Om frivillig registrering av utleie av omsorgsboliger for fremleie til eldre personer med vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester jf. merverdiavgiftsloven §§ 2-3 og 8-1.
Dato: 2026-02-16

Sammendrag: Denne BFUen er avgitt av Skattedirektoratet. Skattedirektoratet tok stilling til om det er tilstrekkelig for frivillig registrering/fradragsrett, at utleieren inngår en utleieavtale med kommunen, eller om det kreves at det er inngått fremleieavtaler med beboere med vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester.

Innsenders fremstilling av faktum og jus 1. Innledning «Selskapet» har inngått intensjonsavtale med «Kommunen» om utleie av bygg i XXX kommune. Bygget skal benyttes av Kommunen som boliger for fremleie til eldre personer med vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester. Selskapet anmoder med dette, på vegne av et fremtidig heleid datterselskap (samlet omtalt som «Selskapet»), om bindende forhåndsuttalelse for om: Selskapet vil ha rett til frivillig registering etter mval. § 2-3 med korresponderende rett til fradrag for inngående merverdiavgift på kostnader knyttet til utleie av omsorgsboliger med tilhørende fellesareal til XXX kommune jf. mval. § 8-1. Retten til frivillig registrering vil oppstå på tidspunktet for inngåelse av leieavtale med XXX kommune. 2. Formalia Vilkårene for å avgi bindende forhåndsuttalelse er oppfylte ettersom anmodningen gjelder en konkret planlagt disposisjon som det er av vesentlig betydning for Selskapet å få klarlagt virkningene av, jf. sktfvl. § 6-1. Anmodningen fremsettes på vegne av et fremtidig heleid datterselskap som vil være eier av eiendommen og part i en ev. leieavtale med Kommunen. Av Skatteforvaltningshåndboken (2025) s. 191 fremgår at anmodningen kan gjelde for «den skal stifte et selskap mv.». Dette må forstås som at anmodningen kan gjelde fremtidige konsernselskap som ikke eksisterer på det tidspunktet anmodningen fremsettes. For fullstendighetens skyld gjøres det oppmerksom på at det er planlagt å avhende 50 % av aksjene i det fremtidige datterselskapet til et selskap utenfor konsernet, uten at det skal ha påvirkning på vurderingen. Kvittering på gebyr tilsvarende 8 rettsgebyr, samlet NOK 10 512, er vedlagt anmodningen jf. forskrift til sktfvl. § 6-3-1 (3) bokstav c. 3. Sakens faktiske side Kommunen avholdt markedsdialog om behov for boliger og bygg som skal dekke tjenesteformål innen helse- og omsorg. I etterkant av markedsdialogen har Selskapet og Kommunen hatt en utstrakt dialog om fremskaffelse av omsorgsboliger med tilhørende fellesareal for eldre personer med vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester. Selskapet og Kommunen har sammen utarbeidet intensjonsavtale. Selv om intensjonsavtalen punkt 3 andre kulepunkt åpner for inngåelse både av avtale om kjøp og leie, er det i dialogen mellom partene klart forutsatt at det skal inngås en leieavtale. Prosjektet vil bestå av X omsorgsboliger, beroende på hvor stort areal kommunen har behov for til personalbase i bygget. Leieavtalen vil være på minst 30 år og Kommunen vil benytte boligene i bygget som omsorgsboliger for eldre, der beboerne vil være fremleietakere. Øvrig areal vil benyttes til fellesareal og personalbase, og disponeres av Kommunen etter behov av hensyn til oppfølgning av beboerne og til sosialisering. Selskapet som vil være avtalepart med Kommunen skal være byggherre for den del av bygget som omfattes av leieavtalen. Omsorgsboligene med tilhørende fellesareal er planlagt oppført som del av et større utbyggingsområde i XXX kommune, hvor det samlet planlegges bygd mellom X nye boliger. Av intensjonsavtalen punkt 3 første kulepunkt fremgår at boligene skal være «tilrettelagt for heldøgns omsorg», og i punkt annet kulepunkt fremgår at prosjektet skal være tilpasset Husbankens regelverk. Det er en forutsetning for XXX kommune at boligene med tilhørende fellesareal utformes i tråd med Husbankens krav til investeringstilskudd. Etter Forskrift om investeringstilskudd til omsorgsboliger og sykehjemsplasser fra Husbanken («investeringstilskuddsforskriften») § 2 bokstav b. gis det investeringstilskudd til fremskaffelse av omsorgsboliger til personer med behov for heldøgns helse- og omsorgstjenester som innvilges etter helse- og omsorgstjenesteloven § 3-2 første ledd nr. 6 bokstav c. Selskapet vil følgeligutformeboligene i henhold til Husbankens krav til såkalte «selvstendige omsorgsboliger» for at Kommunen skal kvalifisere for investeringstilskudd etter investeringstilskuddsforskriften, slik dette er nærmere fastsatt i Husbankens retningslinjer til forskriften og veiledere for utforming og lokalisering av omsorgsbygg. Det innebærer blant annet at boligene vil ha universell utforming (NS 11001), høyere risikoklasse for brann og fellesarealer som Husbanken stiller krav til. Standard for universell utforming NS 11001 er basert på FN-konvensjon om rettigheter til mennesker med nedsatt funksjonsevne («CRPD»). For at en bolig skal oppfylle kravene i NS 11001 må den være utformet slik at den kan brukes av alle, og må følgelig ha en slik tilpasning at den er tilrettelagt for eldre med funksjonsnedsettelser. Utformingen er tilpasset til at Kommunen kan yte tjenester som forutsettes etter helse- og omsorgstjenesteloven § 3-2 første ledd nr. 6 bokstav c. Siden det er en forutsetning at Husbanken gir tilsagn om investeringstilskudd kan det legges til grunn for den avgiftsrettslige vurderingen at slikt tilsagn vil bli gitt. Foreløpige arkitekttegninger som viser bygget med boliger og fellesareal følger vedlagt. Det er en klar forutsetning, også fra Husbanken for å innvilge investeringstilskudd, at Kommunen skal tildele boligene til personer som har vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester og at de har behov for særskilt tilrettelagt bolig. Det kan derfor legges til grunn av skattemyndighetene for den avgiftsrettslige vurderingen at Kommunen vil fatte vedtak om at omsorgsboligene tildeles personer med behov for særskilt tilrettelagt bolig, etter en behovsvurdering. 4. Sakens rettslige side Etter Selskapets oppfatning vil det foreligge rett til frivillig registering for merverdiavgift med korresponderende rett til fradrag for inngående merverdiavgift på byggekostnadene, jf. mval. §§ 2-3 og 8-1. Etter mval. § 8-1 foreligger det fradragsrett for inngående merverdiavgift på anskaffelser av varer og tjenester som er til bruk i den «registrerte» virksomheten. Fra utgangspunktet om at utleie av fast eiendom er unntatt fra merverdiavgift, vil utleien likevel være omfattet av merverdiavgiftsloven dersom den inngår i en frivillig registrering etter mval. § 2-3 jf. mval. § 3-11 (2) bokstav k. Etter mval. § 2-3 bokstav b. kan næringsdrivende som leier ut bygg til kommunen frivillig registreres for utleien. Av forskrift til mval. («fmval.») § 2-3-1 (1) gjelder retten til frivillig registering kun så langt kommunen selv ville hatt rett til kompensasjon dersom den selv eide bygget. Avgjørende for vurderingen av om Selskapet vil kunne frivillig registreres for merverdiavgift, dersom det inngås bindende leieavtale, er dermed om Kommunen ville hatt rett til kompensasjon for merverdiavgift på oppføringskostnadene dersom Kommunen selv var byggherre. Etter merverdiavgiftskompensasjonsloven («mvalkomp.») § 2 bokstav a. og § 3 ytes det i utgangspunktet kompensasjon for alle anskaffelser som foretas av kommuner og fylkeskommuner. Fra dette utgangspunktet følger det begrensninger i retten til kompensasjon i mvalkomp. § 4. Blant disse begrensningene er det gjort unntak for rett til kompensasjon for mva på anskaffelser til «bygg» for utleie. Begrensningen gjelder likevel ikke for anskaffelser til «boliger med helseformål eller sosiale formål» jf. § 4 annet ledd. Dersom boligene kan anses å ha helseformål eller sosiale formål ville Kommunen derfor hatt rett til kompensasjon for merverdiavgift selv om de benyttes for utleie. Av forskrift til merverdiavgiftskompensasjonsloven § 7 første ledd siste komma fremgår at kommunenes kompensasjonsrett omfatter boliger som er «særskilt tilrettelagt for helseformål eller sosiale formål, herunder boliger utformet etter Husbankens tilskuddsordning for omsorgsboliger». Etter bestemmelsens ordlyd vil boliger som kvalifiserer for investeringstilskudd anses «særskilt tilrettelagt». Skattedirektoratets prinsipputtalelse USKD-2014-10, avgitt i forbindelse med endring av ordlyden med referanse til Husbankens investeringstilskudd, underbygger at lovgivers hensikt var at boliger som kvalifiserer for investeringstilskudd fra Husbankens skal anses «særskilt tilrettelagt»: «Ved å innta i forskriftsteksten formuleringen «herunder boliger utformet etter Husbankens tilskuddsordning for omsorgsboliger», så får man klarere frem det sentrale som nevnt om at det er den fysiske tilretteleggingen ved selve boligen, som er det sentrale. Uten den formuleringen vil forskriftsteksten i seg selv gi liten veiledning. Vi antar at det er Husbank-boligene som vil være de typiske særskilt tilrettelagte boligene, samtidig som formuleringen «herunder» gir rom for at også andre boliger som faller utenfor begrepet omsorgsboliger (etter Husbankens regler) kan omfattes, men uten at man mister av syne at det først og fremst er forhold ved selve boligen man skal se etter ved vurderingen av kriteriet særskilt tilrettelagt. Som vi er inne på ovenfor, er heller ikke omsorgsboliger i prinsippet noe rettslig begrep i kompensasjonssammenheng fordi det er den særskilte tilretteleggingen som er det sentrale. Men omsorgsboliger er en type boliger som kan kvalifisere til tilskudd i Husbankens støtteordning siden de er særskilt tilrettelagt for helseformål eller sosiale formål, og vil derved rent faktisk oppfylle vilkåret i kompensasjonsforskriften § 7 dersom bruker også er tildelt boligen ut fra slikt særlig behov.Samtidig innebærer det at ved at tilskudd til boligen rent faktisk gis etter Husbankens støtteordning for omsorgsboliger, så vil det heller ikke by på tvil om boligen anses som omsorgsbolig i det enkelte tilfelle.Dette er bakgrunnen for at formuleringen «herunder boliger utformet etter Husbankens tilskuddsordning for omsorgsboliger» er inntatt i forskriftsteksten». (Vår utheving). Ettersom skatteetaten kan forutsette at Husbankens krav til investeringstilskudd vil være oppfylt, må boligene anses «særskilt tilrettelagt» etter forskrift til merverdiavgiftskompensasjonsloven § 7. I forvaltningspraksis er det i tillegg stilt krav til at beboerne tildeles bolig som følge av behov for tilrettelagt bolig, jf. til eksempel Merverdiavgiftshåndboken 2025 s. 1150. Det kan som nevnt legges til grunn at boligene vil utformes i tråd med Husbankens krav til utforming for å innvilge investeringstilskudd, og videre at utformingen konkret vil bli godkjent av Husbanken. Kravet til «særskilt tilrettelegging» etter forskriften til mvalkomp § 7 første ledd vil derfor være oppfylt. Det kan videre legges til grunn at Kommunen vil tildele/fremleie boligene til personer med vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester. For å ha rett til investeringstilskudd må Kommunen tildele boligene til personer som har behov for heldøgns helse- og omsorgstjenester. Dersom denne plikten ikke overholdes, vil Kommunen ikke få utbetalt investeringstilskuddet fra Husbanken eller risikere tilbakebetaling om kravet brytes innen 30 år etter ferdigstillelse. Vår vurdering er at Selskapet vil ha rett til å frivillig registrere seg for utleie av omsorgsboliger med tilhørende fellesareal til Kommunen, med korresponderende rett til fradrag for inngående merverdiavgift jf. mval. § 2-3 jf. § 8-1. Etter Selskapets oppfatning vil retten til å bli frivillig (forhånds)registrert oppstå fra tidspunktet bindende leieavtale med Kommunen foreligger jf. mval. § 2-3. Rekkevidden av retten til å være frivillig registrert for utleie av bygg eller anlegg etter mval. § 2-3 følger av lovens forskrift («fmval.») § 2-3-1 (1): «(1) Den frivillige registreringen omfatter de utleide arealer hvor brukeren ville hatt rett til fradrag for inngående merverdiavgift eller til kompensasjon for merverdiavgift etter lov 12. desember 2003 nr. 108 om kompensasjon av merverdiavgift for kommuner, fylkeskommuner mv. dersom brukeren hadde eid bygget eller anlegget.» Utleiers rett til frivillig registrering går ikke lenger enn kommunes rett til kompensasjon, dersom kommunen selv var byggherre og eier av eiendommen. Avgjørende for om Selskapet har rett til frivillig registrering i oppføringsfasen vil dermed være om Kommunen ville hatt rett til kompensasjon for merverdiavgift dersom Kommunen var byggherre. I LG-2022-145760 konkluderte Gulating lagmannsrett med at Sandnes kommune hadde rett til kompensasjon for merverdiavgift i oppføringsfasen, selv om boligene på tidspunktet kravet ble fremsatt ikke var tildelt personer med behov for særskilt tilrettelagt bolig. Lagmannsretten la til grunn at det avgjørende for om det forelå rett til kompensasjon i oppføringsfasen var om formålet med bygningene var dokumentert: «Etter lagmannsretten sitt syn kan det ikkje vert sett like strenge krav til dokumentasjon for kompensasjon til bygg under oppføring som til dekning av utlegg til bygg i drift. Dette då det ikkje kan verte lagt fram tildelingsvedtak før tildeling har skjedd. Det må difor vere nok at føremålet med bygningane vert dokumentert.» Det er vist til at synspunktet samsvarer med Skattedirektoratets prinsipputtalelse av 7. juni 2010 som ble avgitt etter Høyesteretts dom av 19. februar 2010 (Alta), hvor det er presisert at det er tilstrekkelig for utbetaling av kompensasjon at det foreligger avtale mellom kommune og utbygger (riktignok i et tilfelle hvor utbygger krever kompensasjon). Det sentrale er at avtalen med kommunen er blitt ansett tilstrekkelig som dokumentasjon for at formålet med bygningene er at disse skal benyttes til kompensasjonsberettiget kommunal virksomhet. Et slikt synspunkt må ses i sammenheng med at det normalt ikke vil foreligge tildelingsvedtak for boligene i oppføringsfasen, slik dette også er fremhevet av lagmannsretten i LG-2022-145760: «Staten hevdar at det vil vere i strid med kravet til dokumentasjon i kompensasjonslova § 12 at kompensasjonskravet vert dokumentert ved tildelingsvedtak etter at kravet har vorte fremja, då det heiter at det skal dokumenterast til «enhver tid». Staten har grunngjeve dette med at det elles vert vanskeleg å føre nødvendig kontroll med at krav på kompensasjon er rett. Dette er ikkje lagmannsretten samd i. Det er korrekt at lova sine førearbeid seier at kommunen sine tildelingsvedtak kan oppfylle kravet til dokumentasjon, men det gjeld for innkjøp til utleigebustad i drift. Det vil ikkje var mogeleg å leggje fram tildelingsvedtak under oppføringsfasen før det har skjedd nokon tildeling.» Selskapet mener på denne bakgrunn at det må være avgjørende for Kommunens rett til kompensasjon, og følgelig Selskapets rett til frivillig registrering, hvorvidt det kan dokumenteres at Kommunens formål med å leie boligene er at de skal benyttes i kompensasjonsberettiget virksomhet. Det er en forutsetning mellom Selskapet og Kommunen for inngåelse av endelig leieavtale at det oppnås investeringstilskudd fra Husbanken. Det forutsetter at boligene er utformet i tråd med Husbankens krav til omsorgsboliger for personer som har behov for heldøgns helse- og omsorgstjenester og at boligene tildeles og benyttes av personer med vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester. Dersom en av disse forutsetningene ikke blir møtt, vil Kommunen ikke ha rett til investeringstilskudd og det er grunnlag for tilbakebetalingskrav hvis bruken ikke er i tråd med formålet. Den endelige leieavtalen mellom Selskapet og Kommunen, som foreløpig ikke er utarbeidet, vil følgelig forutsette tydelig at Kommunen skal benytte boligene til kompensasjonsberettiget formål. Kravet til dokumentasjon av formålet vil derfor måtte anses oppfylt. På denne bakgrunn ville Kommunen hatt krav på kompensasjon for merverdiavgift hvis Kommunen var byggherre, og Selskapet vil derfor ha rett til frivillig registrering og krav på fradrag for inngående merverdiavgift fra tidspunktet endelig leieavtale signeres. Skattedirektoratets vurderinger Vi gjør for ordens skyld oppmerksom på at vi ikke tar stilling til eventuelle andre skattespørsmål eller problemstillinger som måtte oppstå ved den skisserte transaksjon ut over de spørsmål som er drøftet i det følgende. Skatteetaten forutsetter at premissene og faktum som er beskrevet ovenfor er fullstendige for de spørsmål som drøftes. Selskapet ber i anmodningen om å få bekreftet at det har rett til frivillig registering etter merverdiavgiftsloven § 2-3, med korresponderende rett til fradrag for inngående merverdiavgift på kostnader knyttet til utleie av omsorgsboliger med tilhørende fellesareal til XXX kommune, jf. merverdiavgiftsloven § 8-1. Etter at Selskapet ble gjort oppmerksom på at skatteetaten ikke kan gi bindende forhåndsuttalelser om registreringsspørsmål, eller ta stilling til andre subjekters avgiftsforhold (her XXX kommune), presiserte Selskapet at det essensielle er å få bekreftet at fradragsretten kan gjøres gjeldende allerede fra det tidspunktet selskapet inngår utleieavtalen med kommunen, og ikke først når kommunen har inngått fremleieavtaler med de enkelte beboerne. For å kunne ta stilling til når fradragsretten oppstår, vil Skattedirektoratet legge til grunn at Selskapet vil oppfylle vilkårene for frivillig registrering, herunder at leietakeren, XXX kommune, vil benytte omsorgsboligene i virksomhet med fremleie til kompensasjonsberettiget formål. For kommunale utleieboliger innebærer dette at utleieboligene må være særskilt tilrettelagte for helseformål eller sosiale formål, jf. kompensasjonsloven § 4 tredje ledd, jf. tilhørende forskrift § 7. I dette ligger at boligene også skal brukes av beboere som pga. funksjonsnedsettelse har behov for en særskilt tilrettelegging for å kunne bo i et eget hjem. Selskapet opplyser at kommunen skal tildele boligene til personer som har vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester og at det derfor kan legges til grunn at kommunen etter en behovsvurdering vil fremleie omsorgsboligene til personer med behov for en særskilt tilrettelagt bolig. Skattedirektoratet forstår dette slik at boligene vil brukes av beboere som har behov for en særskilt tilrettelagt bolig pga. funksjonsnedsettelse. Det Skattedirektoratet skal ta stilling til, er fra hvilket tidspunkt det er tilstrekkelig dokumentert at kommunen vil benytte leilighetene i kompensasjonsberettiget bruk. Et naturlig utgangspunkt er at bruken først er klarlagt/dokumentert når kommunen har tildelt den enkelte beboer bolig, og fremleieavtalen er inngått i samsvar med dette. På planlegging- og oppføringstidspunktet, vil det naturlig nok ikke være fattet tildelingsvedtak eller inngått fremleieavtaler med fremtidige beboer. På dette tidspunktet, vil vurderingen av bruken måtte begrense seg til det som foreligger av dokumentasjon om formålet med boligprosjektet. I Gulating lagmannsretts dom av 26.04.2023 (Gulating lagmannsrett - Dom: LG- 2022-145760 - UTV-2023-1062 - Lovdata), uttalte lagmannsretten; «Staten hevdar at det ikkje var dokumentert at bebuar hadde vorte tildelt bustad i bygg 2 og 3 som følgje av at vedkommande hadde behov for særskilt tilrettelagd bustad, jf. kompensasjonslova § 12. Kravet til dokumentasjon var ikkje oppfylt verken på kravstidspunktet, då skatteetaten gjorde sitt vedtak eller ved Skattedirektoratet si handsaming av klagen over skatteetaten sitt vedtak. Det vert vist til at kompensasjonslova § 12 seier at krav på kompensasjon må dokumenterast «til enhver tid». Kompensasjonslova § 12 første setning har ein slik ordlyd: «Den som har fremmet krav om eller mottar refusjon skal innrette bokføringen slik at det til enhver tid kan kontrolleres at kompensasjon for merverdiavgift ytes etter reglene i denne lov.» Bakgrunnen for regelen om dokumentasjon og kravet om bokføring i § 12 er at det skal vere mogeleg å kontrollere kravet på kompensasjon i etterkant. Sidan det gjeld ei utbetalingsordning er regelen om dokumentasjon streng. I utgangspunktet vil ein kontroll og prøving av kompensasjonskrav verte gjort gjennom kommunen sine vedtak om tildeling av bustad og revisor sin kontroll basert på tildelingsvedtak. Dette går fram av Skattedirektoratet si melding 20. desember 2011 punkt 4 om krav til dokumentasjon og Skattedirektoratet sin prinsipputtale av 8. april 2022. Etter lagmannsretten sitt syn er det uklart kva krav det vert sett til dokumentasjon på at utlegg knytt til bygg under oppføring gjev rett på kompensasjon. Verken lova sine førearbeid eller rettspraksis kan gje nokon klare retningsliner knytt til dokumentasjonskravet. Etter lagmannsretten sitt syn kan det ikkje vert sett like strenge krav til dokumentasjon for kompensasjon til bygg under oppføring som til dekning av utlegg til bygg i drift. Dette då det ikkje kan verte lagt fram tildelingsvedtak før tildeling har skjedd. Det må difor vere nok at føremålet med bygningane vert dokumentert. Det vert i denne samanheng vist til Ot.prp.(2003-2004) sin merknad til § 4 tredje ledd der det mellom anna heiter at føremålet med bygningane må vere avgjerande, og at det er noko som kan gå fram av kommunen sin reguleringsplan.» Saken lagmannsretten behandlet, gjaldt en kommune som selv førte opp boliger til bruk som omsorgsboliger. Slik vi ser det, er lagmannsrettens vurdering overførbar til tilfeller som i denne saken. Det vil si at en utleier vil kunne frivillig registreres i en oppføringsfase av boligene, forutsatt at kommunens tiltenkte kompensasjonsberettigede bruk kan dokumenteres på registreringstidspunktet. Skattedirektoratets konkrete vurdering Innsender har som det fremgår ovenfor, opplyst at det skal oppføres X omsorgsboliger for eldre med vedtak om heldøgns helse- og omsorgstjenester med tilhørende personalbase og fellesareal i XXX kommune. Innsender har videre opplyst at boligene vil utformes i henhold til Husbankens krav til såkalte «selvstendige omsorgsboliger» for at Kommunen skal kvalifisere til investeringstilskudd etter investeringstilskuddsforskriften, slik dette er nærmere fastsatt i Husbankens retningslinjer til forskriften og veiledere for utforming og lokalisering av omsorgsbygg. Innsender har bedt Skatteetaten forutsette at det vil innvilges investeringstilskudd etter Husbankens regler for tilskudd til «selvstendige omsorgsboliger». Basert på faktum som legges frem i anmodningen, og forutsatt at Husbanken krav til investeringstilskudd er oppfylt, vurderer vi det i denne saken slik at det dreier seg om særskilt tilrettelagte boliger, jf. kompensasjonsloven § 7 første ledd. Dette omfatter også ovennevnte fellesareal som skatteetaten legger til grunn skal anvendes som felles sosialsone i tråd med husbankens krav. Videre legger vi til grunn, slik forutsatt av Selskapet, at kommunen etter en behovsvurdering vil fremleie omsorgsboligene til personer med behov for en særskilt tilrettelagt bolig pga. funksjonsnedsettelse. Hvorvidt kommunens tiltenkte kompensasjonsberettigede formål kan anses dokumentert under oppføringen, må vurderes ut fra hvilke pretensjoner som foreligger fra kommunens side over den tiltenkte bruken av boligene på dette tidspunktet. Utleiers avtaler med kommunen vil naturligvis kaste lys over kommunens tiltenkte formål med boligene. Annen relevant dokumentasjon som kan kaste lys over formålet, kan være kommunens planer og vedtak mv. Tilretteleggingsnivået ved boligene og kommunens egne regler for tildeling av de aktuelle boligene, vil også kunne være relevant dokumentasjon. Når boligene ferdigstilles og leies ut til kommunen, gjør vi for ordens skyld særskilt oppmerksom på at en frivillig registrert utleier ved utgangen av hvert år skal ha en oversikt over bruken av boligene fra kommunen, jf. forskrift til merverdiavgiftsloven § 2-3-2 annet ledd. Skattedirektoratets konklusjon Forutsatt at bygget i XXX kommune blir tatt i bruk i tråd med formålet, og relevante tildelingsvedtak, med adekvate behovsprøvinger, kan dokumenteres på dette tidspunktet, vil utbetaling av kompensasjon kunne skje allerede fra inngåelsen av utleieavtalen mellom Selskapet og XXX kommune.