Успя ли ЕС да облекчи последиците от пандемията ? Реформите в здравните и социални системи на повечето държави членки са неизбежни , пише в анализ на институт „ Рего “ Пандемията Covid - 19 беше водещата световна тема на изминалата 2020 година . Тя изправи планетата пред огромни предизвикателства – в здравен , политически , икономически и социален аспект . Като един от най - сериозно засегнатите райони в световен мащаб , Европа преживя безпрецедентни събития в модерната си история . Европейският съюз се сблъска с поредната криза , справянето с която изисква бързи реакции , единни решения и солидарност между държавите - членки . Това пише в анализ на институт „ Рего “ , публикуван днес . В началния етап на пандемията ЕС изглеждаше неспособен в очите на гражданите да помогне с разрешаването на ситуацията . Впоследствие обаче бяха взети редица решения на европейско ниво с цел подпомагане държавите - членки в борбата им с вируса . Важно е да се отбележи , че Covid - 19 засяга най - тежко хората от третата и четвъртата възраст . Повечето от страните от ЕС са първенци по продължителност на живот в света и проблемът със застаряването е базисен за организацията . Това е среда , която създава условия за допълнително усложняване на кризата с вируса , уточняват от „ Рего “ . От института припомнят думите на германския канцлер Ангела Меркел , която коментира пандемията в началото на април : „ ЕС е изправен пред най - големия тест от създаването си “ . Думите й са достатъчно ясна оценка за сериозността на ситуацията . Европа не се е сблъсквала с толкова тежка и мащабна криза от Втората световна война насам . Трябва да се подчертае , че здравната криза конкретно засяга по различен начин и с различна сила държавите - членки , които от своя страна са различно подготвени за справяне с пандемия . Това се оказа и поредният тест за солидарността между тях и готовността им да помагат една на друга и да вземат колективни решения , когато е необходимо , пише в анализа на „ Рего “ . Covid - 19 засегна неравномерно членките на ЕС по отношение на смъртните случаи и прогнозираните икономически ефекти . Стратегиите за справяне с кризата на отделните страни се различаваха значително , но почти никоя от тях не можа да избегне прилагането на стриктни мерки за овладяването й . Докато държави като България , Франция , Финландия и Италия наложиха стриктно затваряне още през март , Великобритания не въведе никакви ограничителни мерки при първите случаи в страната . Швеция , от своя страна , избра уникален подход и не наложи никакви забрани с цел изграждане на масов имунитет на населението . През годината подходите варираха от затваряне през отхлабване до ново затваряне или постоянно поддържане на определени мерки ( устойчиво придържане към конкретна политика ) . Вторият подход се оказа по - успешен , пишат от „ Рего “ . Важно уточнение в контекста на здравната криза е , че държавите - членки разполагат с изключителните компетенции в здравната политика . В тази сфера ЕС допълва националните здравни политики като подкрепя правителствата на страните от Съюза за постигането на общи цели , обединяването на ресурси и преодоляването на общи предизвикателства . Това се осъществява чрез изготвяне на общи закони и стандарти за здравни продукти и услуги , предоставяне на равен достъп до ефективно здравно обслужване и финансиране на проекти в областта на здравеопазването . Координация се осъществява при сериозни заплахи за здравето , които засягат повече от една страна от ЕС , но доколко тази координация ще се осъществи остава в ръцете на държавите от Съюза и способността им да намират консенсус по отделни въпроси и предложения на Комисията . В този смисъл организацията за справяне с кризата и състоянието на съответната здравна система варира драстично в различните държави членки . Финалната отговорност е на правителствата и техните показатели . При първите установени случаи на Covid - 19 в Европа , европейските институции започнаха да издават препоръки и предложения за ограничаване на заразата . Те обаче се оказаха закъснели и не след дълго редица държави наложиха строги мерки и самосиндикално затвориха своите граници . Бързото разпространение на вируса показа нуждата от по - драстични и бързи реакции от страна на Европейския съюз . Тук се разкри една слабост на организацията – нейната тромавост за взимане на бързи решения в кризисни ситуации – нещо , което се наблюдаваше и при мигрантската криза , пише в анализа на „ Рего “ . Финансови мерки В края на месец март Европейският парламент прие инвестиционна инициатива , предвиждаща авансово изплащане на 37 млрд . eвро на държавите - членки чрез структурни фондове и Кохезионния фонд , вместо връщането на неусвоените средства в европейския бюджет . Сумата е предвидена за допълнително заплащане на медици , закупуване на медицинско оборудване и подпомагане на заетостта в малкия и среден бизнес . За България средствата се равняват на 812 млн . евро . По същото време бе проведен и голям международен търг , даващ възможност на страните - членки да правят съвместни поръчки за медицинско оборудване и лекарства . Събрани са над 7 млрд . евро за разработване на ваксини , лекарства и методи за диагностика . Освен това , благодарение на Механизма за гражданска защита на ЕС , десетки хиляди европейци , оказали се в различни точки на света без възможност за обратен транспорт вследствие на мерките , бяха върнати в ЕС . В отговор на кризата , Европейската комисия предложи създаването на временния инструмент NextGenerationEU в размер на 750 милиарда евро за възстановяване след Covid - 19 , както и целеви увеличения на дългосрочния бюджет на ЕС за периода 2021 — 2027 г . , който е успешно приет от европейските институции през юни . Тези средства се дават срещу разработването от всяка държава на Национален план за възстановяване и развитие . Едва след като бъде одобрен , само тогава ще получи финансиране . ЕК залага приоритетно в тези планове да има реформи , зелена икономика и дигитализация . От компетентността на всяко правителство зависи дали ще подготви качествен план и ще успее да го защити , за да получи финансиране . То е два типа : грантове и заеми . Инвестициите във високи технологии и изкуствен интелект ще са ключов приоритет за всички страни в търсене на устойчиви икономически , здравни и социални модели . Споразумението по плана за възстановяване на Европа след Ковид - 19 осигурява общо 1 , 8 трилиона чрез издаване на общ европейски дълг на капиталовите пазари заедно с Европейска инвестиционна банка ( ЕИБ ) и Европейския механизъм за стабилност ( ЕМС ) , и въвеждането на нови данъци за покриване на дълга до 2058 година . България ще може да разчита на 7 , 7 милиарда евро безвъзмездни средства за икономическо възстановяване от фонда , и общо 29 млрд . евро със средствата от бюджета на ЕС . Сделката беше окончателно одобрена на срещата на Европейския съвет в началото на декември , въпреки временното й блокиране от Унгария и Полша , отбелязвайки най - значимото събитие за ЕС в контекста на пандемията . За първи път в историята си , ЕС постигна споразумение за споделен дълг между страните - членки . Този успех е значим за Съюза , демонстрирайки способността му да се обедини във време на криза , да постига компромиси и да преследва общи цели за удовлетворяване на общи стратегически нужди , пише още в анализа . План за възстановяване В разработената годишна стратегия през септември бе представен план за възстановяване и устойчивост в най - засегнатите от пандемията сфери с бюджет 672 , 5 милиарда евро , както и инструмент , целящ подпомагате на работниците и работните места . Постигнато бе и споразумение за координиран подход към мерките за ограничаване на свободното движение в ЕС в условията на Ковид - 19 . Това включва класифициране на регионите въз основа на местната епидемична обстановка и решения за органичаване на пътуването в най - засегнатите области . Тази и всяка друга информация , касаеща пътуване в ЕС , се публикува в Re - open EU , създадена от ЕС платформа за предоставяне на достъпна информация за ежедневните промени , настъпващи вследствие на мерките в отделните държави - членки . От началото на пандемията , Европейската комисия предприема инвестиционни инициативи в помощ на здравните системи , на малките и средни предприятия , и на безработицата . Освен средствата за държавите - членки , по инициатива на ЕС са събрани са 7 , 4 милиарда евро за подкрепа на мерки за борба с Covid - 19 и за осигуряване на достъп на бедните страни до потенциални ваксини и лечения . Платформите , създадени от ЕС , имат за цел да улеснят достъпа до информация относно заразата , епидемиологичната ситуация в Европа , правилата за пътуване , тестване , карантина и много други , припомнят от „ Рего “ . Ваксините През пролетта Европейската комисия представи стратегия за ускоряване на разработването , производството и използването на ваксина и подписа общо шест ранни договора с фармацевтични компании с цел изграждане на портфолио с потенциални ваксини , които да бъдат закупени и в последствие предоставени на европейските граждани . По този начин ЕС осигури почти 2 милиарда потенциални дози . След одобряването на първите ваксини от Европейската агенция по лекарствата , бяха закупени милиони дози , които да бъдат използвани в рамките на ЕС още преди края на годината . Механизмът за осигуряване на ваксини предвижда и едновременното им пристигане в отделните страни ( вторият ден на Коледа ) , както и единни правила за имунизация на гражданите на ЕС . Според „ Рего “ общият подход при изработването и споделянето на ваксината е един от най - важните моменти в контекста на пандемията . Символното й разпространение в един и същи ден за всички държави - членки е силно послание за солидарност , което придава смисъл и легитимност на Съюза . По отношение на васкинирането се очертаха няколко различни подхода . Ваксиниране първо на възрастните ( старчески домове - Германия , Швеция , Дания , Великобритания , Ирландия , Франция ) или на хора работещи на първа линия ( медицински персонал - Финландия , Румъния , Полша , Унгария , Люксембург , Малта , Словения ) или всеобщо с приоритет за работещи на определени места ( Холандия ) . Като общоевропейски проблем около самото ваксиниране се очертава отказът на голям процент от населението да се ваксинира поради страх и недоверие във ваксините . В цяла Европа се наблюдава бум на конспиративни теории , които спъват борбата с коронавируса – от Шотландия до Румъния . Това се отчита от съответните управления и се търсят публични политики за преодоляване на проблема . Символното първо ваксиниране изпраща различни послания : на политици като послание за безопасност ( Гърция - гръцкият премиер и политически елит знаково ще се ваксинират първи ; Чехия – премиерът , Румъния - румънският президент изяви желание да е първи , но остана за втората група ) , водещи медицински специалисти ( Австрия , Словакия , България ) ; на стари хора като грижа за най - уязвимите ( Германия – 101 годишна жена в старчески дом ) ; медицинска сестра от Ковид отделение ( Малта ) . Наблюдава се и отказ от всякакъв символизъм и отлагане на ваксинирането за средата на януари ( Холандия – поради технически причини с изработване на регистри ) . Отделни страни вече работят за издаване на ваксинационни паспорти за своите граждани , за да могат да пътуват свободно след ваксинация ( Малта ) . Кампанията по ваксиниране ще е и основно предизвикателво пред ЕС в началото на 2021 година поради организационните различия на отделните страни - членки и все още високите нива на недоверие към ваксинирането . От общоевропейската стъпка на ваксиниране зависи в най - голяма степен по - бързото излизане от кризата и връщане към по - спокоен начин на живот , категорични са от „ Рего “ . Заключение Инициативите и общите програми , предприети и изготвени от европейските институции показват , че въпреки лимитираните си правомощия в сферата на здравната политика , Европейският съюз се стреми към разгръщане на пълния си обхват и всички налични ресурси в редица области на политиката в опит да се противопостави на последиците от пандемията от самото й начало . Въпреки лимитираната му роля в здравеопазването , през 2020 година ЕС успя да демонстрира способността си да действа единно ( ваксините ) и да взема необичайни решения при необичайни обстоятелства , както и да постига компромиси , когато е необходимо ( ветото Унгария - Полша ) . Макар тези мерки далеч да не слагат край на пандемията в Европа , могат да дадат начало на общоевропейска рамка за справяне с бъдещи здравни кризи , а дали ще са достатъчни , за да облекчат ситуацията в 27 - те страни - членки по задоволителен за европейските граждани начин , към момента остава въпрос с отворен отговор , пише в анализа . ЕС успява да излезе от кризата , макар и трудно да намери общ подход за справяне с нея , поради различията на отделни страни ( рестриктивни мерки или стаден имунитет ; затваряне на граници и ограничване на свободно движение ) . Остава проблемът с различните здравни системи , нива на дисциплинираност ( разделението север - юг и запад - изток ) и спазване на мерки в различните региони на Съюза . Отрицателни примери са страни , които подцениха вируса и понесоха много тежко първите удари на кризата ( на първо място Италия ) и други , които отчетоха високи нива на смъртност вследствие на лоша организация и / или проблеми със здравната система на по - късен етап ( България , Испания ) . Кризата показа къде са слабите места в резултат на пандемията и много страни членки на ЕС отчетоха необходимостта от радикална промяна на здравните си модели . Реформите в здравните и социални системи на повечето държави са неизбежни , твърдят от „ Рего “ .