Arbeidsgiveravgift i f m dekning av ansattes bredbåndabonnement (folketrygdloven § 23-2 tredje ledd)
Dato: 2004-10-28

Sammendrag: Abonnementet vil bli inngått i den enkelte arbeidstakers navn, og arbeidsgiver vil dekke inntil kr 450 per måned. Direktoratet la til grunn at abonnementet også vil være tilgjengelig for privat bruk. I mangel av andre holdepunkter, kom Skattedirektoratet til at kostnadene kan fordeles 50/50 mellom privat og tjenstlig bruk. Den del av utgiftsgodtgjørelsen som kan henføres til tjenstlig bruk vil være fritatt for trekkplikt og dermed fritatt fra arbeidsgiveravgift.

Innsenders fremstilling av faktum og jus På bakgrunn av de opplysninger som er gitt i anmodningen, legges det til grunn at X AS (heretter kalt selskapet) driver med databehandlingsvirksomhet. Selskapet har mange ansatte som arbeider delvis fra hjemmekontor. Arbeid fra hjemmekontor utføres både i ordinær arbeidstid og på kveldstid. På grunn av selskapets virksomhet er det store datafiler som skal hentes fra, og sendes til, server på arbeidsstedet. Per i dag har selskapet flere forskjellige avtaler om dekning av ISDN, bredbåndabonnement mv. For de ansatte som i dag har dekket bredbåndabonnement er det arbeidsgiver som er abonnent. Dagens ordning går under betegnelsen ADSL Ergo. Selskapet er nå inne i en prosess hvor de gjennomgår eksisterende avtaler for de ansatte som jobber hjemmefra, i den hensikt å forenkle eksisterende rutiner og avtaler både for ansatte og arbeidsgiver. Man har sett på alternative løsninger til det eksisterende bredbåndabonnement, bl.a. fordi dette er en dyr løsning. Selskapet har gjort undersøkelser i forhold til hvor stor kapasitet man trenger til overføring av de datafiler som er aktuelle i jobbsammenheng, og funnet ut at man kan få slikt abonnement til kr 450 per måned. Selskapet vurderer derfor å si opp eksisterende avtale hos sin leverandør, og la de ansatte selv velge fritt blant leverandører av bredbånd. Maksimumsgrensen for hva som dekkes av arbeidsgiver vil i utgangspunktet være kr 450. Arbeidsgiver antar også at de ansatte i hovedsak vil velge et abonnement innenfor denne beløpsgrensen. Dersom et fåtall ansatte som har særskilt store datamengder som overføres trenger dekning utover dette, skal det vurderes etter søknad om slik dekning vil bli gitt. De datamaskiner som benyttes til dette arbeidet er kun i bruk i tjeneste, og det er ikke tillatt å bruke dem privat. Ved oppkobling kommer man direkte inn til selskapets server på arbeidsstedet. Maskinene som brukes hjemme er bærbare, og er de samme som benyttes når man arbeider i selskapets lokaler. Diverse sikkerhetstiltak og begrensinger gjør at maskinene ikke kan brukes på ordinær måte til privat bruk. Datamaskinene som benyttes er arbeidsgivers eiendom, men innsender viser til at det ikke er snakk om tradisjonelle hjemme-PC`er. Fra arbeidsgivers side er det også forutsatt at arbeidstaker ikke skal benytte bredbåndabonnementet privat, men innsender opplyser ikke om sperreordninger eller lignende som gjør en privat bruk umulig. De ansatte mottar ikke godtgjørelse for bruk av hjemmekontor. Den beskrevne ordning vil omfatte ca. 380 personer. Innsender ønsker at Skattedirektoratet tar stilling til om en slik dekning av den ansattes bredbåndabonnement som en utgiftsgodtgjørelse, medfører plikt for arbeidsgiver til å betale arbeidsgiveravgift, jf. folketrygdloven § 23-2 tredje ledd. Innsender viser til at arbeidsgivers dekning av bredbåndabonnement som står i den ansattes navn i utgangspunktet er en skattepliktig fordel etter skatteloven § 5-1 for den del av bruken som ev. relaterer seg til privat bruk. Imidlertid er det i forbindelse med utlån av datautstyr (hjemme-PC-reglene), i Finansdepartementets samleforskrift til skatteloven § 5-15-4 angitt tilfeller hvor privat fordel ved arbeidsgivers dekning av internettabonnement kan være skattefritt. Vilkåret er bl.a. at arbeidsgiver står som abonnent og at det er tjenstlig behov som tilsier dekning av internettabonnement. Ettersom et internettabonnement i de fleste tilfeller har samme pris uavhengig av faktisk bruk innenfor gitte intervaller, oppstår spørsmålet om hvordan skattepliktig fordel skal fastsettes i de tilfeller arbeidsgiver dekker bredbåndabonnement som ikke kommer inn under reglene om skattefritt utlån av datautstyr. I følge innsender har Finansdepartementet i en uttalelse fra november 2003 gitt en nærmere redegjørelse for hvordan skattepliktig fordel skal fastsettes av arbeidsgiver i de tilfeller arbeidsgiver dekker bredbåndabonnement som en utgiftsgodtgjørelse. Departementet legger til grunn at en 50 % fordeling mellom privat og tjenstlig bruk kan benyttes som utgangspunkt. Imidlertid åpner departementet for at en annen fordeling kan benyttes dersom dette sannsynliggjøres. Innsender viser til at det i denne saken ligger begrensninger på bruk av maskinene i forhold til nedlastning av programmer mv. Maskinene er heller ikke tillatt brukt privat. Disse forhold  tilsier at det ikke er noen privat fordel ved dekning av abonnement. Det vil som nevnt også bli forutsatt fra arbeidsgivers side at arbeidstaker ikke skal benytte bredbåndabonnementet privat. Etter innsenders oppfatning kan derfor abonnementet dekkes uten skattemessige konsekvenser for de ansatte. Innsender mener at utgiftsgodtgjørelsen er trekkfri etter skattebetalingsloven § 5 første ledd bokstav c, jf. § 6 tredje ledd og forskrift av 14. oktober 1976 nr. 9830 om forskuddstrekk i utgiftsgodtgjørelser, og at det da heller ikke skal betales arbeidsgiveravgift etter folketrygdloven § 23-2 tredje ledd. Innsender ber om at Skattedirektoratet tar stilling til problemstillingen. Skattedirektoratets vurderinger Skattedirektoratet skal i det følgende ta stilling til om den planlagte dekningen av ansattes bredbåndabonnement vil medføre plikt for selskapet til å betale arbeidsgiveravgift. Grunnlaget for arbeidsgiveravgift utgjør i tilfelle et beløp tilsvarende den skattepliktige fordel de ansatte oppebærer ved å bruke abonnementet privat. Slik forholdet er beskrevet legger Skattedirektoratet til grunn at arbeidsgivers dekning tenkes gjennomført ved utgiftsgodtgjørelser. I folketrygdloven § 23-2 tredje ledd er plikten til å betale arbeidsgiveravgift for utgiftsgodtgjørelser gjort avhengig av at det foreligger plikt til å foreta forskuddstrekk etter skattebetalingsloven. Bestemmelsen har følgende ordlyd: ”Av naturalytelser og av godtgjørelse som skal dekke utgifter i forbindelse med utførelse av arbeid, oppdrag eller verv som nevnt i skatteloven § 5-10 bokstavene a og b, skal det betales avgift i den utstrekning naturalytelsene og godtgjørelsene skal tas med ved beregningen av forskuddstrekk, se skattebetalingsloven § 5 og § 6.” Forskrift av 14. oktober 1976 nr. 9830 om forskuddstrekk i utgiftsgodtgjørelser gitt med hjemmel i skattebetalingsloven § 6, gir regler for trekkfritak for utgiftsgodtgjørelser. I Lignings-ABC 2003 side 688 omhandles tilfeller der arbeidsgiver dekker arbeidstakers kostnader til bredbåndabonnement utenfor reglene for hjemme-PC-ordningen. Her fremgår det at den delen av arbeidsgivers dekning som relaterer seg til den private bruken vil være en skattepliktig fordel. Arbeidsgiver må i disse tilfellene fordele kostnadene mellom tjenstlig og privat bruk. Lignings-ABC gir anvisning på at kostnadene skal fordeles 50/50 mellom privat og tjenstlig bruk, såfremt det ikke godtgjøres at en annen fordeling gir et riktigere resultat. I brev av 7. november 2003 fra Finansdepartementet fremgår: ”Departementet ser at det kan være problematisk å fordele kostnadene til bredbåndsabonnementet mellom tjenstlig bruk som er skattefritt og privat bruk som er skattepliktig. Det må kunne anvendes en sjablon for fordeling av kostnadene til bredbåndsabonnementet mellom tjenstlig bruk som er skattefritt og privat bruk som er skattepliktig. Departementet vil ikke ha noe å bemerke til en sjablon på 50/50 på dette område, når det ikke godtgjøres at en annen fordeling gir et riktigere resultat.” I det forelagte tilfelle er det skissert en ordning der de ansatte fritt skal kunne velge blant leverandører av bredbånd. Abonnementet vil bli inngått i den enkelte arbeidstakers navn, og arbeidsgiver vil dekke inntil kr 450 per måned. Det er opplyst at et fåtall ansatte med særskilt store datamengder som overføres, trenger dekning utover dette. Den ansattes behov vil da bli vurdert etter særskilt søknad. Det er opplyst at hverken maskinene eller bredbåndabonnementet er ment å brukes privat. Slik Skattedirektoratet forstår det presenterte faktum vil det imidlertid være mulig å bruke en eller flere privateide PC`er i tilknytning til bredbåndabonnementet utenfor den rene jobbsituasjon. Slik det fremgår har arbeidsgiver i denne saken valgt en PC-løsning som faller utenfor hjemme-PC-ordningen etter Finansdepartementets forskrift (FSFIN) av 19. november 1999 § 5-15-4. Etter forskriften er det et vilkår at det er arbeidsgiveren som er avtalepart med leverandøren av internett/bredbåndabonnementet. I den forelagte sak ønsker arbeidsgiver en løsning der arbeidstakeren selv tegner bredbåndabonnement. Når abonnementet er inngått, vil det også være tilgjengelig for privat bruk. Den delen av arbeidsgivers dekning som relaterer seg til den private bruken vil være skattepliktig i henhold til skatteloven § 5-11. Ved slik ordninger som skal omfatte mange ansatte vil den private bruken være forskjellig for de forskjellige ansatte. I mangel av andre holdepunkter, har direktoratet kommet til at kostnadene skal fordeles 50/50 mellom privat og tjenstlig bruk slik Finansdepartementet har gitt anvisning på og som det fremgår i Lignings-ABC 2003 side 688. Direktoratet finner på denne bakgrunn at det må legges til grunn at abonnementskostnadene vil relatere seg dels til tjenstlig bruk og dels til privat bruk og da slik at den private bruk utgjør 50 %. Den delen av utgiftsgodtgjørelsen som relaterer seg til tjenstlig bruk, er det forutsatt i forskrift av 14. oktober 1976 om forskuddstrekk i utgiftsgodtgjørelser § 4, at arbeidsgiver kan utbetale trekkfritt forutsatt at bestemmelsens legitimasjonskrav er fulgt. Den del av utgiftsgodtgjørelsen som er fritatt fra trekkplikt vil være fritatt fra arbeidsgiveravgift, jf. folketrygdloven § 23-2 tredje ledd. Konklusjon X AS sin planlagte dekning av bredbåndabonnement for ansatte vil medføre plikt til å betale arbeidsgiveravgift for den andelen av arbeidsgivers dekning av abonnementskostnadene som kan henføres til privat bruk.  Det legges til grunn at 50 % av abonnementskostnadene gjelder privat bruk.