Медковец (община)

Община Медковец се намира в Северозападна България и е една от съставните общини на Област Монтана.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в северната част на Област Монтана. С площта си от 191,089 km2 е най-малката сред 11-те общините на областта, което съставлява 5,26% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на север – община Лом;
 на изток и югоизток – община Якимово;
 на юг – община Монтана;
 на запад и северозапад – община Брусарци.

Природни ресурси

Геоложка характеристика 
В геоложко отношение е установено, че теренът на община Медковец е изграден от еднообразни квартерни глини, представляващи част от деградирали и овлажнени льосовидни глини, загубили характерните за льоса свойства. По дълбочина на профила са разкрити следните пластове характезиращи геоложката основа на района.

Релеф 
Релефът на община Медковец е равнинен и слабо хълмист. Територията ѝ изцяло попада в пределите на Западната Дунавска равнина.

Тя е разположена в междуречието на реките Лом и Цибрица, като вододелът между двете реки е изместен в близост до долината на Лом. Поради тази причина като цяло наклонът на терена е от северозапад на югоизток, като най-високата ѝ точка от 212 m н.в. се намира в крайния югозапад, западно от село Сливовик. Най-ниската точка – 61 m н.в. се намира западно от село Аспарухово, където землището на селото опира в коритото на река Лом.

Води 
В най-южната част на общината, в землището на село Сливовик, на протежение от 4 – 5 km преминава малък участък от горното течение на река Цибър (ляв приток на Цибрица). В останалата ѝ част няма постоянно течащи води. На множеството сухи дерета, в които през пролетния сезон протичат временни водотоци са изградени няколко микроязовира („Червен бряг“, „Слатина“, „Козоровец“, „Сврача бара“, „Гръгоровото“, „Яза“ и др.), водите на които се използват за напояване.

Климат 
общината има умерено континентален климат. Далечните, но високо простиращи се линейни орографски бариери – Карпатите и Стара планина, предизвикват значителна трансформация на нахлуващите откъм северозапад влажни океански въздушни маси и преминаващите през студеното полугодие, студени континентални въздушни маси, които определят коренно различен климатообразуващ ефект. Характерна е добре изразената валежна сянка и средно годишните валежи са под 500 l/m2. Режимът на валежите е с подчертан късно пролетен (юнски) максимум и зимен (февруарски) минимум и изразената тенденция за балансиране на сезонните валежни суми. В Западната Дунавска равнина средно годишните валежни количества са значително по-големи от средно годишната валежна сума за цялата страна. Този факт се обяснява с преобладаването на северозападния въздушен пренос и с постепенното намаляване на значително обеднелите на влага океански въздушни маси. Сравнително висока е средната януарска температура -1,6 °C, а средно юлската е 23 °C. Средната годишна температура за района е 9 – 10 °C. Снежната покривка се задържа 50 до 80 дни през годината, а средната ѝ височина е 10 – 20 см. Броят на засушаванията с продължителност 10 и над 10 дни за периода април-октомври е 4,5 – 5 дни. Средна скорост на вятъра в 85% от случаите на наблюденията е под 2 m/sec, в 42,7% времето през годината е тихо – през есента това е 51%, а през лятото 32,7%. Преобладаващи са западни и северозападни ветрове.

Почви 
Почвената покривка е относително еднообразна и е представена от три групи почви. Около 30% от територията на общината е заета от карбонатни черноземи, около 60% – от излужени черноземи, а останалите 10% са ливадни почви.

Население

Населени места 
Общината има 5 населени места с общо население 3085 жители към 7 февруари 2021 г.

Население (1934 – 2021)

Възрастов състав

Етнически състав 

Етнически групи към 2021 година:
 българи: 2345
 цигани: 556
 турци: 4
 други: 5
 неопределени: 17
 служебно преброени (данни, взети от административни източници): 173

Административно-териториални промени 
 МЗ № 2820/обн. 14 август 1934 г. – преименува м. Бъз къръ на м. Пишурка;
 МЗ № 1689/обн. 27 септември 1937 г. – преименува с. Кърки жаба на с. Аспарухово;
 МЗ № 1380/обн. 1 юни 1939 г. – признава м. Пишурка за с. Пишурка;
 през 1965 г. – осъвременено е името на с. Метковец на с. Медковец без административен акт.

Политика 
 2003 – Венцислав Кудкудейски (БСП) печели на втори тур с 61% срещу Горан Бонов (НДСВ).
 1999 – Венцислав Кудкудейски (БСП) печели на втори тур с 57% срещу Кирил Стоичков (СДС).
 1995 – Венцислав Кудкудейски (Предизборна коалиция БСП, БЗНС Александър Стамболийски, ПК Екогласност) печели на първи тур със 71% срещу Иван Иванов (Народен съюз).

Транспорт 
През общината от югоизток на северозапад, на протежение от 10 km преминава участък от трасето на жп линията Мездра – Бойчиновци – Брусарци – Видин.

През общината преминават частично 2 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 32,3 km:
 участък от 11,7 km от Републикански път II-81 (от km 127,8 до km 139,5);
 началният участък от 20,6 km от Републикански път III-8105 (от km 0 до km 20,6).

Топографска карта

Външни препратки 
 Официален сайт на община Медковец

Източници