési eredményeinket
összehasonlítottuk az időközben megjelent nagy nemzetközi tanulmányokban közölt
teljes neoadjuváns kezeléssel elért eredményekkel. Eredmények:
Betegeink között 8,6%-ban tapasztaltunk teljes patológiai regressziót. A műtét
időpontjára, valamint az azt követő 3 hónapon belül betegeink 10,7%-ában
tapasztaltuk távoli áttét kialakulását. Vizsgálataink során a neoadjuváns
kezelésre adott válasz mértéke a felismerési stádiumtól független prognosztikai
faktornak bizonyult. A jobb választ adó csoportok szignifikánsan jobb túlélési
eredményeket produkáltak. Következtetés: A legújabb nemzetközi
tanulmányokban teljes neoadjuváns kezelés hatására a teljes patológiai választ
adó betegek száma megduplázódott, a távoli áttét pedig 7%-kal kevesebb volt a
lokális neoadjuváns csoporthoz képest. Betegeink 85%-a a felismerés pillanatában
T3–4N+ stádiumú volt. Tekintettel a műtét pillanatában vagy 3 hónapon belül
felismert távoli áttétek 10,7%-os arányára megállapítható, hogy betegeink
mintegy felében eredményesebb lett volna a teljes neoadjuváns kezelés
alkalmazása. Ennek megfelelően a jövőben intézetünkben is a teljes neoadjuváns
protokoll szerint kívánunk eljárni. Orv Hetil. 2022; 163(30): 1196–1205.
A DNS epigenetikai változásai és vizsgálati módszerei
Authors: Németh Zsuzsanna , Takács István , Molnár Béla
Published: November 2022

A humán DNS hordozza az emberi szervezet felépítéséhez és működéséhez szükséges
összes információt, a legtöbb betegség kialakulása azonban elsődlegesen mégsem a
genetikai anyagban rögzített információ változásának következménye. A mutációk
például csak a daganatok 5–10%-ában közvetlen okai a betegség kialakulásának. A
nukleotidszintű genetikai eltérések és strukturális variációk mellett a kromatin
térbeli formaváltozása is hozzájárul a fenotípus kialakulásához a génátíródás,
illetve a jelátviteli utak módosításán keresztül. Az emberi DNS epigenetikai
szabályozás révén folyamatos átrendeződésen megy át. Ilyenkor a DNS
nukleotidszekvenciája, információtartalma nem változik, hanem a szabályozó vagy
kódoló régió válik aktívvá vagy inaktívvá a mindenkori fiziológiás
szükségleteknek, életkori sajátosságoknak megfelelően. A DNS-nek ezt a
szabályozott átrendeződését „remodeling”-nek hívjuk. Ennek célja, hogy a
sejtekben mindig az aktuális működést biztosító fehérjéknek megfelelő
génszakaszok íródjanak át. Ez a működés azonban az életkor előrehaladtával
veszít hatékonyságából, és sok betegség kialakulása éppen az epigenetikai
szabályozás egyensúlyának megbomlására vezethető vissza. Az epigenetikai
változások vizsgálatára és mérésére több olyan régi és új elképzelés, illetve
módszer van, melyek diagnosztikus alkalmazása segítséget adhat a betegségek
korai előrejelzésében. Összefoglaló cikkünk az epigenetikai szabályozás
sokrétűségét kívánja bemutatni, rávilágítva egyes központi molekulák, hormonok
szerepére az öregedésben és az azzal összefüggő betegségek létrejöttében.
Emellett a legújabb epigenetikai vizsgálómódszerek – úgymint a
kromatin-immunprecipitáció (ChIP), a nyitott kromatinrészek feltérképezése, a
metiláltsági szint vizsgálata – lényegét is ismerteti, melyek alkalmasak
lehetnek a közeljövőben diagnosztikus módszerek kidolgozására is. Orv Hetil.
2022; 163(34): 1334–1344.
A természetes és a szintetikus oxitocin szüléskor és szoptatáskor.
Authors: Varga Katalin , Bálint Balázs
Published: November 2022

A tanulmány célja, hogy az oxitocinnal kapcsolatos összefoglaló közlemények
alapján áttekintést adjon arról, mit tudunk ma az oxitocin szerepéről a szülés
és szoptatás során. Rámutat az élettani (perifériás) hatások és a centrális,
pszichoaffektív hatások összefüggéseire. Emellett összegzi azokat az ismert
következményeket, amelyek a különféle beavatkozások révén módosítják a
természetes (endogén) oxitocin hatáskörét szüléskor, illetve szoptatáskor.
Javaslatokat fogalmaz meg arra nézve, hogy hogyan lehet támogatni az
endogénoxitocin-rendszert, minél kevesebb beavatkozással élve. Orv Hetil. 2022;
163(41): 1629–1638.
A CYP24A1-gén terhességi hypercalcaemiát okozó defektusa
Authors: Györkös Andrea , Tőke Judit , Sohár Gábor , Kovács Mónika , Goldfinger Jenő , Vajda György , Kalmár Tibor , Tóth Miklós
Published: November 2022

Terhességben a hypercalcaemia ritka elváltozás. A leggyakrabban primer
hyperparathyreosis vagy parathormon-szerű fehérjét termelő malignus daganat
okozza. Ritkábban fokozott intestinalis kalciumfelszívódás,
D-vitamin-intoxikáció, tejalkáli-szindróma állhat az eltérés hátterében,
valamint granulomatosus betegségek és lymphomák, amelyekben a 25(OH)D-vitamin
1α-hidroxiláz enzim okozta expressziója megnövekedett. A gestatiós
hypercalcaemia rendkívül ritka oka lehet ezek mellett a D-vitamin-katabolizmus
zavara a CYP24A1-gén funkcióvesztő mutációi miatt.
Közleményünkben egy 34 éves kaukázusi nőbeteg esetét mutatjuk be, akinél
hypercalcaemia mellett normális intakt parathormon-koncentráció és bal alsó
mellékpajzsmirigy-adenoma igazolódott. Malignus tumor kutatását célzó
kivizsgálása kórjelző eltérést nem igazolt, ezt követően a bal alsó
mellékpajzsmirigy-adenoma eltávolításra került. A posztoperatív ellenőrzések
során a hypercalcaemia megszűnését észleltük. A mellékpajzsmirigy-adenoma
eltávolítása után 15 hónappal 8 hetes gravidaként spontán elvetélt, ekkor a
szérumkalcium értéke a referenciatartomány felső határán volt. 25 hónap múlva,
12 hetes várandósként parathormon-independens hypercalcaemia igazolódott, ekkor
kórházi felvételre került. A 25(OH)D-vitamin és a parathormon-szerű fehérje
koncentrációját a referenciatartományon belül regisztráltuk, míg az
1,25(OH)2D-szint kifejezetten emelkedett volt. A terhességi hypercalcaemia
hátterében a CYP24A1-génnek a D-vitamin-metabolizmus zavarát
okozó „compound” heterozigóta mutációját igazoltuk. A beteg konzervatív kezelése
mellett a terhesség során egyéb szövődményt nem észleltünk, végül terminusban,
császármetszés útján egészséges leánygyermeket szült. A közlemény bemutatja a
terhesség alatt észlelt hypercalcaemia kórisméjének és terápiájának nehézségeit.
Tudomásunk szerint betegünk a Magyarországon diagnosztizált első CYP24A1-hiányos
eset. Orv Hetil. 2022; 163(31): 1237–1242.
Magyarország helye Európa transzplantációs térképén
Authors: Langer Róbert
Published: November 2022

Háttér: A szervátültetések incidenciájának Kelet- és
Nyugat-Európa közötti különbsége szembetűnő. Ennek számos oka van, a legfőbb
talán a skizma, a nagy egyházszakadás Kr. u. 1054-ben, amikor Bizánc vallási
szempontból is elvált Rómától. Azóta jelentősen különbözik a történelmi
fejlődés. Aztán az elmúlt 150 évben négy nagy birodalom szétesése számos kisebb
országra, valamint a 20. század második felében Európa közepén a kontinenst
szétválasztó vasfüggöny vezetett a mai napig érezhető eltérő szocioökonómiai és
infrastrukturális fejlődéshez. Az ezredfordulót követően már mind az öt,
rutinszerűen végzett szervátültetés elérhető volt magyar betegek számára, az
igazi korszakváltás azonban a 2012/2013-as Eurotransplant-csatlakozással
következett be. Célkitűzés: A COVID-pandémia előtti utolsó év
(2019) statisztikai adatai képezik elemzésünket. Eredmények: A
fenti különbségeket a szervátültetés számai egyértelműen tükrözik: 28 nyugat- és
közép-európai ország per millió populáció 22,2 cadaver donorával szemben 3,8 a
mutatója 10 kelet-európai országnak, további 7-ben nincs is cadaver donor.
Ugyanezek a mutatók az átültetett szervek vonatkozásában: vese: 39,5
vs. 12,0; máj: 14,8 vs. 5,5; szív: 5,4
vs. 0,8; tüdő 4,6 vs. 0,2.
Megbeszélés: Van azonban egy igen pozitív üzenete is a
statisztikáknak, mert a vasfüggöny leomlása óta 10 közép-európai ország érte el
a nyugati színvonalat a transzplantáció terén. Az ő példájuk jó hír a többi
kelet-európai országnak is. Következtetés: Magyarország szintén
az egyik nyertese ezeknek a politikai folyamatoknak, mert az Eurotransplanthoz
való csatlakozás óta a transzplantáció minőségi és mennyiségi mutatói
szignifikánsan emelkedtek: ettől kezdve 40%-kal több átültetés történt
hazánkban. Orv Hetil. 2022; 163(30): 1181–1188.
A thrombocyták szerepe a reprodukcióban
Authors: Nagy Bernadett , Sulyok Endre , Várnagy Ákos , Barabás Andrea , Kovács Kálmán , Bódis József
Published: November 2022

A thrombocyták alapvető szerepe a haemostasisban és a thrombosisban jól ismert.
Ezen klasszikus funkciókon túl azonban a thrombocyták kontrollált aktivációja
szükséges a reprodukcióhoz és egyes immunológiai folyamatokhoz is.
Összefoglalónkban áttekintjük a thrombocyták szerepét a reprodukcióban. A
legújabb közlemények segítségével bepillantást nyerhetünk a thrombocyták sokrétű
élettani szerepébe, és áttekintjük ezen ismeretek klinikai jelentőségét. A
témában megjelent releváns nemzetközi irodalmi adatokat, valamint korábbi
közleményeinket felhasználva összefoglaltuk az eddigi legfontosabb ismereteket.
A thrombocytaaktiváló faktor és a thrombocyták kontrollált aktivációja fontos
szerepet játszik a folliculogenesisben, az ovulációban, a placenta
kialakulásában, az implantációban és az embriófejlődésben. Az aktivált
thrombocyták szerepet játszanak az ovarialis hiperstimulációs szindróma (OHSS)
és a praeeclampsia patogenezisében. A kis dózisú aszpirin meggátolja az OHSS
kialakulását az ovulációindukció során, míg a thrombocytadús plazma (PRP)
intrauterin infúziója elősegíti az endometrium megvastagodását, és növeli
receptivitását. A thrombocyták felszínén sokféle adhéziós molekula és receptor
helyezkedik el, majd thrombocytaaktivációkor az intracelluláris granulumokból
különböző, biológiailag aktív mediátorok szabadulnak fel. A vérlemezkék számos
endokrin funkcióhoz nélkülözhetetlenek, így feltételezzük egy thrombocytákhoz
társult szabályozórendszer (PARS) működését a reprodukció során. Számos
tanulmány igazolja a thrombocyták szerepét a különböző élettani folyamatokban,
így a reprodukcióban is. Bár a szabályozási folyamatok teljes megértésétől még
messze járunk, a PARS-sal kapcsolatos kutatások és az in vitro
fertilizáció során alkalmazott aszpirin- és PRP-kezelés eredményei biztatóak.
Orv Hetil. 2022; 163(32): 1254–1260.
Állcsontnövekedési zavarokra specifikus életminőség-kérdőív magyar nyelvű adaptálása
Authors: Mucsi Marietta , Mányai Adrienn , Mészáros Bence , Piffkó József , Seres László
Published: November 2022

Bevezetés: Az arc megjelenése komoly hatással van az emberi
életre. Amíg a harmonikus és szép arcforma növelheti az önbecsülést, addig az
állcsontok alak- és méretbeli eltérései nemcsak funkcionális, hanem esztétikai
hátrányokhoz, ezáltal negatív pszichoszociális következményekhez vezethetnek. Az
arcformának és a különböző orvosi/fogorvosi kezeléseknek az életminőségre
kifejtett hatását életminőség-kérdőívekkel lehet mérni. Bár a nemzetközi
szakirodalomban több ilyen életminőség-kérdőív is található, magyar nyelvű,
validált változat eddig még nem állt rendelkezésre. Célkitűzés:
A nemzetközi irodalomban leggyakrabban használt Orthognathic Quality of Life
Questionnaire (OQLQ) kérdőív magyar nyelvű fordítása, kulturális adaptációja és
validálása. Módszer: A magyar változatot (OQLQ-H)
visszafordításos módszerrel készítettük el. A 22 kérdésből álló tesztet a
klinikánk ambulanciáján megjelent, önként vállalkozó betegek töltötték ki. A
validálás során a nemzetközileg elfogadott standardokat alkalmaztuk. A teszt
megbízhatóságát pszichometriai módszerekkel elemeztük.
Eredmények: A kérdőív belső konzisztenciája, valamint
pszichometriai mutatói megfelelőnek bizonyultak. Következtetés:
Az OQLQ-H az arc- és állcsontfejlődési zavarok mérésére alkalmas, jól
használható és megbízható mérőeszköz, alkalmazását ajánljuk. Orv Hetil. 2022;
163(32): 1275–1280.
Internetfüggőség: a 21. század orvosi kihívása?
Authors: Szapáry Ádám , Kovács Miklós , Tóth Gábor , Váradi Imre , Mészáros János , Kósa Gábor , Kapus Krisztián , Bankó Zoltán , Tibold Antal , Fehér Gergely
Published: November 2022

A digitalizáció és az egyre szélesebb körben elérhető, megfizethető árú internet
következtében a 21. századra a problémás internethasználat előfordulása és
aránya is nő, mely döntően a fiatalkorúakat érinti, és a jövőben feltehetően
egyre nagyobb kihívást fog jelenteni az egészségügyi ellátórendszerek számára.
Az internetfüggőség kialakulásának legfontosabb rizikófaktorai az életkor (minél
korábbi életkorban használ az illető digitális eszközt), a férfinem, valamint a
nem megfelelő társas és családi kapcsolatok. Egyes belső tulajdonságok, mint a
neurózis, a túlzott visszahúzódás is szerepet játszhatnak létrejöttében.
Szövődhet pszichés problémákkal (depresszió, szorongás), mentális és szomatikus
betegségekkel, továbbá gyakran társul egyéb függőségekkel. Funkcionális
képalkotó vizsgálatok eredményei alapján bizonyos agyterületek kóros változásai
mutathatók ki az érintett egyéneknél, ezek között azonban jelentős heterogenitás
figyelhető meg. Más függőségekhez hasonlóan az extenzív internethasználat az
élet valamennyi területére kedvezőtlen hatással bír. Kezelésére egyelőre nem
rendelkezünk magas szintű evidenciákkal, úgy tűnik azonban, hogy egyéb
(klasszikus) függőségek kezelésében használt terápiák hatékonyak lehetnek. Orv
Hetil. 2022; 163(38): 1506–1513.
Diabetes és a nyomelemek
Authors: Szentmihályi Klára , Klébert Szilvia , Somogyi Anikó
Published: November 2022

Bizonyos nyomelemek ionos, illetve komplexen kötött vegyületei nélkülözhetetlenek
számtalan biokémiai folyamatban, a humán szervezet megfelelő működéséhez.
Hiányuk vagy akkumulációjuk számos egészségügyi problémát, betegséget okoz.
Korábban az inzulinrezisztencia és a cukorbetegség kezelésében a nyomelemeket
kulcsfontosságú faktornak gondolták, azonban a diabetes kialakulásában a
nyomelemek hiánya, fontossága vagy a szövődmények kialakulásában és kezelésében
a nyomelemstatus megítélése, a pótlás fontossága még ma is ellentmondásos. A
szerzők ezért áttekintik a nyomelemek szerepét a diabetes kialakulásában,
patogenezisében és progressziójában. Röviden beszámolnak a cink(II), a
mangán(II, III), a réz(I, II), a króm(III), a vas(II, III), a kobalt(II), a
vanádium(III, IV, V), a molibdén(IV, VI), a jód(I), a szelén(II, IV, VI) és a
lítium(I) humán szervezetben ismert legfontosabb folyamatairól és a diabetesszel
összefüggő biokémiai változásokról. Részletezik a nyomelemstatus eltéréseit
diabetesben, kapcsolatukat a szabad gyökökkel és az antioxidáns védelmi
rendszerrel. Rátérnek néhány rizikófaktor tárgyalására, amely súlyosabb
mikroelemhiányhoz és szövődmények kialakulásához vezet. Orv Hetil. 2022;
163(33): 1303–1310.
Alsó légúti minták molekuláris mikrobiológiai vizsgálata a koronavírus-járvány időszakában
Authors: Károlyi Sándor , Juhász Emese , Iván Miklós , Szabó Edina , Farkas Petronella , Székely Kamilla , Kristóf Katalin
Published: November 2022

Bevezetés: A BioFire FilmArray Pneumonia plus
Panel (bioMérieux) az alsó légúti fertőzések mikrobiológiai diagnosztikájára
kidolgozott „real-time” PCR-rendszer, mely 18 baktérium, 9 vírus és 7
antibiotikum-rezisztenciagén kimutatására képes. A két órán belül eredményt adó
módszer segíti a pneumonia differenciáldiagnosztikáját, a terápiás
döntéshozatalt. Célkitűzés: Laboratóriumunkban pneumonia
kivizsgálása érdekében végzett PCR-paneltesztek eredményeinek áttekintése, a
hagyományos bakteriológiai feldolgozás eredményeivel való összehasonlítása.
Módszerek: A 2020. október és 2021. szeptember közötti
időszakban 820, feltételezetten pneumoniás kórházi betegtől származó alsó légúti
mintát vizsgáltunk a PCR-panellel. A mintákból a multiplex PCR-vizsgálat mellett
tenyésztést is végeztünk. A kiegészítő SARS-CoV-2-PCR-vizsgálatok orr-garat
törletből vett mintákból történtek. Eredmények: A minták 40%-a
SARS-CoV-2-pozitív betegtől származott. A minták 60%-ánál jelzett patogént vagy
rezisztenciagént a PCR-panel. A három leggyakrabban kimutatott kórokozó a
Pseudomonas aeruginosa, a Staphylococcus
aureus és az Acinetobacter baumannii volt. A
PCR-rel detektált baktériumok 44%-a tenyésztéssel nem igazolódott, és viszont:
tenyésztéssel számos olyan baktériumot, gombafajt,
antibiotikum-rezisztenciamechanizmust igazoltunk, melyet a PCR-panel nem
vizsgált, vagy melyre negatív eredményt adott. A SARS-CoV-2-pozitív csoportban a
S. aureus adta az azonosított kórokozók 25,8%-át. A
leggyakrabban kimutatott rezisztenciagén a mecA/C (MRSA) volt.
A SARS-CoV-2-pozitív betegek mintáinak 2%-ában, míg a SARS-CoV-2-negatív betegek
mintáinak 13%-ában mutattunk ki egyéb légúti vírusgént is.
Következtetés: A kórházi pneumoniák gyakori kórokozóit
PCR-vizsgálataink eredményei igazolták. A PCR-panel célspektrumában nem szereplő
kórokozók jelentősége és az antibiotikumrezisztenciák multifaktoriális volta
miatt a pneumoniaspecifikus multiplex PCR-vizsgálatokat tenyésztéssel együtt
javasolt végezni, és ezek eredményét együttesen érdemes értelmezni. Orv Hetil.
2022; 163(33): 1295–1302.
A máj ritka vérellátási variációja járulékos arteria hepatica dextra és sinistra jelenlétével
Authors: Szűcs Adél , Fábián Bálint , Karlinger Kinga , Ruttkay Tamás
Published: November 2022

Az elmúlt évtizedekben számos tanulmány készült, melyek a májat ellátó artériák
különböző megjelenési formáit vizsgálták anatómiai preparáció és képalkotó
eljárások (angiográfia, CT) segítségével. Ezen megfigyelések talaján többféle
klasszifikáció született a vérellátási típusok és előfordulási arányaik
meghatározására. Célunk egy anatómiai preparátumon keresztül bemutatni a máj
artériás vérellátásának egy ritka variációját. A leírásban szereplő cadaver hasi
szerveiről postmortalis natív CT-felvétel készült, melyet háromdimenziós
rekonstrukció követett. A képalkotó vizsgálat után formalinnal fixáltuk a hasi
blokkot, majd réteges anatómiai preparálással tettük láthatóvá az ereket. A máj
a normálisan is megtalálható, kettéoszlott a. hepatica propria mellett az a.
gastrica sinistrából és az a. mesenterica superiorból is kap járulékos ágakat.
Ez a variáció a széles körben használt Michels-féle klasszifikáció szerinti VII.
típusba sorolható, előfordulási valószínűsége pedig 0,2% és 0,73% közé esik. Az
érvariációk nemcsak anatómiai szempontból figyelemre méltóak, hanem preoperatív
feltérképezésüknek is igen fontos szerepük van a területen végzett műtéti
beavatkozások szövődménymentes elvégzése céljából. Orv Hetil. 2022; 163(32):
1281–1286.
Onkodiabetológia I.
Authors: Bánhegyi Róbert János , Gazdag Andrea , Rácz Beatrix , Beke Szilvia , Fülöp Norbert
Published: November 2022

Az utóbbi évtizedek orvosi kutatásainak egyik tartósan kiemelt területe a
szénhidrátháztartás zavarai és a rosszindulatú daganatok közti metabolikus és
molekuláris kapcsolatok részletes elemzése, amely folyamatosan újabb és újabb
daganatellenes terápiák kifejlesztésének és bevezetésének lehetőségét vetíti
előre. Epidemiológiai, preklinikai és klinikai vizsgálatok alapján ma már
biztosan tudjuk, hogy az előrehaladott cukorbetegség számos daganat képződésében
önálló rizikótényezőként szerepelhet, sőt a tumorkockázat növekedése akár már
praediabeteses kórállapotokban jelentkezhet. Napjainkban ugyanakkor azt is
teljes bizonyossággal kimondhatjuk, hogy a kétfajta kórkép közti kapcsolat
fordított irányban is fennáll. Közismert tény, hogy a malignus daganatok a
gazdaszervezetben olyan metabolikus és molekuláris változásokat idéznek elő,
amelyek egy idő után a korai diabetesre jellemző inzulinrezisztens állapotot
okoznak. Ez a tumor által generált inzulinrezisztencia a betegek egy részénél
akár másodlagos cukorbetegség kialakulásához is elvezethet, amelyet a jelenleg
alkalmazott antineoplasztikus terápiák esetleges diabetogén effektusa csak
tovább súlyosbíthat. Az utóbbi években a rosszindulatú daganatos megbetegedések
és a 2-es típusú diabetes mellitus szoros kapcsolatának molekuláris okait
feltárni kívánó kutatások a figyelmet a RAS és a PI3K jelátviteli utak központi
szerepére irányították. Ezek megváltozott működése ugyanis a teljes sejtciklust,
a komplett celluláris metabolizmust, a sejtek növekedését és proliferációját,
vagyis a sejtek túlélését jelentősen befolyásolja, részben a tumorképződés és
tumorprogresszió, részben pedig az inzulinrezisztencia létrejötte felé tolja. Ma
már tudjuk, hogy a molekuláris ok-okozati viszonyok aligha érthetők meg az
IGF-receptorok, valamint a RAS és a PI3K jelátviteli utak működésének és
kapcsolódási pontjainak megismerése nélkül. Éppen ezért munkánkban a
legfontosabb metabolikus összefüggések felvázolását követően a közös molekuláris
háttér részleteire fókuszálunk. Orv Hetil. 2022; 163(39): 1535–1543.
Az automatizált emlőultrahang-daganatszűrés szakirodalmi áttekintése
Authors: Tittmann Judit , Csanádi Marcell , Ágh Tamás , Széles György , Vokó Zoltán , Ormándi Katalin , Kallai Árpád
Published: November 2022

Az emlőrákszűrés hatékonyságának javítására az elmúlt években számos technológiai
fejlesztés történt, amelyek többsége elsősorban a mammográfiai vizsgálat
kiegészítőjeként jelent meg. Az egyik ilyen, széles körben ismertté vált
technológia az automatizált emlőultrahang. A jelen célzott irodalomkutatás
célja, hogy bemutassa az automatizált emlőultrahang szűrési alkalmazásával
kapcsolatos szakmai álláspontokat és iránymutatásokat, valamint összegezze a
technológiával kapcsolatos vizsgálatokat leíró tudományos szakirodalmat. Az
automatizált emlőultrahangra vonatkozó információk összegyűjtésére célzott
irodalomkutatást végeztünk. Publikusan elérhető online adatbázisokban kerestünk
szakmai irányelveket és ajánlásokat, valamint tudományos közleményeket, amelyek
az emlőrák szűrésével és korai felismerésével foglalkoztak. Az irodalmi
áttekintés eredménye alapján kijelenthető, hogy az automatizált emlőszűrésről
mint kiegészítő technológiáról denz emlő esetén, számos információ áll
rendelkezésre, ugyanakkor az emlőrák szűrésével kapcsolatos irányelvek nem
foglalkoznak még ezzel a technológiával. A célzott irodalomkeresés során 9
klinikai vizsgálatot tekintettünk át. Ezek többsége egykaros vizsgálat,
viszonylag rövid követési idővel. A vizsgálatok többségét az USA-ban végezték.
Az eredmények jellemzően emlőrákszűréssel kapcsolatos, rövid távú kimenetekre
vonatkoztak: szenzitivitás, specificitás, daganatfelfedezési arány és
visszahívási arány. A technológia legfontosabb előnyének az utólagos
kiértékelés, valamint a reprodukálhatóság tekinthető. A vizsgálati eredmények
arra utalnak, hogy denz emlő esetén a technológiának a mammográfia mellett
történő, szűrési célú alkalmazása esetén növekszik az azonosított daganatok
száma a mammográfia egyedüli használatához képest. Legfőbb hátránya ugyanakkor a
megnövekedett visszahívási arány és az álpozitív esetek számának emelkedése.
Összességében megállapítható, hogy az automatizált emlőultrahang emlőrákszűrési
alkalmazásával kapcsolatos bizonytalanságnak a csökkentésére további tudományos
bizonyítékokra van szükség. Orv Hetil. 2022; 163(35): 1374–1382.
Percutan endovascularis aortarekonstrukcióval szerzett kezdeti tapasztalataink
Authors: Berczeli Márton , Osztrogonácz Péter , Hidi László , Szeberin Zoltán
Published: November 2022

Bevezetés: A bőrön keresztüli punkcióból végzett
aortarekonstrukció újabb mérföldkő az aortasebészetben. Ebben a vascularis
záróeszközök evolúciója kulcsszerepet játszott. Ezek segítségével a nagyobb
átmérőjű, endovascularis műszerek után keletkező, artérián ejtett nyílások
sebészi feltárás nélkül zárhatóvá váltak. Célkitűzés: Célunk
volt, hogy megvizsgáljuk a percutan endovascularis aortarekonstrukciók technikai
sikerességét, és elemezzük a technika alkalmazásával szerzett kezdeti
tapasztalatainkat. Módszer: Prospektív vizsgálatunkban a 2020.
október 15. és 2021. március 31. közötti időszakban endovascularis
aortarekonstrukción átesett betegeket vizsgáltuk. Az arteria femoralis
communison keresztüli percutan rekonstrukcióra alkalmasnak ítélt betegeket
vontuk be kutatásunkba. A technikai sikerességet, az ellátással kapcsolatos
kórházi szövődményeket és a beavatkozás eredményességét befolyásoló
rizikófaktorokat vizsgáltuk. Eredmények: Az adott időszakban 43
betegnél történt endovascularis aortaműtét, 38 beteget tartottunk percutan
beavatkozásra alkalmasnak. Döntően infrarenalis aortaaneurysma (n = 26, 68,4%)
miatt történt beavatkozás. Az ultrahangvezérelten szúrt punkciós nyílások
zárására öltésmediált záróeszközt használtunk, oldalanként 2 (1–4) (medián,
minimum–maximum) darabot. Technikailag sikeres percutan rekonstrukciót 37
(97,4%) esetben végeztünk. Az átlagos kórházi tartózkodás a rekonstrukciót
követően 4,9 ± 1,7 (SD) nap volt. Összesen 3 (7,9%) esetben tapasztaltunk a
behatolással kapcsolatos szövődményt, ebből 1 esetben femoralis feltárást
végeztünk. A rizikófaktorokat tekintve a 18 Fr feletti eszközméret (1,26,
0,09–17,75, 0,862) és a testtömegindex (1,17, 0,923–1,5, 0,19) fokozta a
behatolással kapcsolatos komplikáció lehetőségét, de egyik összefüggés sem volt
szignifikáns (OR, 95% CI, p-érték). Ellenben a 30 kg/m2
testtömegindex feletti betegek között (n = 12) e szövődmény aránya
szignifikánsan nagyobb volt, mint a kisebb testtömegindexű betegek körében (p =
0,008). Következtetés: A percutan végzett endovascularis
aortarekonstrukció ígéretes módszer, kezdeti tapasztalataink alapján biztonságos
és nagy technikai sikerrel alkalmazható az erre alkalmasnak ítélt betegeknél az
arteria femoralis communison keresztül. Orv Hetil. 2022; 163(33): 1318–1323.
A Központi Statisztikai Hivatal halálozási adatainak összevetése a Nemzeti Rákregiszter adatbázisával.
Authors: Wéber András , Szatmári István , Dobozi Mária , Hilbert Lászlóné , Branyiczkiné Géczy Gabriella , Nagy Péter , Kásler Miklós , Polgár Csaba , Kenessey István
Published: November 2022

Bevezetés: Nemzetközi összehasonlításban a rosszindulatú
daganatos incidencia és mortalitás tekintetében Magyarország az élvonalba
tartozik. A halálozási statisztikát a Központi Statisztikai Hivatal a
hatpéldányos Halottvizsgálati bizonyítványok feldolgozása alapján készíti el,
míg az új daganatos betegségek előfordulásának populációalapú mérését a Nemzeti
Rákregiszter végzi. Célkitűzés: A Központi Statisztikai Hivatal
és a Nemzeti Rákregiszter független adatbázisainak összekapcsolása rávilágíthat
egymás gyengeségeire, emellett lehetőséget teremt az adatok verifikációjára,
pontosítására, kiegészítésére, valamint a jelenlegi adatcsere bővítésének
szükségességére. Módszer: A Központi Statisztikai Hivatal 2012
és 2020 közötti halálozási adatait a társadalombiztosítási azonosító jel alapján
kötöttük össze a Nemzeti Rákregiszter 2001 és 2020 közötti adatbázisával. A
2018-ra vonatkozó – főképpen tüdőrákos – haláleseteket mélyebb vizsgálatnak
vetettük alá, mellyel az adatbevitel hiányosságai mellett a két állomány közötti
eltéréseket is demonstráltuk. Eredmények: A Központi
Statisztikai Hivatal 2018-ra vonatkozó halálozási adatbázisában 32 586 esetben
rosszindulatú daganat volt a statisztikai közlésre kiválasztott elsődleges
halálok, melyből a Nemzeti Rákregiszterben 29 970-et azonosítottunk. A Központi
Statisztikai Hivatal adatai között 8716, statisztikai közlésre kiválasztott
tüdőrákos halálesetből 7957 személyt találtunk meg a Regiszterben. A 7957
egyezésből a Nemzeti Rákregiszterben 7381-hez tartozott tüdőrákos diagnózis. A
fennmaradó 576 esetet a Regiszter más daganattal rögzítette, a leggyakrabban, 69
esetben tüdőáttét szerepelt. Megbeszélés: A két adatbázis
közötti eltérés adódhat az adatfelvételek metodikai különbségeiből, a jelentési
fegyelem problémáiból, a hiányos, pontatlan kitöltésből és a feldolgozási
algoritmusok különbözőségéből. Mindazonáltal a vizsgált adatbázisok tartalmának
döntő hányada értékes információt tartalmaz, ezért alkalmasak adattudományi
vizsgálatokra. Következtetés: A jelen elemzés tapasztalatai
alapján a két intézmény közötti adatátadás felülvizsgálata várható. Emellett az
elektronikus Halottvizsgálati bizonyítvány bevezetése vélhetően javítani fogja a
társadalombiztosítási azonosító jel kitöltöttség megbízhatóságát, ráadásul a
rendszerbe épített ellenőrzéseknek köszönhetően a kitöltés minősége javulhat, a
feldolgozás ideje lerövidülhet. Orv Hetil. 2022; 163(37): 1481–1489.
Nem infrarenalis lokalizációjú hasi aortaaneurysmák miatt végzett nyitott műtétek hosszú távú adatainak elemzése
Authors: Hidi László , Pomozi Enikő , Boros András Mihály , Legeza Péter , Bárczi Zoltán , Szeberin Zoltán
Published: November 2022

Bevezetés: Jelenleg nincsenek egyértelmű ajánlások a nem
infrarenalis hasi aortaaneurysmák sebészi kezelésének ideális technikájáról.
Célkitűzés: Jelenlegi vizsgálatunk célja volt elemezni az
intakt fallal rendelkező, nem infrarenalis abdominalis aortaaneurysmák miatt
nyitott műtéten átesett betegek mortalitását és a proximalis aortakirekesztés
szintjének a posztoperatív eredményekre gyakorolt hatását.
Módszer: Retrospektív egyközpontú vizsgálatunk az intakt,
nem infrarenalis hasi aortaaneurysmák miatt 2005 és 2017 között a Semmelweis
Egyetem Szív- és Érgyógyászati Klinikáján nyitott műtéten átesett betegek
eredményeit tekinti át. A tanulmány elsődleges végpontja a 30 napos, 1, 2 és 5
éves mortalitás, másodlagos végpontjai a posztoperatív akut vesekárosodás,
valamint a súlyos posztoperatív szövődmények voltak. Az adatokat két csoportban
elemeztük a műtét során alkalmazott proximalis aortakirekesztés helye alapján:
juxta/pararenalis aortaaneurysmák; inter/suprarenalis aortakirekesztés,
suprarenalis aortaaneurysmák; supracoeliacalis kirekesztés.
Eredmények: Klinikánkon 94 páciens esett át nyitott
aortaműtéten, amely legalább az egyik veseartéria szintje feletti
aortakirekesztéssel járt. Az utánkövetési idő 3,14 (IQR: 1,55–5,00) év, a 30
napos, 1, 2 és 5 éves mortalitás 9%, 20%, 27% és 48% volt. A 30 napos és 1 éves
mortalitás szignifikánsan alacsonyabb volt a juxta/pararenalis aortaaneurysma
miatt operált betegek között. Szignifikánsan többször fordultak elő súlyos
posztoperatív szövődmények a suprarenalis aneurysma miatt kezelt páciensek
körében a juxta- és pararenalis aneurysma miatt operáltakhoz képest. Az akut
vesekárosodás perioperatív incidenciája 54%, a kórházi elbocsátáskor 30% volt. A
kórházi bent fekvés ideje alatt jelentősen több akut veseműködési zavart
észleltünk a suprarenalis aneurysma miatt operált pácienseknél, a betegek
hazabocsátásakor azonban a két csoport között már nem volt szignifikáns
különbség. Következtetés: A suprarenalis aortaaneurysmák
nyitott műtéte nagyobb morbiditással, korai és középtávú mortalitással jár, mint
a juxta/pararenalis aortaaneurysmáké. A preoperatív krónikus veseelégtelenség és
a súlyos posztoperatív szövődmények a közép- és hosszú távú mortalitás független
prediktív tényezői. Orv Hetil. 2022; 163(37): 1472–1480.
Az egészségügyi szakdolgozók létszámváltozása az európai egészségügyi rendszerekben 2000 és 2018 között
Authors: Elmer Diána , Endrei Dóra , Németh Noémi , Csákvári Tímea , Kajos Luca Fanni , Molics Bálint , Boncz Imre
Published: November 2022

Bevezetés:Az egészségügyi dolgozói ellátottság biztosítása napjainkban fontos szakmapolitikai kérdéskör.Célkitűzés:Kutatásunk célja, hogy átfogó képet adjunk az egészségügyi szakdolgozói létszámhelyzetről az OECD európai országaiban.Adatok és módszerek:Az elemzéshez az „OECD Health Statistics 2021” adatbázis gyakorló szülésznőkre, praktizáló ápolókra és gyakorló gyógytornászokra vonatkozó létszámindikátorait, illetve teljes kórházi ágyszámra vonatkozó indikátorát elemeztük a 2000–2018-as időszakra. 24 európai OECD-országot csoportosítottunk az egészségügyi rendszer és a földrajzi elhelyezkedés szerint, majd hasonlítottunk össze a 2000., 2010., 2018. évek adatai alapján paraméteres és nemparaméteres próbákkal.Eredmények:2000 és 2018 között a vizsgált OECD-országokban 100 000 lakosra nézve 14%-kal nőtt a szülésznők, 30%-kal az ápolók és 41%-kal a gyógytornászok átlagos létszáma. 100 kórházi ágyra vetítve 72%-kal nőtt a szülésznők, 86%-kal az ápolók és 97%-kal a gyógytornászok átlagos létszáma. Szignifikáns eredményt mindhárom vizsgált évre a 100 kórházi ágyra vetített gyógytornászi létszámindikátornál kaptunk (p = 0,014; p<0,001; p = 0,002) a vizsgált nyugat- és közép-európai államok összehasonlításakor. Szignifikáns eredményt a Bismarck- és Beveridge-típusú államok összehasonlításakor csak a 100 kórházi ágyra vetített ápolói létszámindikátornál kaptunk a 2010-es (p = 0,048) évre vonatkozóan.Következtetés:Az egészségügyi szakdolgozói szakmacsoportok közül a gyógytornászok létszáma nőtt a leginkább Európában. A vizsgált nyugat-európai országokban a 100 ágyra vetített egészségügyi szakdolgozói létszám szignifikánsan nagyobb a közép-európai országokhoz képest. Orv Hetil. 2022; 163(41): 1639–1648.
A kis sugárdózisú komputertomográfia szerepe a tüdőrákszűrésben
Authors: Ágh Tamás , Szilberhorn László , Csanádi Marcell , Széles György , Vokó Zoltán , Ádám Gábor , Kallai Árpád
Published: November 2022

Bevezetés: A tüdőrák súlyos népegészségügyi probléma
Magyarországon, ennek ellenére jelenleg nem működik országos szűrőprogram a
betegség korai felismerésére. Az elmúlt évtizedek technikai fejlesztéseinek
köszönhetően a tüdőrák diagnosztizálására alkalmas képalkotó vizsgálati
módszerek érzékenysége sokat javult. Az egyik ilyen, széles körben ismertté vált
új technológia a kis sugárdózisú komputertomográfia (LDCT).
Célkitűzés: A jelen kutatás célja, hogy bemutassa az
LDCT-nek mint a tüdőrák új szűrési technológiájának alkalmazásával kapcsolatos
szakmai álláspontokat és iránymutatásokat, valamint összegezze a technológiával
kapcsolatos vizsgálatokat leíró tudományos szakirodalmat és más országok
tüdőrákszűrési gyakorlatát. Módszer: Célzott irodalomkutatást
végeztünk az LDCT-nek a tüdőrákszűrésben való alkalmazhatóságával kapcsolatban.
Publikusan elérhető online adatbázisokban kerestünk szakmai irányelveket és
ajánlásokat, valamint tudományos közleményeket, amelyek a tüdőrák szűrésével és
a betegség korai felismerésével foglalkoznak. Eredmények:
Irodalomkeresésünk során tüdőrákszűréssel, LDCT-vizsgálattal kapcsolatban 16
szakmai irányelvet és ajánlást azonosítottunk. Az LDCT-tüdőrákszűrés
hatásosságára vonatkozóan végzett vizsgálatok közül 10 külföldi randomizált
kontrollált vizsgálatot és 2 hazai vizsgálatot elemeztünk. 10 európai ország
tüdőrákszűrési gyakorlatára vonatkozóan találtunk publikusan elérhető
információt. Megbeszélés: A jelenleg elérhető evidenciák
alapján az LDCT-szűrés javítja a tüdőrák, különösen a korai stádiumú tüdőrák
diagnosztizálását, és csökkenti a tüdőrák-specifikus halálozás mértékét.
Következtetés: Összességében megállapítható, hogy a magas
rizikójú lakosság körében az LDCT bizonyítottan hatékony szűrővizsgálat a
tüdőrák korai felismerésére és a tüdőrák-specifikus halálozás csökkentésére. A
jelenleg futó hazai és külföldi pilotprogramok eredményei várhatóan további
evidenciával szolgálnak majd egy országos szintű LDCT-tüdőrákszűrési program
bevezetéséhez. Orv Hetil. 2022; 163(37): 1464–1471.
Idősellátás és a családi gondozók terhelése a COVID–19-járvány első hulláma idején
Authors: Leleszi-Tróbert Anett Mária , Bagyura Márton , Széman Zsuzsa
Published: November 2022

Bevezetés: A COVID–19-járvány miatt mind az egészségügyi, mind a
szociális ellátórendszer kapacitása csökkent, korlátozott elérhetőségük és a
járványhelyzet speciális kihívásai miatt az idős hozzátartozók gondozását
vállaló családtagok (családi gondozók) feladatai növekedtek, megterhelődésük
fokozódott, miközben erőforrásaik csökkentek. Közleményünkben nem a kórokozóval,
hanem az általa okozott járvány egészségügyi és szociális ellátórendszert is
érintő lehetséges hatásaival foglalkozunk. Célkitűzés: A
COVID–19-járvány első hulláma idején, 2020. 04. 30. és 2020. 07. 09. között
online kérdőívvel vizsgáltuk a családi gondozók terhelődését, melyet a gondozók
egészségügyi és szociális szolgáltatásokkal kapcsolatos tapasztalatai tükrében
mutatunk be. Módszerek: Online kérdőíves felmérés (n = 1004; a
COVID–19-járvány alatt is gondozók száma 491 fő); az adatbázis elemzése
kvantitatív és kvalitatív (tartalomelemzési) módszerekkel történt.
Eredmények: A COVID–19-járvány idején is gondozást folytató
válaszadók több mint felének növekedtek a gondozási terhei. Összefüggés látható
a gondozási terhek COVID–19-járvány alatti növekedése és a gondozó lakhelyének
településtípusa, a gondozott dementiával való érintettsége, a házi
segítségnyújtás, illetve egyéb gondozási segítség igénybevétele, valamint a
munkavégzés között. Azok, akik a terhek járványhelyzet miatti növekedéséről
számoltak be, a gondozói szerepet is megterhelőbbnek élik meg. A legnagyobb
pluszterhet a korlátozások, az ellátási nehézségek, valamint a járványhelyzet
miatti megnövekedett mentális terhelődés jelentette.
Megbeszélés: Más kutatásokkal összhangban eredményeink arra
utalnak, hogy a gondozási terhek COVID–19-járvány alatti növekedése a
járványhelyzet speciális kihívásaival magyarázható.
Következtetés: A családi gondozókat különösen érzékenyen
érintő korlátozásoknak, valamint az ellátások nehezebb elérhetőségének
ellensúlyozására hasonló helyzetben szükséges lenne rendkívüli szolgáltatások
bevezetése. A veszélyhelyzetben nagymértékben megnövekedett mentális terhelődés
ráirányítja a figyelmet a gondozók mentálhigiénés ellátásának szükségességére.
Orv Hetil. 2022; 163(42): 1654–1662.
Az influenza mint kardiológiai rizikótényező és a vakcináció szerepe a kockázat csökkentésében
Authors: Körömi Zsolt , Nagy Gergely György
Published: November 2022

A koszorúér-betegség, a szívritmuszavarok, valamint a szívelégtelenség különböző
formái a társadalom jelentős részét érintik, a halálozási statisztikák első
helyén szereplő kóroki tényezők. Bár a jelenleg zajló SARS-CoV-2-pandémia
kapcsán a közgondolkodásban nagymértékben háttérbe szorult, továbbra is komoly
epidemiológiai jelentőségű az influenzafertőzés is, mely az évről évre
visszaköszönő járványok során jelentős morbiditással és mortalitással jár
elsősorban az idős, társbetegségekkel rendelkező betegek körében. Erre
vonatkozóan számos kutatási eredmény látott napvilágot, melyekben felhívják a
figyelmet a jelentős néptömeget érintő szívbetegségek és az influenza együttes
fennállásából fakadó szinergista egészségkárosító és mortalitásnövelő hatásra,
továbbá az influenza elleni vakcináció mint prevenciós stratégia jelentőségére.
Különösen aktuálissá teszi ezt a kérdést a SARS-CoV-2-világjárvány, mely vírus
szintén az idősebb, illetve a sok társbetegséggel rendelkező betegekre van
súlyos, nemritkán végzetes hatással, de egy influenza által legyengített
fiatalabb szervezet is könnyebben eshet áldozatául egy esetleges
koronavírus-fertőzésnek. Ennek megfelelően a nemzetközi ajánlásokban
egyértelműen javasolt sok más, magasabb rizikójú betegcsoporton túl a
szívbetegek influenza elleni oltása. Ennek, valamint az elérhető térítésmentes
vakcináknak dacára az átoltottság mind nemzetközi, mind hazai szinten igen
alacsony. A szerzők a jelen összefoglaló közleményben felhívják a figyelmet az
influenza és a szívbetegségek kapcsolatára, valamint az influenza elleni
vakcináció szerepére a kardiológiai eredetű morbiditás és mortalitás
csökkentésében. Orv Hetil. 2022; 163(40): 1585–1596.