Кубрат (община)

Община Кубрат е разположена в Североизточна България и е една от съставните общини на област Разград.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в северозпадната част на област Разград. С площта си от 439,934 km2 заема 2-ро място сред 7-те общини на областта, което съставлява 18,1% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на югоизток – община Завет;
 на юг – община Разград;
 на югозапад – община Ветово, област Русе;
 на запад – община Русе и община Сливо поле, област Русе;
 на север – община Тутракан, област Силистра.

Природни ресурси

Релеф 

община Кубрат се намира в северната част на Източната Дунавска равнина. Релефът ѝ е равнинен и слабо хълмист, с дълбоко всечени долини и суходолия, като надморската височина варира от 100 m на север до 250 m на юг. Южните райони на общината попадат в северозападната част на Лудогорското плато и тук южно от село Каменово, на границата с община Разград се намира най-високата ѝ точка – 284,7 m. Северно от село Юпер, на границата с община Тутракан е най-ниската ѝ точка – 38 m н.в.

Води 
Община Кубрат е бедна на повърхностно течащи води. Нейна основна водна артерия е Топчийска река (89 km, десен приток на Дунав). По цялото си протежение в пределите на общината реката тече в дълбока, на места каньоновидна долина, до 70 – 80 m под околния терен. Реката навлиза в общината южно от Каменово, минава през него и продължава в северна посока. Западно от град Кубрат рязко завива на запад и продължава по границата с община Ветово. До град Кубрат реката има постоянно течение, след което пресъхва и нататък долината ѝ представлява суходолие, по което епизодично (през пролетта и при поройни дъждове) протичат водни течения. Югозападно от село Беловец суходолието завива на север и продължава по границата с община Русе, западно от село Сеслав, след което навлиза в община Сливо поле.

Поради недостига на повърхностно течащи води в общината са изградени множество микроязовири на малки реки и дерета, като водата която се събира през пролетта се използва основно за напояване на обширните земеделски земи в региона. По-големи язовири са: Юпер 1 и 2, Звънарци 1, Сеслав 3 и 4, Селския гьол (североизточно от село Тертер), Дряново (северозападно от град Кубрат), Каменово и др.

Климат 
В климатично отношение общината се отнася към Лудогорско-Добруджанската подобласт на умерено-континенталната климатична област, който се характеризира се със студена зима, горещо лято, прохладна пролет и есен. Средномесечната януарска температура е -2.4 °C, средномесечната юлска температура е 20.9 °C, а средногодишната амплитуда достига 23 °C. Във ветровия режим преобладават подчертано западните ветрове със средномесечна скорост от 2.0 м/сек до 2.8 м/сек, а в отделни кратки периоди скоростта достига до 3.2 м/сек. Средната относителна влажност на въздуха варира от 64% през август до 87% през декември. Валежите са от дъжд и сняг. Годишната им сума е от 500 до 600 мм с максимуми през май и юни, а минимумите през януари и февруари. Максималната снежна покривка е през януари от 112 см, а минималната през октомври от 2 см. Сезонното разпределение на валежите е неравномерно.

Почви, растителност 
В почвената покривка на община Кубрат преобладават черноземните почви със своите характерни подтипове: оподзолени черноземи, средно и силно излужени ченоземи. Срещат се и малко ливадни почви и повече горски почви сиви и тъмно сиви, тежко песъчливи – глинести, развити върху дебела льосова подложка. Черноземът се характеризира със средно съдържание на хумуса 5 – 8 %, който постепенно намалява в дълбочина. Мощността на хумусния пласт варира от 40 до 80 см.

В общината преобладава широколистната растителност – дъбови гори (цер, летен дъб, зимен дъб), клен, липа и др., ограничени участъци от иглолистна – бор, смърч, ела и др. На територията на община Кубрат се намират следните защитени територии: местността „Мющерека“ с. Беловец, естествено находище на див божур; находище на турска леска край гр. Кубрат; „Юперска курия“ вековна дъбова гора; скални венци в с. Каменово.

Населени места 

Общината се състои от 17 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Бунар бешевли на с. Божурово;
 – преименува с. Гюзелдже алан на с. Каменово;
 – преименува с. Балбунар на с. Кубрат;
 МЗ № 3072/обн. 11.09.1934 г. – преименува с. Настрадън на с. Бисерци;
 – преименува с. Юруклер на с. Сеслав;
 МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Сърт алан хас на с. Беличица;
 – преименува с. Сърт алан хас на с. Бяловец;
 – преименува с. Орман бешевли на с. Горичево;
 – преименува с. Касчилар (Казчилар) на с. Гълъбари;
 – преименува с. Къшла кьой на с. Задруга;
 – преименува с. Гюведже на с. Звънарци;
 – преименува с. Енидже Балбунар (Балбунар енидже, Бал ендже) на с. Медьовене;
 – преименува с. Узундже алан на с. Равно;
 – преименува с. Джеферово на с. Савин;
 – преименува с. Джеферлер на с. Севар;
 – преименува с. Мусатчилар на с. Точилари;
 МЗ № 3077/обн. 23.11.1940 г. – заличава с. Гълъбари и го присъединява като квартал на с. Бисерци;
 МЗ № 2191/обн. 27.06.1942 г. – преименува с. Хаджи факлар на с. Генерал Добрево;
 – преименува с. Месим махле на с. Мъдрево;
 – преименува с. Кованджилар на с. Тертер;
 Указ № 790/обн. 30.09.1949 г. – признава с. Кубрат за гр. Кубрат;
 Указ № 317/обн. 13.12.1955 г. – заличава с. Беличица и го присъединява като квартал на с. Беловец;
 – заличава с. Дряново и го присъединява като квартал на гр. Кубрат;
 Указ № 582/обн. 29.12.1959 г. – заличава с. Генерал Добрево и го присъединява като квартал на с. Тертер;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – отстранява грешката в името на с. Бяловец на с. Беловец;

 Указ № 970/обн. 04.04.1986 г. – заличава селата Медовене и Савин и ги присъединява като квартали на гр. Кубрат;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г. – отделя с. Брестовене и неговото землище от община Кубрат и го присъединява към община Завет;
 – закрива Община Юпер и присъединява включените в състава ѝ населени места към община Кубрат;
 Указ № 250/обн. 22.08.1991 г. – отделя кварталите Медовене и Савин от гр. Кубрат и ги възстановява като отделни населени места – с. Медовене и с. Савин;
 Указ № 164/обн. 17.07.2001 г. – отделя с. Тетово и неговото землище от община Кубрат, област Разград и го присъединява към община Русе, област Русе;
 Указ № 111/обн. 18.04.2003 г. – отделя селата Каменово и Равно и техните землища от община Ветово, област Русе и ги присъединява към Община Кубрат, област Разград;
 Указ № 51/обн. 05.03.2004 г. – отделя с. Черешово и неговото землище от Община Кубрат, област Разград и го присъединява към община Сливо поле, област Русе;

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Транспорт 
През общината преминават частично 4 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 71 km:
 участък от 20,2 km от Републикански път II-23 (от km 31,8 до km 52,0);
 участък от 33,1 km от Републикански път II-49 (от km 56 до km 89,1);
 последният участък от 2,1 km от Републикански път III-2001 (от km 33,3 до km 35,4);
 последният участък от 15,6 km от Републикански път III-2102 (от km 15,3 до km 30,9).

Топографска карта

Източници

Външни препратки