Spørsmål om skatteplikt til Norge ved salg av enebolig i Belfast etter separasjon (skatteloven § 9-3 annet ledd)
Dato: 2004-10-03

Sammendrag: Eneboligen ble i 1987 kjøpt av ektefellene (50 % hver) og brukt som felles bolig. Senere har skattyter flyttet til Norge og bosatt seg her, mens ektefellen fortsatt bor i boligen i Belfast. Boligen vurderes nå solgt. Skattedirektoratet bemerket at ektefeller nyter godt av hverandres botid etter separasjon eller skilsmisse. Videre vil skattyter som lever faktisk separert fra ektefellen, kunne påberope seg den annen ektefelles botid og eiendommen kan da etter norske interne regler selges uten gevinstbeskatning.

Innsenders fremstilling av faktum og jus På bakgrunn av de opplysninger som er gitt i anmodningen, legges det til grunn at skattyter er norsk statsborger og bosatt i Norge. Ektefellen er bosatt i Belfast. Ektefellene har levd atskilt siden 1998, men uten å være lovformelig separert eller skilt. Ektefellene kjøpte boligeiendom i Belfast i 1987. Den ble brukt som familiens bolig frem til skattyter sammen med sine barn, flyttet til Norge i 1998. Mor og barn har siden bodd i Norge, mens ektefellen ble boende igjen i eneboligen i Belfast. Han bor fortsatt i boligen og det er opplyst at ingen del av den er leid ut. Kontakten mellom ektefellene er etter skattyters tilbakeflytting til Norge, for henne begrenset til enkelte reiser til Belfast. Ektefellen har hatt enkelte besøk i Norge for å holde kontakt med barna. Skattyter har hele tiden etter tilbakeflyttingen hatt arbeid i Norge. Hun kjøpte bolig ved tilbakekomsten i 1998. Den boligen er senere solgt og hun har kjøpt ny bolig som ble tatt i bruk i desember 2002. Boligen i Belfast, som ektefellene eier med 50 % hver, vurderes nå solgt og spørsmålet er om noen del av gevinsten vil være skattepliktig til Norge. Innsender mener at det er de vanlige regler i skatteloven § 9-3 annet ledd om fritak for gevinstbeskatning, som kommer til anvendelse. Det vises til at eiertiden er oppfylt. Når det gjelder botiden, hevder innsender at det i praksis er lagt til grunn et prinsipp om at ektefeller nyter godt av hverandres skattebefriende omstendigheter. Det sies at dette er lagt til grunn i flere uttalelser fra Skattedirektoratet og Finansdepartementet, bl.a. i Utv. 1978 side 708. Siden skattyters ektefelle oppfyller botidskravet, vil skattyter kunne påberope seg ektefellens bruk i tiden etter at hun flyttet tilbake til Norge. Det vises videre til skatteloven § 9-3 annet ledd bokstav b hvor det bl.a. fremgår at den ektefelle som flytter ut etter separasjon eller skilsmisse skal godskrives den annen ektefelles bruk. Innsender mener dette også må gjelde for faktisk separasjon. Det hevdes at skatteavtalen med Storbritannia gir både Norge og Nord-Irland rett til å beskatte slik gevinst. Fordi et salg av boligen vil gi en betydelig gevinst, er det av vesentlig betydning for skattyter å få avklart om en realisasjon vil utløse beskatning eller ikke. Det bes derfor om en bindende forhåndsuttalelse. Skattedirektoratets vurderinger Skattedirektoratet skal i det følgende ta stilling til om realisasjon av eneboligen i Belfast som skattyter eier med 50 %, vil utløse gevinstbeskatning etter norsk rett. Hvis gevinsten anses skattepliktig etter norsk intern rett, må det tas stilling til om Norge i skatteavtalen med Storbritannia har fraskrevet seg retten til å beskatte gevinsten. Spørsmålet om skatteplikt etter irsk intern rett vil ikke bli berørt. Personer som er bosatt i Norge er som hovedregel skattepliktige hit for hele sin inntekt uavhengig av om den er opptjent i Norge eller i utlandet (globalinntektsprinsippet), jf. skatteloven § 2-1 første ledd, jf. niende ledd. Ved skatteplikt til Norge skal inntekten fastsettes og tidfestes etter norske skatteregler. Skattedirektoratet skal bemerke at gevinst ved salg av bolig som hovedregel er skattepliktig, jf. skatteloven § 5-1 annet ledd, jf. § 9-2 første ledd. Tilsvarende er tap fradragsberettiget etter § 6-2 første ledd. Et unntak fra denne regelen følger av skatteloven § 9-3 annet ledd hvor det bl.a. fremgår: ”Gevinst ved realisasjon av boligeiendom (herunder selveierleilighet, andelsleilighet, aksjeleilighet og obligasjon med tilhørende borett) er unntatt fra skatteplikt når følgende betingelser er oppfylt: a. Eieren har eid eiendommen (andelen m.v.) i mer enn ett år når realisasjonen finner sted eller avtales………….. ogb. eieren har brukt hele eiendommen som egen bolig i minst ett av de to siste årene før realisasjonen.  ……………..Realiseres tidligere felles bolig etter separasjon eller skilsmisse, skal også den ektefellen som er flyttet ut av boligen, godskrives den andre ektefellens botid ved bruk av reglene ovenfor. Tilsvarende gjelder etter samlivsbrudd for tidlige samboere som har eller har hatt felles barn.” Det fremgår i Lignings-ABC 2003 side 207, at bestemmelsene om godskrivning av brukstid gjelder uavhengig av om den utflyttede ektefellen er eneeier eller deleier, og selv om boligen selges med tap. Eneboligen ble ervervet i 1987. Kravet til eiertid er således oppfylt. Ved vurderingen av botidskravet legges det til grunn at eiendommen har vært benyttet og fortsatt benyttes som bolig for ektefellen. Prinsippet om at ektefeller nyter godt av hverandres skattebefriende omstendigheter er i skatteloven § 9-3 annet ledd bokstav b, tredje punktum, utvidet til også å gjelde godskriving av botid etter separasjon eller skilsmisse. Med virkning for samlivsbrudd som finner sted i 2004 eller senere, er prinsippet om godskriving av botid for øvrig gjort gjeldende også for tidligere samboere som har eller har hatt felles barn. Lovbestemmelsen stiller krav om at boligen skal ha vært ”tidligere felles bolig”, men setter ingen grense mht. realisasjon innen et gitt tidspunkt eller mht. den fraflyttedes boligforhold etter utflyttingen. Etter Skattedirektoratets vurdering skal skattyter som fortsatt er lovformelig gift, men som lever faktisk separert fra ektefellen, godskrives ektefellens botid etter reglene i skatteloven § 9-3 annet ledd. Kravet til botid anses således oppfylt. Skattedirektoratet har kommet til at eneboligen i Belfast kan realiseres innen ett år etter at den har vært benyttet som ektefellens bolig, uten at det medfører gevinstbeskatning av skattyter etter norske interne regler. Tilsvarende vil et eventuelt tap ved realisasjonen ikke være fradragsberettiget. Fordi direktoratet har kommet til at boligen etter norske regler kan selges uten gevinstbeskatning eller uten fradrag for eventuelt tap, er det ikke nødvendig å vurdere beskatningsretten i forhold til skatteavtalen med Storbritannia. Konklusjon Skattyters forholdsmessige del av gevinsten ved realisasjon av eneboligen i Belfast vil være fritatt for beskatning, jf. skatteloven § 9-3 annet ledd. Tilsvarende vil et eventuelt tap ikke være fradragsberettiget, jf. skatteloven § 9-4 første ledd.