Svar på klage på BFU. Oppføring av personalbase for salg til kommunen. Merverdiavgiftskompensasjonsloven § 2 mfl.
Dato: 2024-11-20

Sammendrag: Skattedirektoratet har avgitt svar på klage på bindende forhåndsuttalelse for et eierseksjonssameie som er under stiftelse. Hovedspørsmålet i saken er om det foreligger kompensasjonsrett for inngående merverdiavgift på oppføringskostnader som gjelder oppføring av personalbase for salg til kommunen.

Vi viser til din klage på deler av avgitt bindende forhåndsuttalelse datert 25.06.2024. Din klage gjelder skattekontorets svar på spørsmål nr. 2 i anmodningen som gjelder oppføringskostnadene som relaterer seg til personalbasen. Klagen gjelder for V eierseksjonssameie (under stiftelse), V borettslag (under stiftelse) og V Personalbase AS (under stiftelse). Vi viser videre til Skattedirektoratets foreløpige svar vedr. mottakelse av klage mv. datert 26.08.2024. Den bindende forhåndsuttalelsen i saken ble avsagt 04.06.2024, og deres anmodning er av 14.02.2024. 2. Skattedirektoratets konklusjon i saken Skattedirektoratet har kommet til at deres klage vedr. spørsmål nr. 2 ikke har ført frem. 3. Generelt om ordningen med bindende forhåndsuttalelse Endelig avgitt uttalelse er bindende for alle instanser innen Skatteetaten. For at myndighetene skal være bundet av uttalelsen må den planlagte disposisjonen besluttes og iverksettes slik den fremgår av anmodningen. Den bindende forhåndsuttalelsen legges til grunn dersom den skattepliktige krever det ved fastsettingen i den skattemeldingen som omfatter den aktuelle disposisjon, og den faktiske disposisjon er gjennomført i samsvar med forutsetningene for uttalelsen. Det må sannsynliggjøres at disposisjonen er identisk med den disposisjon forhåndsuttalelsen gjelder. Beløpsmessige eller kvantitative forskjeller uten betydning for det avgjorte rettsspørsmål ses det bort fra, jf. skatteforvaltningsloven § 6-1 tredje ledd, jf. skatteforvaltningsforskriften § 6-1-9 første ledd. Hvis den skattepliktige ikke har krevd at uttalelsen skal legges til grunn i skattemeldingen, vil retten til å benytte uttalelsen normalt bortfalle. Uttalelsen har bare bindende virkning for disposisjoner som er besluttet og iverksatt innen tre år etter utgangen av det året da uttalelsen ble gitt. Den bindende virkningen av en forhåndsuttalelse opphører fem år etter utgangen av det året uttalelsen ble gitt. Videre bør man være klar over at dersom rettstilstanden endres ved lov eller forskrift, går disse reglene foran det som er bestemt i uttalelsen. Ifølge skatteforvaltningsloven § 6-2 første ledd kan en bindende forhåndsuttalelse påklages. Reglene i skatteforvaltningsloven kapittel 13 gjelder, herunder § 13-7 annet ledd om at klageinstansen kan prøve alle sider av saken. 4. Spørsmål som er påklaget, skattekontorets begrunnelse og klagerens anførsler 4.1 Det skisserte faktumet Skissert faktum er beskrevet slik i anmodningen om bindende forhåndsuttalelse av 14.02.2024: 4.2 Spørsmål som er påklaget og forutsetninger I din anmodning om bindende forhåndsuttalelse ble flere spørsmål stilt. Etter avklaringer med skattekontoret ble det enighet om at skattekontoret skulle besvare spørsmålene som gjaldt modell 1 i sitt svar på anmodning om bindende forhåndsuttalelse. Spørsmålene som gjaldt modell 2 har blitt besvart i en veiledende uttalelse. Av de spørsmålene som skattekontoret skulle besvare som del av den bindende forhåndsuttalelsen ble spørsmålet om eierseksjonssameiet vil ha rett til kompensasjon for oppføringskostnader som relaterer seg til personalbasen besvart benektende (spørsmål nr. 2). Som følge av dette svaret gikk skattekontoret ikke inn på besvarelse av spørsmål nr. 3 i anmodningen, som gjaldt spørsmål om aksjeselskapet vil kunne inngå en justeringsavtale med kommunen. De spørsmålene som er påklaget og som Skattedirektoratet skal behandle videre er følgende to spørsmål: Ved bruk av modell 1, vil eierseksjonssameiet ha rett til kompensasjon for oppføringskostnader som relaterer seg til personalbasen? Ved bruk av modell 1, vil aksjeselskapet kunne inngå en justeringsavtale med kommunen? (Skattedirektoratet skal kun ta stilling til dette spørsmålet dersom det konkluderes med at eierseksjonssameiet har kompensasjonsrett for oppføringskostnader som relaterer seg til personalbasen.) For ordens skyld nevner også Skattedirektoratet at vi legger til grunn at det er selve personalbasen som skal selges fra V Personalbase AS (heretter VPAS) til kommunen, dvs. ikke aksjene i selskapet. 4.3 Skattekontorets begrunnelse Skattekontorets begrunnelse for å nekte merverdiavgiftskompensasjon i saken er formulert slik på side 18-19 i uttalelsen: 4.4 Klagerens anførsler Klagerens anførsler fremgår av klagen datert 25.06.2024 og av kommentarer til skattekontorets uttalelse til Skattedirektoratet datert 16.08.2024. Fra klagen gjengis: 5.Skattedirektoratets vurderinger 5.1 Kort om enkelte faktiske forhold og forholdet til eierseksjonsloven Ifølge fremlagt faktumbeskrivelse skal det opprettes et eierseksjonssameie etter eierseksjonsloven. Sameiet skal bestå av to seksjoner. Seksjon 1 skal være V borettslag som består av leilighetene som skal bygges, samt tilhørende fellesareal. Seksjon 2 skal være V personalbase AS som består av personalbasen som skal bygges. Det som skal bygges vil bestå av 6 fysisk adskilte boligklynger. Hver av disse består igjen av 12-26 boenheter. Ifølge merverdiavgiftskompensasjonsloven § 2 annet ledd gjelder loven for borettslag etter borettslagsloven og boligsameier etter eierseksjonsloven hvor botilbudet fremstår som et integrert heldøgns helse- og omsorgstilbud i kommunenes lovpålagte tjenestetilbud. På bakgrunn av dette har vi først undersøkt om sameiet som her skal opprettes vil kunne omfattes av eierseksjonsloven. (Det er allerede lagt til grunn at botilbudet fremstår som et integrert heldøgns helse- og omsorgstilbud i kommunenes lovpålagte tjenestetilbud.) Vi oppfatter eierseksjonsloven slik at det er strenge vilkår for at et borettslag som består av flere leiligheter skal anses som én seksjon. Ifølge eierseksjonsloven § 7 første ledd bokstav e har en søker krav på tillatelse til å seksjonere en eiendom dersom alle bruksenhetene omfattes av seksjoneringen. I kombinerte sameier, det vil si sameier som har både boligseksjoner og næringsseksjoner, er det adgang til å fravike hovedregelen om at det til hver sameieandel bare skal knyttes én bruksenhet. Det kan gjøres ved at det opprettes én samleseksjon for boligene og/eller én samleseksjon for de andre bruksenhetene. Det kan ikke opprettes flere samleseksjoner med samme formål; alle boligene eller alle næringslokalene må være med i de respektive samleseksjonene. Det kan ikke eksistere boligseksjoner i tillegg til en samleseksjon av boliger, og heller ikke noen selvstendig næringsseksjon i tillegg til samleseksjonen for de andre bruksenhetene. En samleseksjon kan heller ikke bestå av både boliger og næringslokaler. Det er ifølge eierseksjonsloven ikke noe krav om at boligene eller andre bruksenheter i en samleseksjon ligger fysisk samlet; de kan også ligge i ulike etasjer og i forskjellige bygninger. Hvis bruksenhetene i en samleseksjon, for eksempel boligene, ligger samlet i en bygning eller i en separat del av en bygning, kan samleseksjonen omfatte hele bygningen, også de arealene som ikke ligger innenfor grensene til noen av boligene. Basert på ovennevnte synes det dermed som om de faktiske forholdene med opprettelsen av én boligseksjon og opprettelsen av én næringsseksjon (personalbasen) vil kunne etableres lovlig etter eierseksjonsloven. Eierseksjonsloven § 7 stiller videre krav om hva som må være fellesareal. Slik vi forstår faktumet i denne saken vil bygningskroppen der personalbasen skal ligge være fellesareal for personalbasen og boligseksjonen. Borettslaget vil altså være én seksjonseier og aksjeselskapet vil være den andre seksjonseieren. De eier eiendommen sammen – dvs. det er ett gårds og bruksnummer. Utgangspunktet da er at man hefter for eierbrøken på kostnader som gjelder fellesareal. Ifølge faktum vil dette bli nærmere regulert i vedtektene for sameiet. Oppsummeringsvis synes altså forespeilet disposisjon å kunne gjennomføres etter eierseksjonsloven som er et vilkår for å kunne komme inn under merverdiavgiftskompensasjonsloven, og vurdere de øvrige vilkårene som gjelder for momskompensasjon i merverdiavgiftskompensasjonsloven og tilhørende forskrift. 5.2 Skattedirektoratets vurdering 5.2.1 Ved bruk av modell 1, vil eierseksjonssameiet ha rett til kompensasjon for oppføringskostnader som relaterer seg til personalbasen? Fra 1. januar 2017 ble borettslag etter borettslagsloven og boligsameier etter eierseksjonsloven på nærmere bestemte vilkår omfattet av merverdiavgiftskompensasjonsloven og tilhørende forskrift. Endringen ble gjennomført gjennom innføringen av § 2 annet ledd i merverdiavgiftskompensasjonsloven, og innføringen av § 7a i merverdiavgiftskompensasjonsforskriften. Forskriftens § 7a første og annet ledd er bygd opp slik at retten til kompensasjon tar utgangspunkt i bruken av hver enkelt boenhet, slik at det alltid ytes kompensasjon for boenheter der brukeren har fått innvilget heldøgns helse- og omsorgstjenester. For øvrige boenheter ytes det kompensasjon dersom mer enn 80 prosent av beboerne har fått innvilget helse- og omsorgstjenester fra kommunen. I et eierseksjonssameie er detde enkelte eierneav boenhetene som vil være kompensasjonssubjektene, riktig nok slik at styret krever kompensasjon på vegne av sameierne, jf. Finansdepartementets høringsnotat 8. desember 2016 pkt. 3.2.1. Etter forskriftens § 7a tredje ledd fremgår at det ytes kompensasjon for oppføring og drift av boligene med tilhørende fellesanlegg. Videre er det i § 7a tredje ledd annet punktum særskilt regulert at det ytes kompensasjon for utleie av personalbase dersom den er til bruk i kommunens heldøgnas omsorgstjenester. Uten denne bestemmelsen ville et borettslag eller eierseksjonssameie vært henvist til å søke om frivillig registrering etter reglene i merverdiavgiftsloven for å kunne få avløftet merverdiavgift på utleien av personalbasen. Kompensasjon for borettslag og eierseksjonssameier kom inn i loven etter at private virksomheters utleie av særskilt tilrettelagte boliger, i samvirke med kommunen,direktetilbeboere, som mottar heldøgns helse- og omsorgstjenester, ble ansett å falle inn under kompensasjonsloven § 2 første ledd bokstav c, jf. Høyesteretts dom 19. februar 2010 (Stiftelsen Alta utleieboliger). Skattedirektoratet har lagt til grunn at på samme vilkår kan private virksomheters salg omfattes av loven. Dvs. oppføring i samvirke med kommunen for salgdirekte tilbeboer, jf.Skattedirektoratets uttalelse 7. juni 2010 side 5. Dette innebærer da at private virksomheters oppføring av særskilt tilrettelagte boliger, herunder personalbase for utleie eller salg direkte til kommunen, ikke omfattes av loven, sammenlign også forskriftens§ 7 annet ledd hvor det fremgår at det ikke ytes kompensasjon for boliger og fellesanlegg til slike boliger som selges eller leies ut til «andre enn» beboerne. Skattedirektoratet legger til grunn at en entreprenør ikke kan komme rundt reglene som er beskrevet ovenfor ved å føre opp en personalbase i egen regi for salg til kommunen ved å legge basen inn som en egen seksjon i et eierseksjonssameie. For sammenhengens skyld tilføyer vi at personalbasen etter salget vil være et eget driftsmiddel for kommunen i deres helse- og omsorgstjenester som ytes til beboerne i eierseksjonssameiet. Merverdiavgiften vil da kunne avløftes på kommunens hånd gjennom at kommunen kan utøve justeringsrett for personalbasens bruk i deres kompensasjonsberettigede helse- og omsorgsvirksomhet, jf. merverdiavgiftsloven § 9-3 annet ledd annet punktum og merverdiavgiftsforskriften § 9-3-4 med tilhørende dokumentasjonsbestemmelse i § 9-3-5. Konklusjon på spørsmål nr. 2 i anmodningen: Eierseksjonssameiet vil, ved bruk av modell 1, ikke ha rett til kompensasjon for oppføringskostnader som relaterer seg til personalbasen. På bakgrunn av vår konklusjon på spørsmål nr. 2, bortfaller vurdering av spørsmål nr. 3. 6. Konklusjon Svar på klagen gjelder for V eierseksjonssameie (under stiftelse), V borettslag (under stiftelse) og V Personalbase AS (under stiftelse). Konklusjon på spørsmål nr. 2 i anmodningen: Eierseksjonssameiet vil, ved bruk av modell 1, ikke ha rett til kompensasjon for oppføringskostnader som relaterer seg til personalbasen, jf. merverdiavgiftskompensasjonsloven§ 2 annet ledd, jf. forskriften § 7a.