Дулово (община)

Община Дулово се намира в Североизточна България и е една от съставните общини на област Силистра.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в южната част на област Силистра. С площта си от 566,356 km2 е най-голямата сред 7-те общини на областта, което съставлява 19,9% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на северозапад – община Главиница;
 на север – община Ситово и община Силистра;
 на североизток – община Алфатар;
 на югоизток – община Тервел, област Добрич;
 на юг – община Каолиново, област Шумен;
 на югозапад – община Исперих, област Разград.

Природни ресурси

Релеф 
Община Дулово се намира в северната част Източната Дунавска равнина. Релефът е равнинен и ниско хълмист, наклонен на север с надморска височина от 270 m на юг до 150 m на север, набразден от дълбоки (на места над 100 m) спрямо околния терен суходолия. Цялата община попада в обсега на Лудогорското плато. Максималната ѝ височина се намира в най-южната ѝ част, южно от село Прохлада, на границата с община Каолиново – 295,2 m н.в., а най-ниската – 88 m н.в., в суходолието Демиркулак, северозападно от село Златоклас.

Води 
На територията на община Дулово липсват повърхностно течащи води. При силни дъждове и при топенето на снеговете по суходолията протичат водни течения, които по-късно и през лятото пресъхват. При поройни дъждове водите прииждат с голяма сила и унищожават всичко в коритата си. През нейната територия преминават две големи суходолия, дълбоко всечени сред околния терен. Първото от тях (югоизточното) е на река Канагьол (десен „приток“ на Дунав). То навлиза в пределите на общината южно от село Секулово на 198 m н.в. Минава югоизточно и източно от село Скала и с множество меандри продължава на север по границата с община Тервел и община Алфатар. Североизточно от село Върбино напуска пределите на общината навлиза в община Алфатар на 121 m н.в. В западната част на общината, от юг на север преминава второто голямо суходолие на територията ѝ – Демиркулак (Дуванкулак, Дерменкулак, „влива“ се в езерото Сребърна). То навлиза в общината югозападно от село Окорш на 187 m н.в, минава източно от селата Руйно, Яребица и Правда и северозападно от село Златоклас навлиза в община Ситово на 88 m н.в.

Населени места 

Общината се състои от 27 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Указ № 36/обн. 08.02.1906 г.
 – преименува с. Анасчик на с. Черковно;
 МЗ № 2191/обн. 27.06.1942 г.

 – преименува с. Емирлер на с. Боил;
 – преименува с. Суютчук на с. Водно;
 – преименува с. Сунгурлар на с. Вокил;
 – преименува с. Су куюджук на с. Върбино;
 – преименува с. Дураклар на с. Генерал Цонково;
 – преименува с. Чирекчии (Чайрекчии, Чийрекчии) на с. Десислава;
 – преименува с. Хасан факъ на с. Димитър Петково;
 – преименува с. Дере махле на с. Долец;
 – преименува с. Аша махле на с. Долна махала;
 – преименува с. Орман кьой на с. Драгоманци;
 – преименува с. Балабанлар на с. Златоклас;
 – преименува с. Кечилер махле на с. Козяк;
 – преименува с. Бейлер кьой на с. Колобар;
 – преименува с. Суванлък ени махле (Ени махле) на с. Малко Паисиево;
 – преименува с. Санър ени махле на с. Межден;
 – преименува с. Сеид Али факъ на с. Недино;
 – преименува с. Кара коч на с. Овен;
 – преименува с. Мусулар на с. Окорш;
 – преименува с. Керимлер на с. Орешене;
 – преименува с. Докчелар на с. Паисиево;
 – преименува с. Селски буджак на с. Печеняга;
 – преименува с. Бахар кьой на с. Полковник Таслаково;
 – преименува с. Кара ямурлар на с. Поройно;
 – преименува с. Дорулар (Догрулар) на с. Правда;
 – преименува с. Къзъл бурун (Казъл бурун) на с. Руйно;
 – преименува с. Усул кьой на с. Секулово;
 – преименува с. Дурутлар (Дорутлар) на с. Стан;
 – преименува с. Орта махле на с. Столник;
 – преименува с. Кофалджа (Куфалчалар) на с. Таркан;
 – преименува с. Каралар на с. Черник;
 – преименува с. Кара есе кьой(Кара иса кьой) на с. Чернолик;
 – преименува с. Чиллер на с. Яребица;
 МЗ № 2909/обн. 31.07.1942 г. – преименува с. Аккадънлар на с. Дулово;
 през 1943 г. – заличено е с. Генерал Цонково и е присъединено като квартал на с. Водно без административен акт;
 през 1946 г. – преименувано е с. Черковно на с. Черковна без административен акт;
 Указ № 141/обн. 25.03.1950 г. – преименува с. Димитър Петков на с. Грънчарово;
 – преименува с. Десислава на с. Прохлада;
 – преименува с. Драгоманци на с. Раздел;
 – преименува с. Недино на с. Скала;
 Указ № 344/обн. 20.07.1951 г.
 – заличава с. Черник и го присъединява като квартал на с. Дулово;
 Указ № 317/обн. 13.12.1955 г.
 – заличава с. Малко Паисиево и го присъединява като квартал на с. Паисиево;
 Указ № 38/обн. 02.02.1960 г.
 – признава с. Дулово за гр. Дулово;
 Указ № 5/обн. 8 януари 1963 г.
 – заличава с. Таркан и го присъединява като квартал на с. Боил;
 Указ № 57/обн. 05.02.1965 г.
 – заличава с. Стан поради изселване;
 Указ № 881/обн. 30.11.1965 г.
 – заличава селата Долна махала, Ибрям махла и Столник поради изселване;
 Указ № 959/обн. 28.12.1965 г.
 – заличава с. Печеняга и го присъединява като квартал на с. Окорш;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г.
 – отстранява грешката в името на с. Колобар на с. Колобър;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г.
 – закрива община Окорш и заедно с включените в състава ѝ населени места я присъединява към община Дулово;
 Указ № 250/обн. 22.08.1991 г.
 – отделя кв. Черник от гр. Дулово и го възстановява като отделно населено място – с. Черник.

Население 

Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Транспорт 
През средата на общината от югозапад на североизток преминава участък от 34,3 km от трасето на жп линията Самуил – Силистра.

През общината преминават частично 8 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 123,2 km:
 участък от 25,1 km от Републикански път I-7 (от km 34 до km 59,1);
 последният участък от 22,4 km от Републикански път II-23 (от km 95,6 до km 118,0);
 последният участък от 14,8 km от Републикански път III-216 (от km 15,4 до km 30,2);
 последният участък от 8,1 km от Републикански път III-218 (от km 22,4 до km 30,5);
 началният участък от 12,1 km от Републикански път III-235 (от km 0 до km 12,1);
 началният участък от 12,2 km от Републикански път III-701 (от km 0 до km 12,2);
 последният участък от 9,2 km от Републикански път III-2077 (от km 11,6 до km 20,8);
 началният участък от 19,3 km от Републикански път III-2307 (от km 0 до km 19,3).

Топографска карта

Източници

Външни препратки