Patent NO-115311-B (NO)
Inventor: BOHANON H
IPC: F24F7/08
Filed: 1967-01-14
Abstract: Anordning ved ventilasjons- og sirkulasjonssystem.Foreliggende oppfinnelse vedrører en anordning ved et ventilasjons- og sirkulasjonssystem til bruk i store bygninger, og angår særlig en anordning som ved vinterstid tilveiebringer store mengder frisk luft uten derved å frembringe kald trekk, og som dessuten muliggjør en jevnt fordelt luftsirkulasjon.I store bygninger er det et stort behov for billige ventilasjonssystemer som ved vinterstid kan forsyne store mengder utendørsluft til av-grensede rom uten derved å frembringe kald trekk. De fleste nåværende ventilasjonssystemer suger utendørs luft inn gjennom forholdsvis store åpninger i veggen, slik at den innstrøm-mende luft ikke blir godt nok blandet med in-nendørslufteri, og det oppstår derfor trekk og kalde steder. I bygninger hvor det ikke finnes ventilasjonssystemer kan også slike kalde steder oppstå på grunn av luftens lagdannelse. Et ven-tilasjonssystem som løser disse vanskeligheter vil opplagt få stor anvendelse.Mer spesielt kan det sies at det eksisterer et behov for et ventilasj onssystem som løser alle vanskeligheter i forbindelse med luften i et drivhus, i de kjølige og kalde årstider. Ventilasjonssystemer i drivhus må, i tillegg til å skaffe frisk, trekkfri luft om høsten, vinteren og våren, såvel som jevn temperaturfordeling, være istand til å gi en jevn kontinuerlig sirkulasjon av den luft som allerede befinner seg i drivhuset.En hensikt med denne oppfinnelse er derfor å tilveiebringe frisk trekkfri utendørsluft og en kontinuerlig sirkulasjon av jevnt fordelt luft.En videre hensikt med oppfinnelsen er å fremskaffe frisk, trekkfri utendørsluft til et drivhus ved hjelp av en temperaturstyring og slippe inn kjølig luft når påkrevet.Enda en annen hensikt, med oppfinnelsen er. i et drivhus å muliggjøre kontinuerlig sirkulasjon. av jevnt fordelt luft som har en ensartet temperatur og fuktighet, og som derved gir et bedre mikroklima for bladenes overflate og en rolig og kontinuerlig luftbevegelse i og rundt løvverket, slik at C0-oppblandet luft bringes i direkte kontakt med bladenes overflate.Enda en annen hensikt med oppfinnelsen er å tilveiebringe et automatisk ventilasjons- og sirkulasjonssystem kjennetegnet ved en motor-drevet spjellmekanisme som sammen med en termostat eller hygrostat muliggjør den ønskede klimastyring til en redusert pris.En videre hensikt med oppfinnelsen er å eli-minere rørvibrering ved hjelp av å anbringe stillestående ledeskovler i luftstrømmen for derved å hindre de kraftige lufthvirvlene som oppstår ved luftutblåsing fra viften.Enda en annen hensikt med oppfinnelsen er å gjøre det mulig å benytte utblåsningsvifter som allerede er montert i drivhuset, slik at driv-husets tidligere ventilasj onssystem nå kan ut-bygges til det i denne oppfinnelse beskrevne kombinerte ventilasjons- og sirkulasjonssystem.Enda en annen hensikt med oppfinnelsen er å muliggjøre variasjon i rørdiameter og vifte-størrelse over et vidt kapasitetsområde, slik at det kan oppnås en virkningsfull og billig styring av klimaet i drivhuset.En videre hensikt med oppfinnelsen er å for-bedre drift og virkningsgrad av vifteutblåsnings-enheten ved hjelp av stillestående ledeskovler som gjenvinner rotasjonsenergien av luft-utblås-ningsstrømmen.En annen hensikt med oppfinnelsen er å muliggjøre rolige driftsforhold av ventilasjons-og sirkulasjonssystemet.Oppfinnelsen vil i det følgende bli beskrevet under henvisning til tegningen som viser en fore-trukket utførelsesform, og hvor: Figuren er et perspektivisk omriss av ventilasjons- og sirkulasjonssystemet.Som det fremgår av figuren omfatter systemet en innblåsnings-vifteinnretning 10 som er montert inne i en bygning og som har en bestemt avstand fra veggen 14, hvis vegg omfatter luftspjell 16. Innblåsnings-vifteinnretningen 10 blåser luften inn i et langt rør 20 som strekker seg over en ønsket lengde i bygningen, og som omfatter åpninger 22 langs den hele lengde. Enden 24 av røret 20 er lukket, og røret 20 strekker seg vanligvis over hele bygningens lengde. En utblåsningsvifte 26 er montert i veggen 28 i en annen ende av bygningen og blåser luften ut i det fri.En spjellmekanisme 16 omfatter et antall avbalanserte blad 30 som på kjent måte kan be-veges av en stang 34 som drives ved hjelp av en motor 32.Innblåsnings-vifteinnretningen 10 er under-støttet eller opphengt på en eller annen kjent måte, for eksempel ved hjelp av rammen 36 som er understøttet ved hjelp av vertikaltstående bord 38. På toppen av rammen 36 kan det være anbragt en ring 40 hvori det er festet en wire 42 som er tredd gjennom en ring 44, slik at røret 20 henger etter wiren. Den andre enden av wiren. 42 kan selvfølgelig være festet til et annet egnet sted i bygningen. Bruken av de stillestående le-. deskovler i innblåsnings-vifteinnretningen 10 eliminerer vibrering og etterfølgende beskadi-gelse av de forskjellige rørstykker som utgjør røret 20 ved å forhindre de kraftige lufthvirvlene som oppstår ved luftutblåsningen fra viften. Ved å benytte stillestående ledeskovler oppnås det dessuten en forbedret drift og virkningsgrad, idet rotasj onsenergien av luftutblåsningsstrømmen gjenvinnes.Slik som det heretter vil bli beskrevet kan motoren 25 i utblåsningsviften 26 og motoren 32 i spjellmekanismen 16 bli styrt ved hjelp av en termostat 46 og/eller en hygrostat 48 som kobles på kjent måte.Ventilasjon: Ved ventilasjonsdrift er både innblåsningsvifteinnretningen 10 og utblåsningsviften 26 i drift, mens spj ellmekanismen 16 er i åpen stilling. Utblåsningsviften 26 fjerner nå luft fra bygningen og lufttrykket avtar. Uten-dørsluften som har et noe høyere trykk, kommer inn i bygningen gjennom spj ellmekanismen 16. Innblåsnings-vifteinnretningen 10 er plassert like foran spj ellmekanismen 16 slik at viften blåser den friske luft inn i røret 20. Denne friske luft blåses deretter gjennom åpningene 22 som er innrettet langs hele lengden av røret 20. De små luftstråler 50 blir blandet godt sammen med luften i bygningen forøvrig, og det oppnås en ensartet frisk luft.Systemet styres av temperatur- og fuktig-hetsinnretninger og tilveiebringer en konstant og ensartet bevegelse av luften. Når C0er til-ført luften i drivhuset, vil luftstrømningen gi det en jevn fordeling og opprettholde et bedre mikroklima på bladenes overflate, idet den C0-til-førte luften vil komme i mer direkte kontakt med bladoverflåtene. Når temperaturen i drivhuset når maksimum av hva som er ønskelig, vanligvis på en solskinnsdag, kan utblåsningsviften 26 og spj ellmekanismen 16 bli styrt automatisk ved hjelp av termostaten 46 og hygro-staten 48. Som tidligere nevnt, vil, på grunn av at lufttrykket avtar inne i huset, frisk, kjølig, utendørsluft suges inn gjennom spj ellmekanismen 16 og rett over til og inn i den kontinuerlig roterende innblåsnings-vifteinnretning 10, og blåses ut gjennom åpningene 22 for deretter å bli blandet med den varme luft som allerede befinner seg i huset før den når plantene. Når den ønskede temperatur og/eller fuktighet er nådd, kan utblåsningsviften 26 og spj ellmekanismen 16 bli automatisk slått av, mens sirkulasjonen og den jevne luftbevegelse uhindret kan pågå. Marginalgrensene for dette ventilasj onssystem inntreffer i mildt vær. I kaldt vær vil innblåsnings-vifteinnretningen 10 veksle mellom av og på for å opprettholde de krav som stilles til temperatur og fuktighet. Når utetemperaturen øker, vil innblåsningsvifteinnretningen 10 være i drift i lengre intervaller inntil kontinuerlig drift oppnås. Når dette har skjedd, vil vanligvis utetemperaturen være høy nok til at nødvendig lufttil-førsel kan bli sluppet inn i huset.Sirkulasjon: Ved sirkulasjonsdrift er utblåsningsviften 26 avslått og spj ellmekanismen 16 er lukket. Innblåsnings-vifteinnretningen 10 er i drift og suger inn luft som allerede befinner seg inne i bygningen gjennom åpningen mellom inn blåsnings-vifteinnretningen 10 og spj ellmekanismen 16. På denne måte blir innendørsluft blåst inn i røret 20 og tilbake til bygningen gjennom de små åpninger 22 i røret 20. De små luftstråler 50 blir igjen blandet godt sammen med luften i bygningen og det oppnås en ensartet luftstrøm-ning.Det er selvfølgelig mange viktige detaljer som det må bli tatt hensyn til når denne oppfinnelse skal anvendes i en bestemt bygning. For eksempel må størrelsen og antallet av vifteinn-retningene bli bestemt ut fra de krav som stilles til bygningens ventilasjon, dessuten må rørene være innrettet til i bygningen å gi en ensartet fordeling av utendørsluften, som er det første krav som må stilles hvis det ønskede resultat skal oppnås. Det enkleste og mest økonomiske er vanligvis å legge rørene nedover langs bygningen. Da kapasiteten av utblåsningsviften(e) 26 må være tilpasset kapasiteten av innblåsningsviften(e) 10, vil dette være medbestemmende på størrelsen av den regulerbare åpning som, i prak-sis, kan bli utført enten som en manuell eller motorbetjent spj ellanordning 16. Røret 20 kan bli utført av nesten hvilket som helst materiale. Sett i sammenheng med dagens priser bør røret 20 være utført av tynn plastfolie.Hvis røret 20 er utført av et ikke-stivt materiale, vil lufttrykket fra viften gi røret et til-nærmet sirkulært tverrsnitt. Røret 20 er opphengt i wiren 42 og vil henge i denne som en klut når det ikke benyttes. Det er selvfølgelig ingen ting som umuliggjør benyttelsen av et stivt rør. Antall og størrelse av åpningene 22 i røret 20 er også viktig fordi disse bestemmer hvor langt hver luftstråle 50 vil trenge inn i den forholdsvis rolige romluften og derfor hvor stort området hvert rør vil dekke. Det har vist seg at en passende diameter på åpningene 22 er fra 5 til 7,5 cm. Avstanden mellom åpningene må være slik at åpningenes totale flateinnhold står i et riktig forhold til tverrsnittsarealet og lengden av røret 20 og viftekapasiteten. For rør som har en lengde som er mindre enn 100 ganger diame-teren, bør forholdet mellom åpningenes totale flateinnhold og rørets tverrsnittsareal være fra 1,0 til 1,5 for de fleste viftetyper. Trykkforde-lingen i røret 20 er slik at trykket i den lukkede ende 24 er større enn trykket i den ende hvor innblåsningsviften er tilkoblet. Hvis dette forhold er for stort, er det fare for at trykket i vifte-enden vil synke under romtrykket, slik at luften vil strømme inn i røret gjennom åpningene 22, eller røret vil klappe sammen hvis dette er utført av et ikke-stivt materiale. Hvis det totale åp-ningsareal er for lite, vil dette begrense luft-innstrømningen fra innblåsningsviften 10 og dermed redusere systemets ytelse. Plasseringen av åpningene 22 er viktig, og for de fleste til-feller bør de ligge innen et område som begrenses av en horisontallinje som går perpendikulært gjennom røraksen og en annen linje som ligger i samme plan som horisontallinjen, og danner en vinkel på 30° med denne. Dette er på tegningen illustrert med vinkelen a. Det er selvfølgelig ikke særlig viktig hvor utblåsningsviften 26 blir plassert. Som tidligere nevnt må kapasiteten av utblåsningsviften 26 være tilpasset kapasiteten av innblåsningsviften 10.Som tidligere nevnt kan hele systemet styres ved hjelp av enten hygrostater eller termosta-ter, alt etter hvilke luftegenskaper som ansees for viktigst. Innblåsningsviften 10 vil vanligvis være i kontinuerlig drift, mens utblåsningsviften 26 og spj ellmekanismen 16 vil bare være i periodisk drift for å tilveiebringe den nødven-dige utendørsluften.Selvfølgelig kan mange modifikasjoner og variasjoner utføres i oppfinnelsen uten å avvike fra denne.