alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Los Angeles Police Department

Los Angeles Police Department (LAPD) er politienheden i Los Angeles, Californien i USA. Det er et af verdens største politikorps med over 9500 betjente og 3.000 civilt ansatte, dækkende et område med en befolkning på ca. 3,4 millioner indbyggere. LAPD har en omfattede og kontroversiel historie. Korpset har været fiktionaliseret i flere Hollywood-film og tv-serier.
Desuden er deres motto "To protect and to serve" verdenskendt pga. de forskellige tv-serier og Hollywood-film der er lavet.

Ekstern henvisning 

  LAPDs officielle hjemmeside

Politi i USA
Police Department
Heinrich Walter

Heinrich Walter (født 21. oktober 1898 i Odessa, død 1989) var en schweizisk geobotaniker og øko-fysiolog.

Han opdagede loven om den relative voksestedskonstans. Eksamen fra Heidelbergs universitet i 1924. Fastansat professor i botanik ved Universität Hohenheim i Stuttgart fra 1945 til 1966.

Bibliografi 
 Heinrich Walter, Bekenntnisse eines Ökologen. Erlebtes in acht Jahrzehnten und auf Forschungsreisen in allen Erdteilen mit Schlussfolgerungen, 6. durchges. Aufl. 1989, 
 Heinrich Walter/Siegmar-Walter Breckle, Vegetation und Klimazonen, Stuttgart 1999, 

Videnskabsfolk fra Schweiz
Personer fra Odessa
Loven om den relative voksestedskonstans

Loven om den relative voksestedskonstant er en lovmæssighed opdaget af Heinrich Walter, som udtrykte den sådan:
"Når klimaet inden for en plantearts vokseområde eller areal ændrer sig i en bestemt retning, så sker der en flytning af voksested eller et biotopskifte, sådan at klimaændringen bliver ophævet mere eller mindre."

Økologi

de:Heinrich Walter#Gesetz der relativen Standortkonstanz
Aalborg Kloster

Aalborg Kloster blev oprettet som et helligåndshus den 20. august 1431. I 1451 blev helligåndshuset optaget i Helligåndsordenen, en katolsk klosterorden oprettet i Montpellier i Frankrig, som havde til formål at tage sig af samfundets svage, skrøbelige og ældre medborgere – samt tage sig af hittebørn. Helligåndsklosteret i Aalborg lededes af en prior – og klosteret var underlagt moderklosteret i Rom, Santo Spirito in Sassia, som lededes af en stormester.

Helligåndsklosteret i Aalborg overgik efter reformationen til at være stiftshospital – siden 1953 under navnet Aalborg Kloster, Helligaandsklosteret i Aalborg. Aalborg Kloster er i dag bolig for ældre medborgere, som bor i selvstændige boliger i de gamle klosterbygninger, de ældste beboede bygninger i Nordjylland.

Aalborg Kloster ledes af en bestyrelse, som består af biskoppen over Aalborg Stift, statsforvaltningsdirektøren over Nordjyllands Statsforvaltning, borgmesteren i Aalborg, sognepræsten ved Vor Frue Kirke, domprovsten ved Aalborg Domsogn og regionspolitidirektøren i Nordjylland. Siden 2018 har Flemming Møller Mortensen været klosterforstander for Aalborg Kloster.
Klosterforstanderen er kongelig udnævnt, og Aalborg Kloster nyder det privilegium at flage med splitflag.

I de gamle bygninger havde Aalborg Katedralskole til huse fra 1554 til 1848, og under 2. verdenskrig oprettedes Churchillklubben, den første, organiserede modstandsbevægelse mod besættelsesmagten, i klosteret. Aalborgs første bibliotek har været i klosterets bygninger, Landemodet har været afholdt her, ligesom tamperretten i mange år foregik i klosterbygningerne.

Eksterne henvisninger 

Aalborg Klosters hjemmeside

Kloster
Klostre i Danmark
Kloster
Danmark i 1400-tallet
Caspar Fincke

Caspar Fincke (født ca. 1584 i Schatzlar i Bøhmen, begravet 9. februar 1655 i Helsingør) var en tyskfødt smed, der sandsynligvis er kommet til Danmark som ganske ung omkring år 1600 i forbindelse med byggeri på Kronborg. Her blev hans dygtighed bemærket af kong Christian 4., og han blev hofsmedemester efter at have lavet låse til flere af kongens slotte. 

Caspar Fincke var af en retskaffen, men selvbevidst natur. Hans mest kendte provokation kan ses i hans mesterværk (fra 1619), gitteret til Christian 4.s gravkapel i Roskilde Domkirke, hvor han i dørene har indsmedet en inskription:

Caspar Fincke bin ich benant
Dieser arbeit bin ich bekant

Efter sigende blev kongen indigneret, men det blev ved det, da den dygtige smed forblev i hoffets tjeneste indtil sin død mere end 30 år efter.

I smedelavet i Helsingør var Caspar Fincke både elsket og hadet, da han jævnligt argumenterede for lavsvæsenets ophævelse – en holdning, der ikke var velset af mange, der allerede var kommet ind i lavet.

Caspar Fincke boede det meste af sit liv i Helsingør, hvor han havde sit smedeværksted (nu for længst nedrevet) i Sct. Annagade. Han ligger begravet i fratergården i Sankt Mariæ Kirke og Vor Frue Kloster (karmeliterkloster) i byen.

Smedearbejder af Caspar Fincke 

 Vinduesgitter i Frederiksborg Slotskirke.
 Gitter i Ringridder Porten på Frederiksborg Slot,
 Gitteret til Christian 4.s gravkapel, Roskilde Domkirke. Udført 1618.
 Korgitteret i Århus Domkirke.
 Gitteret om platformen på Rundetårn.
 Gitter i Nyborg Vor Frue Kirke.
 Gitter i Valkendorf Kapel i Sankt Knuds Kirke i Odense. Udført 1636. 
 Pengeblok (kirkebøsse) i Sankt Mariæ Kirke i Helsingør.
 Lysekrone i Græsted Kirke.

På mange af sine arbejder efterlod han sit kendetegn i form af symbolerne med en nøgle og en hammer over kors, indsmedet i gitrene. Det er blevet efterlignet af senere smede, f.eks. tilskrives ringridergitteret på Frederiksborg Slot Caspar Fincke, men det blev først lavet i 1736 og kan derfor ikke være Finckes værk. Ligeledes er nøglen og hammeren indføjet i et gitter i Sct. Knuds Kirke i Odense, men også her umuliggør dateringen forbindelsen til Fincke.

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra Bøhmen
Smede fra Danmark
Danskere i 1600-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Brisingerne

Brisingerne er i nordisk mytologi de fire dværge: Alfrigg, Berling, Dvalin og Grerr.

Navnet "Brisingerne" blev dem givet efter de havde fremstillet Brisingamen.

Dværge i nordisk mytologi
Lit

Lit er i nordisk mytologi den dværg, som blev udsat for Thors vrede under Balders bålfærd. Hyrrokin blev tilkaldt, da end ikke Thor kunne skubbe Ringhorne i vandet. Thor blev så rasende over den lethed, hun havde ved at flytte skibet, at han først ville dræbe hende med sin hammer, men aserne fik ham talt fra det, og så måtte vreden gå ud over en anden. Lit, som tilfældigvis gik ind foran Thor, blev genstand for denne vrede, da Thor resolut sparkede ham ind i flammerne. Lit døde og eskorterede Balder til dødsriget hvor de sidder sammen til ragnarok.

Dværge i nordisk mytologi
Andvare

Andvare er i nordisk mytologi navnet på en meget rig dværg, som Loke bestjal for alt, hvad han ejede.. Blandt hans ejendele var også en forbandet ring, Andvarenaut, som altid ville kaste ulykke over sin ejermand. Historien om Lokes tyveri kan læses i artiklen om Fafner.

Dværge i nordisk mytologi
Andvarenaut

Andvarenaut er i nordisk mytologi navnet på en forbandet ring. Forbandelsen bestod i at den altid ville kaste ulykke og elendighed over sin ejermand. Fik bl.a. Andvare gjort fattig og Reidmar dræbt, samme ring forvandlede også dværgeprinsen Fafner til en drage/lindorm.

Artefakter i nordisk mytologi
Reidmar

Reidmar er i nordisk mytologi far til Fafner, Regin og Odder. Han blev slået ihjel af Fafner, da han ikke ville dele ud af den mandebod, der blev ham betalt for asernes mord på Odder (se Fafner for fortællingen).

Han er konge i Nidavellir.

Dværge i nordisk mytologi
Regin (mytologisk person)

Regin var en dværg i den nordiske mytologi. Han var søn af Reidmar og bror til Odder og Fafner, samt plejefar til Sigurd Fafnersbane. Regin optræder både i Vølsungesagaen og i den tyske Nibelungenlied. Han beskrives som vis og nævenyttig. Regin byggede et hus af glitrende guld og ædelsten til sin far. Grundhistorien i sagnet om ham er, at Regin blev drevet i eksil af Fafner, men siden hen lokkede Sigurd Fafnersbane til at slå Fafner ihjel efter at denne var blevet forvandlet til en drage.

Sagnet findes i flere udgaver, men i den mest udbredte dræbte Regin og hans bror Fafner Reidmar for det forbandede guld han havde modtaget fra guderne, efter at de dræbte hans anden søn, Odder. Fafner blev imidlertid forvandlet til en drage fordi han ønskede at beholde alt guldet (drager symboliserer ofte grådighed i europæisk folkeminde. Fafner drev Regin bort fra guldet. Regin slog sig ned blandt menneskene. Han lærte menneskene at så, slå, arbejde med metaler, sejle, tæmme heste og andre husdyr, bygge huse, spinde, væve og sy.

Regin sendte Sigurd for at hente guldet tilbage. Han smedede et magisk sværd til Sigurd, men det knækkede kort efter. Sigurd fandt sin fars sværd, Gram, og fik Mimer til at reparere og forstærke det. Derefter dræbte han Fafner med det.

Sigurd fik visdom af at slikke dragens blod i sig, eftersom Fafner kunne snakke med fugle. Sigurd, som havde fået at vide af fuglene, at Regin planlagde at dræbe ham for at tage guldet, dræbte sin stedfar og tog guldet selv.

Dværge i nordisk mytologi
Niebelungenlied
Odder (nordisk mytologi)

Odder er en dværg i nordisk mytologi. Søn af Reidmar og bror til Regin og Fafner. Han blev en dag, mens han forklædt som odder var ude for at fange laks, slået ihjel af Loke. Se fortællingen om familien i artiklen om Fafner.

Dværge i nordisk mytologi

sv:Dvärg (mytologi)#Dvärgar med mindre roller
Odder

Odder har flere betydninger:

 Odder (by) – en jysk by.
 Odder Sogn – et jysk sogn.
 Odder Kommune – en jysk kommune.
 Odder (dyr) – et rovdyr
 Odder (nordisk mytologi) – en dværg i nordisk mytologi.
Værløse Svømmehal

Værløse Svømmehal blev indviet 4. juni 2003.

Svømmehalsdelen består af tre forskellige bassintyper: Et traditionelt 25 m bassin, 26,5 grader varmt, dog bredere end sædvanligt med 8 baner mod normalt 6 baner. Herved vindes en hel del plads til gavn for den offentlige badetid, samtidig med at bassinet lever op til kravene for konkurrencesvømning på kortbane – til gavn for klubberne. Det store bassin er forsynet med 1- og 3-metervipper og en klatrevæg, der kan sænkes ned fra loftet, med udfordringer for både børn og voksne.

Dertil kommer et 30,5 grader varmt integreret undervisning- og morskabsbassin på knap 130 m2 og et børnebassin på 50 m2. Bassinerne indeholder boblezone, modstrømskanal, vandkanon samt springvandsfigur i børnebassinets lave ende. Den 120 cm dybe ende af undervisningsbassinet dækker behovet for babysvømning og småbørnsundervisning, og i den modsatte ende er der plads til leg med skumlegeting. Samtidig er der en 55 m lang rutschebane.

Dertil kommer en "relaxafdeling" med omklædningsforhold. Her er en sauna på 90 grader og et tylarium på 50-70 grader med variabel fugtighed og tilsætning af duftsalte samt et dampbad. Desuden et solarium, massagerum og et hyggehjørne. Varmtvandsbassinet er 50 m2 med temperatur på 34 grader, og det er centrum for det sammenhængende miljø med en rolig atmosfære som det gennemgående tema.

Svømmehallen har et stort energiforbrug. Et solcelleanlæg på taget producerer noget af strømmen, og et flowbatteri på 40 kW effekt og 200 kWh energi mindsker forskelle.

Kilder og henvisninger
 

Svømmehaller i Danmark
Svømmehal
Charon

Charon er flertydigt.

 Charon (mytologi) – færgemanden, der i græsk mytologi sejlede de døde til dødsriget.
 Charon (måne) – Plutos største måne.
 Charon (band) – Et finsk gotisk metal band.
Kattefamilien

Kattefamilien (latin: Felidae) eller kattedyrene er en familie inden for rovdyrordenen (Carnivora), der igen tilhører pattedyrenes klasse (Mammalia). De omkring 40 nulevende arter er inddelt i de to underfamilier Felinae (små katte) og Pantherinae (store katte). De er udbredt på alle kontinenter bortset fra Antarktis og Oceanien og er næsten udelukkende kødædere.

Karakteristika 
I udseende og adfærd ligner de fleste kattearter den meget udbredte tamkat. De har en smidig krop, en blød pels og et relativt lille hoved. Geparden er den art, der stærkest afviger fra dette, idet den har en mere hundelignende krop. Alle kattedyr har en hale, der hjælper til at holde balancen og også anvendes til kommunikation. Hos nogle kattearter som for eksempel lossen er halen dog stærkt forkortet. I modsætning til den ensartede kropsbygning varierer størrelsen på arterne betydeligt. Længden af hoved og krop er hos den sortfodede kat fra Sydafrika blot 30 cm, mens den kan være over 200 cm hos arter i slægten Panthera.

Klassifikation 
 Underfamilie Felinae
 Slægt Felis
 Vildkat, Felis silvestris
 Kat, Felis catus
 Kinesisk ørkenkat, Felis bieti
 Sandkat, Felis margarita
 Junglekat, Felis chaus
 Sortfodet kat, Felis nigripes
 Slægt Lynx
 Europæisk los, Lynx lynx
 Spansk los, Lynx pardinus
 Canadisk los, Lynx canadensis
 Rødlos, Lynx rufus
 Slægt Caracal
 Karakal, Caracal caracal
 Afrikansk guldkat, Caracal aurata
 Slægt Leptailurus
 Serval, Leptailurus serval
 Slægt Leopardus
 Ozelot, Leopardus pardalis
 Margay, Leopardus wiedi
 Dværgtigerkat, Leopardus tigrinus
 Pampaskat, Leopardus colocolo
 Geoffroys kat, Leopardus geoffroyi
 Kodkod, Leopardus guigna
 Andeskat, Leopardus jacobita
 Slægt Prionailurus
 Asiatisk leopardkat, Prionailurus bengalensis
 Fiskekat, Prionailurus viverrinus
 Fladhovedet kat, Prionailurus planiceps
 Rustplettet kat, Prionailurus rubiginosus
 Slægt Otocolobus
 Pallas' kat, Otocolobus manul
 Slægt Pardofelis
 Marmorkat, Pardofelis marmorata
 Slægt Catopuma
 Asiatisk guldkat, Catopuma temminckii
 Borneo-kat, Catopuma badia
 Slægt Puma
 Puma, Puma concolor
 Jaguarundi, Puma yaguarondi
 Slægt Acinonyx
 Gepard, Acinonyx jubatus
 Underfamilie Pantherinae
 Slægt Panthera
 Løve, Panthera leo
 Tiger, Panthera tigris
 Leopard, Panthera pardus
 Jaguar, Panthera onca
 Sneleopard, Panthera uncia
 Slægt Neofelis
 Træleopard, Neofelis nebulosa
 Sunda-træleopard, Neofelis diardi
 Underfamilie Machairodontinae (Sabelkatte) uddød
 Slægter Smilodon, Machairodus, Dinofelis, Homotherium og flere andre

Se også 
 Den lyserøde panter
 Hybridkat
 Kimære (uhyre)

Kilder 

 D.E. Wilson und D.M. Reeder: Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, 2005, 
 Systema Naturae 2000: Felidae

Eksterne henvisninger 

 02.04.09, jp.dk: Kæmpeløver dominerede i fortiden  Citat: "...disse løver var op til 25 procent større, end de løver vi kender i dag. Samtidig jagede de deres bytte ved hjælp af en høj tophastighed...Vores DNA-beviser fortæller os, at disse uddøde løver var nært forbundet med dagens løver. De var en form for supersize-version af dem..."
Blotter

En blotter er en person, der fremviser sine kønsorganer eller onanerer på offentlige steder eller foran fremmede mennesker.

De fleste eksperter mener, at blottere ikke er farlige, men er ganske uskadelige, og nogle mener, at forholdet bør afgøres med bøde, men der er også nogle, der mener, at blotteriet kan være starten på en karriere som svær sexkriminel, eller at man bør skride tidligt ind med behandling for blotterens egen skyld.

Blufærdighedskrænkelse 

Straffeloven siger:

§ 232. Den, som ved uterligt forhold krænker blufærdigheden eller giver offentlig forargelse, straffes med fængsel indtil 4 år eller under formildende omstændigheder med bøde.

Kilder 
* Sexdømte: Eksperter uenige om blottere. Berlingske Tidende 25. oktober 2003, 1. sektion, side 7.*

Se også 

Ekshibitionisme
Parafili
 Så se dog - film om emnet fra 1988
 Januscentret

Straffelovsovertrædelser
Sexologi

de:Exhibitionismus#Nude in Public
Playa del Carmen

Playa del Carmen er en by i den mexicanske delstat Quintana Roo. Byen var indtil slutningen af 1980'erne en søvnig lille fiskerby, men har i dag udviklet sig til en mellemting mellem feriekolossen Cancún og de simple hytter længere mod syd omkring Tulum.

Playa del Carmen ligger i et turistområde kaldet “Riviera Maya”. Byen ligger ved Det Caribiske Hav, og dens vigtigste aktivitet er turisme. Det betyder også, at meget arbejde genereres i byggebranchen, som er den næstvigtigste industri i byen.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Byer i Mexico
Rhythm and blues

Ikke at blive forvekslet med den mere moderne genre udviklet i slutningen af 1970'erne, se Moderne R&B. 

Rhythm'n'blues, også kaldt R&B, er karakteriseret ved at være en blanding af blues og så noget rytme. R&B er ikke en genre, men derimod en samlebetegnelse for den rytmiske musik, som afrikansk-amerikanske musikere i USA hovedsagelig har spillet. Den var musikbladet Billboard forsøg på en erstatning for ordet race music (musik spillet af 'dem af en anden race').

Da betegnelsen opstod i 1940'erne, dækkede den over en musikform som var en forgænger til rock og soul. Datidens rhythm'n'blues var stærkt inspireret af jazz og især gospel og den såkaldte jump. Musikerne på den tid gik ikke meget op i genrenavne, og en del jazz-musikere spillede også rhythm'n'blues og omvendt. Således indspillede swing-navne som Johnny Otis, Jay McShann og Tiny Bradshaw også rhythm'n'blues-plader.

Rhythm'n'blues-genren fik sin store udbredelse gennem hvide, britiske rockgrupper som bl.a. The Rolling Stones, hvis tidlige musik var tydeligt inspireret af rhythm'n'blues. Efterhånden forsvandt betegnelsen, efterhånden som afledte genrer som f.eks. soul vandt frem.

I vore dage betegner rhythm'n'blues (eller R&B, som den normalt kaldes) en afrikansk-amerikansk variant af popmusik med vægt på inspiration fra soul, rap, dance m.v. Ligheden med den musikgenre, der oprindelig blev kaldt rhythm'n'blues er meget lille.

Eksterne henvisninger 

 
Musikgenrer
Musik fra USA
Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet

Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet, populært kaldet Bagmandspolitiet eller SØK, var en særlig enhed under Anklagemyndigheden, som havde til formål at efterforske kompliceret økonomisk kriminalitet der er af særligt betydeligt omfang eller er led i organiseret kriminalitet. Indenfor disse områder opererede myndigheden i hele landet.

SØK blev oprettet i 1973.

Med virkning fra 2012 blev advokaturen lagt sammen med Statsadvokaten for særlige internationale straffesager til Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK). SØIK er pr. 1. januar 2022 nedlagt og blevet til Statsadvokaten for Særlig Kriminalitet (SSK).

Referencer 
Anklagemyndighedens hjemmeside

Tilsvarende enheder i andre lande 
Norge: Økokrim
Sverige: Ekobrottsmyndigheten

Links

Noter 

Etableret i 1973
Ophørt i 2012
Danmarks retsvæsen
Turbulens

I strømningsmekanik (hydrodynamik og aerodynamik) er turbulens eller turbulent strømning et strømningsområde karakteriseret ved lav bevægelsesmængdediffusion, høj bevægelsesmængdekonvektion – og tryk- og hastighedsvariationer over tid. Strømning, som ikke er turbulent, kaldes laminar strømning. Turbulens kommer til udtryk, ved at partikler spredes hurtigt og kaotisk. 

Det (dimensionløse) Reynolds tal karakteriserer om strømningsbetingelserne leder til laminar eller turbulent strømning.

Se også 
 Fraktal
 Dimension
 Sejl
 Vinge

Eksterne henvisninger 
 Hydrodynamik 4. Strømlinjer og aerodynamik. M.L. Laursen. 
 10-Jan-2002, UniSci: Closest Model Yet Of The Physics Of Turbulent Flow 
 Jun 8 2004, hypography.com: NASA Tests Turbulence Detection System  Citat: "...A NASA developed technology that can automatically alert pilots of potentially dangerous turbulence will make its first evaluation flights on a commercial airliner..."
 BY JACK WILLIAMS (From Flight Training, June 1997.), aopa.org: Turbulence. What Causes Bumps In The Air Citat: "..."irregular fluctuations" of the air create the bumps...Beautiful, sunny days with calm winds can create annoying turbulence as bubbles of warm air begin rising, creating thermals. Glider pilots love thermals..."
 Air Turbulence FAQs
 NCAR: Atmospheric Turbulence  Citat: "...Remote sensing...Turbulence forecasting...Turbulence characterization..."

Fluidmekanik
Kaosteori
Transducere
Pseudonym

Et pseudonym (fra græsk, ψευδώνυμο, psewdónimo "falsk navn") eller et alias (fra latin alius "en anden") eller nom de guerreer (fransk "krigsnavn") et fiktivt navn, der af forskellige årsager anvendes i stedet for det faktiske. Pseudonymer kaldes også et påtaget forfatternavn/kunstnernavn.

Alias betyder "også kendt som": Villiam Christian Walter alias H C Andersen.

Anvendelse af pseudonymer 
Forfattere kan bruge pseudonymer af mange årsager:
 Lyst til at eksperimentere med en ny genre, hvor forfatteren ønsker at undgå at få tidligere udgivelser associeret med deres nye værk. Som eksempel skrev Svend Åge Madsen sammen med Lise Madsen under pseudonymet Marianne Kainsdatter.
 For at undgå overeksponering. Hvis en forfatter har fået trykt mange noveller samme sted, kan han eller hun undgå, at læserne opdager det.
 Kvindelige forfattere har gennem tiden anvendt mandenavne for at sikre sig, at deres arbejde blev taget alvorligt. Eksempelvis skrev Mary Ann Evans under pseudonymet George Eliot og Karen Blixen under navnet Isak Dinesen.
 I første del af 1900-tallet udkom flere serier af pigebøger, hvor der på omslaget stod et kvindeligt forfatternavn. Men der var tale om et pseudonym. Det gjaldt eksempelvis de 58 bøger i Puk-serien, som udkom i perioden 1952-64. Deres forfatter, Lisbeth Werner fandtes ikke. Puk-bøgerne var nemlig skrevet af de samme to forfattere, som skrev Jan-bøgerne: Carlo Andersen og Knud Meister. Bøger til piger skulle helst se ud til at være skrevet af en kvindelig forfatter. Også Hanne-, Susy- og Pernille-bøgerne havde i virkeligheden mandlige forfattere.
 Til gengæld var de populære Davy Crockett-bøger skrevet af Karen Brunés og ikke af den mandlige forfatter med det amerikansk-klingende navn Tom Hill, som stod på de bøgers titelblad… 
 For at sondre mellem forskellige dele af deres arbejde: Søren Kierkegaard skrev mange værker under pseudonym. Fx Enten-Eller (af Victor Eremita) og Gjentagelsen (af Constantin Constantinus) 
 For at historiens fortæller og værkets forfatter kan blive en og samme person og antyde, at der er tale om en selvbiografi. 
 At tage navnet for at udtrykke beundring for en kendt person (eller at få større opmærksomhed for sine værker). Det kaldes pseudepigrafi.
 For at beskytte sig selv mod repressalier. Flere muslimske forfattere har skrevet under pseudonymet Ibn Warraq.
Da rockgruppen Beatles var gået i opløsning, indspillede og producerede John Lennon under 15 forskellige pseudonymer som Long John, Musketeer Gripweed, Dr. Winston O'Reggae, Joel Nohnn og Dad.

Se også 
 Pseudo-

Referencer

Litteratur 
 Kristian Kristiansen: Noget om navne (Flensborg Avis, 23.7.1983).
 Vibeke Stybe: Anonymer & pseudonymer i dansk børnelitteratur (Danmarks Pædagogiske Bibliotek, 1989).	
 Frank Egholm Andersen: Den nye anonymitet (Bogens verden nr. 2, 1991).
 Nicolas Barbano: Stjernernes flotte navne er det rene digt! (PS Pige-Special nr. 9, 1994).
 Nicolas Barbano: Sex, løgn og falske navne (PS Pige-Special nr. 10, 1994).
 Jens Andersen: Litterært maskespil (Berlingske Tidende, 13.8.2009).

Litteratur
Navne
El-bas

Elbassen (også kaldet basguitaren) blev udviklet i 1951 af Leo Fender, som en slags forenkling af kontrabassen.

Den elektriske bas stemmes i kvarter som en kontrabas, men holdes som en guitar. Tonerne E, A, D, og G er en oktav dybere end de fire dybeste guitarstrenge. Under strengene sidder der pickupper, som opfanger lyden. Derfra sendes den videre til en forstærker. Elbassenes funktion er, sammen med trommerne at lægge bunden i rytmisk musik. Der findes flere spilleteknikker, men den mest udbredte er at knipse strengene med pege og langefinger. En fordel ved den elektrisk bas er, at den kan spille højt og dermed ikke overdøves af f.eks trommer. Det var vigtigt for udviklingen af rockmusikken.

De fleste el-basser er forsynet med fire strenge og er stemt E A D G, men der findes andre varianter, man kan for eksempel stemme hele bassen en tone ned. I lighed med en almindelig guitar har en bas bånd, dvs halsen (gribebrættet) har inddelinger. Imidlertid kan man få en anden sound, hvis man spiller båndløs El-bas. En vigtigt eksponent for denne stil var Jaco Pastorious, som opfandt den båndløse bas, som har været stilskabende. Jaco Pastorious spillede på en gammel fender jazz bas, som han selv rev båndene ud af og spartlede hullerne ud. Båndløs bas har været vigtig i dansk jazz og rock med musikere som f.eks Bo Stief og Michael Friis. Der produceres basser i Danmark af blandet andet Johnny Mørch, som er internationalt anerkendt.

Musikalske genrer 
Mange genrer i den rytmiske musik har sit særpræg netop ved at bassen bruges på en særlig måde. Bas og trommer kan tilsammen angive en særlig betoning og rytmik, bassen er også bindeleddet mellem trommerne og resten er bandet, den holder også grundrytmen. I Funk er elbassen ofte langt fremme i lydbilledet og særligt i Funk er der brugt en speciel teknik at spille med der kaldes Slap, mens den i meget rockmusik er mere tilbagetrukket, og ikke lige så lys som i Funk. I rock og metal er bassen dyb og gerne lidt langsom. Visse rockbassister mener at "less is more" dvs. at forholdsvis få og simple musikalske virkemidler er vigtige. Bassens samarbejde med trommeslageren er vigtigt uanset genre. Lyt f.eks til Pink Floyds "Money", der skifter taktart og har bassen som vigtigt instrument.

Varianter 
Der findes også både fem- og seksstrengede basguitarer. Den femstrengede bas er normalt stemt i kvarter dvs. B E A D G, og den seksstrengede B E A D G C. Yderligere findes der 8-, 10- og 12-strengede basser, som har hver streng en ekstra streng stemt en oktav over den tilhørende. Kan sammelignes med den 12-strengede guitar. Det skal også nævnes at enkelte producenter tilbyder syvstrengede (stemmer F# B E A D G C) og nistrengede basser (stemmer F# B E A D G C F Bb), men disse er ikke så udbredte. Der findes også elbasser med kun to strenge, hvilket bl.a. bassisten i det danske band D-A-D (Stig Pedersen) altid bruger.

Udvalgte modeller 
El-basser produceres af mange forskellige fabrikanter, der hver laver flere forskellige modeller. Nogle af disse modeller har deres egen artikel på Wikipedia:
 Fender Jazz Bass
 Fender Precision Bass
 Gibson Thunderbird
 Celinder

Basser
Homininae

Homininae er en underfamilie af de store menneskeaber, der omfatter mennesket og nogle af vores uddøde slægtninge samt chimpanser og gorillaer. Mere præcist omfatter Homininae alle hominider, der opstod efter at orangutangerne (underfamilien Ponginae) var blevet udspaltet fra de store menneskeabers udviklingslinje.

Historie og klassifikation 
Indtil 1980'erne omfattede familien Hominidae kun mennesket. De store menneskeaber med mennesket fraregnet tilhørte familien Pongidae. Senere opdagelser førte til en ændret klassifikation, hvor de store menneskeaber blev forenet med mennesket i familien Hominidae (mennesket blev dog nu placeret alene i underfamilien Homininae). Yderligere opdagelser viste, at gorillaer og chimpanser er nærmere beslægtet med mennesket end de er med orangutanger, hvilket førte til, at også gorillaer og chimpanser blev placeret i underfamilien Homininae.

Underfamilien Homininae kan igen underinddeles i de to grene: tribus Gorillini (gorillaer) og tribus Hominini med de to slægter Pan (chimpanser) og Homo (mennesket og dets uddøde slægtninge).

Se også 
 Menneskets udvikling

Noter
Abe

En abe er i snæver forstand betegnelsen på en primat, der ikke er en halvabe, en spøgelsesabe eller et menneske. Det vil sige alle arter i den zoologiske gruppe Simiiformes med undtagelse af mennesket. I bred forstand kan "abe" omfatte alle primater, inklusiv mennesket.

Opdagelse og klassifikation

Antikken 
Den første "videnskabelige" beskrivelse af aber, hvortil der findes kilder, stammer fra det 4. århundrede fvt. hos den græske filosof Aristoteles. I sin Historia Animalium beskriver han aben (sandsynligvis berberaben), marekatten og bavianen, der alle "har et væsen, der ligger imellem mennesket og de firbenede dyr".

For den romerske naturhistoriker Plinius den ældre fra det 1. århundrede var aberne de dyr, der "mest ved deres bygning minder om mennesket". I sin Naturalis Historia omtaler han også den grønne marekat (Chlorocebus aethiops), der kun "lever under Etiopiens himmel", bavianerne og satyrerne.. De sidstnævnte lever blandt aberne "i indiens østlige bjerge". De "bevæger sig lige så meget på fire ben som på to" og "har menneskelige ansigter".

Et århundrede senere omgår den græske læge Galen det romerske forbud mod at dissekere døde mennesker ved at anvende vivisektion af forskellige dyr, bl.a. berberaber. Han konstaterer, at "af alle dyr minder aben mest om mennesket hvad angår indvolde, muskler, blodårer, nerver og knoglernes form".

Middelalderen 

I middelalderen får aberne status som kæledyr og er højt værdsatte i samfundets top. Makakaber og marekatte bliver meget tidligt importeret til Europa, hvor de findes ved bl.a. prinsers hof, undertiden klædt i fint tøj. Aben som motiv er ofte anvendt i illustrationer i håndskrevne bøger, i freskoer og skulpturer og symboliserer her menneskeligt vanvid. Aben er altid gengivet med et halsbånd og en kæde, der undertiden er fastgjort til en træklods for at begrænse dens bevægelsesfrihed.

Carl von Linné 
Den svenske naturhistoriker Carl von Linné er blandt de første, der navngiver planter og dyr med videnskabelige navne. I sin 10. udgave af Systema Naturae indfører han slægten Simia, der omfatter alle aber såvel som en art af spøgelsesaber. Slægten anbringes i ordenen kaldet "Primates" sammen med de tre andre slægter Homo (mennesket), Lemur (lemurer og kaguanger) og Vespertilio (flagermus).

Noter

Se også 
 Sætningen om uendeligt mange aber
Grand

Grand (fra fransk: Stor) kan have flere betydninger:

 Grand - en melding i kortspillet whist
 Grand Teatret, en biograf i København
 Grand, et præfiks, der anvendes foran betegnelser for familierelationer, eksempelvis Grandonkel, grandtante, grandfætter etc.
Grandonkel

Grand foran tante, onkel, fætter eller kusine betegnede oprindeligt, at der var tale om ens fars eller mors tante, onkel, fætter eller kusine. En grandonkel/grandtante var altså ens fars/mors onkel eller tante. En grandfætter eller grandkusine var så ens mors/fars fætter eller kusine. 

Men i moderne sprogbrug bruges ordene grandfætter og grandkusine ofte om ens mors/fars fætters/kusines børn, altså et niveau neden under. Dette svarer til ens halvfætter/halvkusine eller den ældre betegnelse næstsøskendebørn.  I denne forstand svarer det til det engelske ord "Second Cousin".

Begge brug af grandfætter er officielle, i den forstand at de er medtaget i 5 binds supplementet til ODS, der dækker årene 1992-2005 (findes endnu kun i trykt udgave). Altså: En grandfætter kan betegne en forælders fætter, men det kan også betegne en forælders fætter/kusines drengebarn.

Det modsatte til en grandonkel er en grandnevø. Hvis X er Y's grandonkel, så vil Y være X's grandnevø. Ligeledes forholder det sig med grandtante og grandniece.

I dag taler nogle også om deres grand-grandfætter eller grand-grandkusine. Skal man acceptere denne sprogbrug, refererer grand-grandfætter/grand-grandkusine i den oprindelige betydning til den samme person, som er ens mors grandkusine og ens mormors kusine.

Men i den nyere betydning, som nok er den almindelige, refererer det til ens fars/mors grandfætters/grandkusines barn, altså to niveauer under bedstforælderens fætter/kusine. Denne betydning lægger sig op ad den engelske betydning, eftersom dette betegnes "Third Cousin".

En anden måde at forstå begreberne på er følgende: (efter den nyere betydning)
 Man har et par bedsteforældre til fælles med sin fætter eller kusine
 Man har et par oldeforældre til fælles med sin grandfætter eller grandkusine
 Man har et par tip-oldeforældre til fælles med sin grand-grandfætter eller grand-grandkusine
 Ens barnebarn er grand-grandkusine til ens fætter/kusines barnebarn

Se også 

 Halvonkel
 Familie (menneske)

Eksterne henvisninger 
 Jeg – min halvfætters næstsøskendebarn.
 Hvad forstås ved en grandfætter? – Illustrerer at der virkelig er forvirring om begrebet. Da der ikke findes nogen betegnelse for en fætters barn (kilde: "Jeg – min halvfætters næstsøskendebarn")

Familierelationer
Geir

Geir er et drengenavn, som på norrønt (oldnordisk) betyder spyd.
Det er meget almindeligt på Island og i Norge; knap så almindeligt i Sverige og Danmark.

Eksempler 
 Geir H. Haarde – Islands statsminister fra 2006
 Geirr Tveitt – norsk komponist
 Geir Sveaass – direktør for Aalborg teater siden 1. juli 2001

Se artikler der starter med "Geir" for flere eksempler.

Drengenavne
Vestaber

Vestaber (Platyrrhini), også kaldet den nye verdens aber, omfatter fem familier af primater i underordnen Haplorhini. De lever i Mellem- og Sydamerika samt i dele af Mexico.

'Platyrrhini' betyder fladnæset, og deres næser er fladere end hos andre aber. Som de eneste primater har medlemmer af familien Atelidae, som f.eks. edderkopaber, en gribehale. Vestabernes nærmeste slægtninge er østaberne, der omfatter hundeaber og menneskeaber fra den gamle verden. Vestaberne nedstammer fra de afrikanske aber, der koloniserede Sydamerika for omkring 40 millioner år siden.

Udseende og levevis 
Vestaber er små til mellemstore primater, der varierer i størrelse fra dværgsilkeaben (verdens mindste abe) på 14-16 cm og en vægt på 120-190 gram til uldedderkopaben på 55-70 cm og en vægt på 12-15 kg. I forhold til den gamle verdens aber er næsen fladere og næseborene vender ud til siden.

Vestaber mangler normalt (bortset fra hos brølaber) trikromatisk farvesyn i modsætning til den gamle verdens aber. Desuden adskiller vestaber sig fra den gamle verdens aber ved at have 12 forkindtænder (præmolarer) i stedet for otte, idet de har tandformlen  eller  (bestående i hver kæbehalvdel af 2 fortænder, 1 hjørnetand, 3 forkindtænder og 2 eller 3 kindtænder).

Vestaber i familien Atelidae er de eneste primater med gribehaler. Mange vestaber er små og næsten alle er trælevende, så vores viden om dem er mindre end den gamle verdens aber, der er nemmere at observere. Modsat de fleste aber fra den gamle verden, så danner mange vestaber monogame par og viser en høj grad af forældreomsorg i forhold til ungerne.

Vestaber lever af frugt, nødder, insekter, blomster, fugleæg, edderkopper og små pattedyr. Ulig mennesker og de fleste aber fra den gamle verden har vestaber ikke modstillede tommelfingre (bortset fra nogle arter i familien Cebidae).

Klassifikation 
Her ses de fem familier af vestaber og deres placering blandt de øvrige primater:
 ORDEN PRIMATES
 Underorden Strepsirrhini: halvaber
 Underorden Haplorrhini: spøgelsesaber og aber
 Infraorden Tarsiiformes
 Familie Tarsiidae: spøgelsesaber
 Infraorden Simiiformes
 Parvorden Platyrrhini: vestaber
 Familie Callitrichidae: egernaber
 Familie Cebidae: kapucineraber og dødningehovedaber
 Familie Aotidae: nataber
 Familie Pitheciidae: springaber, sakiaber og uakarier
 Familie Atelidae: brølaber, edderkopaber og uldaber
 Parvorden Catarrhini: østaber

Noter 

Aber
Halvonkel

Ens halvonkel/halvtante, er børn/svigerbørn af ens grandonkel. De halvonkler/halvtanter, der ikke har giftet sig ind i familien, er altså ens fars/mors fætre eller kusiner. Børnene af disse er ens halvfætter eller halvkusine. 

Personer der er halvfætre/halvkusiner til hinanden kaldes nogle gange for næstsøskendebørn, men betegnelsen næstsøskendebarn har dog flere betydningsmuligheder på dansk.

Uofficielt bruges også betegnelsen "kvartonkel/kvarttante" og "kvartfætter/kvartkusine" om en forælders halvfætter/halvkusine og dennes søn/datter.

At være halvfætter eller halvkusine til en person kan også ses i sammenhæng med halvbror og halvsøster og betegner så, at vedkommende er fætter/kusine til en halvbror/halvsøster til personen. De har intet fælles ophav.

Se også 

 Slægt (genealogi)
 Familie (menneske)
 Grandonkel

Eksterne henvisninger 
 Hvad forstås ved en grandfætter?

Familierelationer
Monolatri

Monolatri betyder at kun én gud tilbedes, men at flere andre guders eksistens anerkendes.

Et eksempel på dette, som ofte fremhæves, er fra de 10 bud, hvor 1. bud lyder "Du må ikke have andre guder": Der eksisterer altså andre guder, men kun den gud, som har givet buddene, må tilbedes.

Om mosebøgerne udtrykker monolatri, henoteisme eller monoteisme, kan dog diskuteres. I 5 mos 32,17 afkræftes det, at de, der deskriptivt benævnes som andre guder, fra et israelitisk synspunkt også skulle være guder i ontologisk forstand. 2 Krøn 13,8-9 er et lignende eksempel.

Se også 
 Henoteisme
 Monoteisme
 Polyteisme

Religion
Religionsvidenskab
Jean Renoir

Jean Renoir (15. september 1894 – 12. februar 1979) var en franskfødt filminstruktør. Han instruerede blandt andre filmene Den store illusion (La grande illusion) 1937 og Spillets regler (La Règle du jeu) 1939.

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra Frankrig
Hollywood Walk of Fame
Dinitrogenpentoxid

Dinitrogenpentoxid (N2O5) er en ustabil forbindelse af kvælstof og ilt – givet tid vil stoffet langsomt dekomponere (molekylerne "falder fra hinanden") til kvælstofdioxid og ilt. Ved reaktion med vand danner det salpetersyre.

Se også 
 Kemi

Kvælstofforbindelser
Oxider
Dinitrogentetraoxid

Dinitrogentetraoxid (N2O4) er en oxiderende, stærkt giftig og æstende forbindelse af kvælstof og ilt. Ved reaktion med vand danner det salpetersyre.

Tekniske anvendelser 
Nitrogentetraoxid bruges som hypergolisk iltningsmiddel sammen med hydrazin som brændstof i raketmotorer.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Kvælstofforbindelser
Oxider
Dinitrogentrioxid

Dinitrogentrioxid (N2O3) er en kemisk forbindelse af kvælstof og oxygen.

Kvælstofforbindelser
Oxider
Kvælstofdioxid

Kvælstofdioxid (kvælstoftveilte eller nitrogendioxid) er en kemisk forbindelse af kvælstof (nitrogen) og ilt (oxygen). Ved stuetemperatur og Jordens atmosfæriske tryk er stoffet en brun eller orange og dødeligt giftig gasart med en karakteristisk, stikkende lugt.

Fremstilling 
Kvælstofoxid reagerer spontant med ilt, f.eks. fra atmosfærisk luft og danner kvælstofdioxid:

2 NO + O2 → 2 NO2

Ved normale atmosfæriske koncentrationer, er dette en meget langsom proces

Nitrogendioxid dannes i de fleste forbrændings-processer ved hjælp af luft som oxidationsmiddel. Ved forhøjede temperaturer kombineres nitrogen med oxygen til dannelse af nitrogenoxid:

O2 + N2 → 2 NO 

Salpetersyre danner kvælstofdioxid når det reagerer med et metal.

De mest fremtrædende kilder af NO2 er forbrændingsmotorer, damp-drevet kraftværker, og i mindre grad papirmøller. I husstande er petroleumsvarmere, gasvarmeovne, butangasvarmere og brændeovne også kilder af kvælstofdioxid. Den overskydende luft til fuldstændig forbrænding af brændsel i disse processer indføjer nitrogen ind i forbrændingskammeret som reagerer ved høje temperaturer og producerer nitrogenoxider (NOx) Begrænsning af NOx produktion kræver præcis styring af mængden af luft, der anvendes i forbrændingen.

Nitrogendioxid er også produceret af atmosfæriske atomprøvesprængninger, og er ansvarlig for den rødlige farve i paddehatteskyer.

Miljøforhold 

Nitrogen-dioxid er giftigt ved indånding. En potentiel kilde til eksponering er også hvid rygende salpetersyre, som spontant producerer NO2 over 0° C. Symptomer på forgiftning (lungeødem) har tendens til at vise sig flere timer efter inhalation af en lav, men potentielt dødelig dosis. Desuden vil lave koncentrationer (4 ppm) bedøve næsen, således at der skabes et potentiale for overeksponering.

Der er nogle beviser for, at langvarig udsættelse for NO2 ved koncentrationer over 40-100 µg/m3 kan nedsætte lungefunktionen og øge risikoen for respiratoriske symptomer. 

Nitrogendioxid er en storstilet forurener, med koncentrationer nær jordoverfladen i nogle områder på omkring 30 µg/m3, ikke langt under usunde niveauer. Nitrogendioxid spiller en rolle i atmosfærens kemi, herunder dannelsen af ozon i troposfæren. En undersøgelse fra 2005 foretaget af forskere ved University of California i San Diego, USA, tyder på en sammenhæng mellem NO2 niveauer og vuggedød. 

Kvælstofdioxid bidrager til nedbrydningen af det ozonlag i atmosfæren, som beskytter livet på Jorden mod Solens ultraviolette lys. Desuden omsættes kvælstofdioxid til salpetersyre i atmosfæren og medvirker dermed til sur nedbør.

Tekniske anvendelser 
Kvælstofdioxid indgår som råstof i den såkaldte Ostwald-proces til fremstilling af salpetersyre.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Kvælstofforbindelser
Oxider
Nitrogenoxider

Kvælstofilter, ofte forkortet til NOx, er en fællesbetegnelse for de seks forskellige gasarter der er dannet af forbindelser mellem kvælstof og ilt

Miljøforhold 
Kvælstofilter dannes som et biprodukt ved forbrændingsprocesser, fordi luften består af nær 80% kvælstof og 20% ilt. De fungerer som drivhusgasser, så i Kyotoprotokollen, som blev tiltrådt i 1997 af 54 lande, kræves der vidtgående, verdensomspændende reduktioner i udledningen af drivhusgasser, herunder også kvælstofilter.

Sundhed og sygdom 
Tilstedeværelsen af kvælstofilter i indåndingsluften kan udløse anfald og/eller forværre tilstanden hos mennesker der lider af astma. Desuden reagerer disse forbindelser med luftens ilt og danner ozon, som også irriterer luftvejene.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Kvælstofforbindelser
Luftforurening
Oxider
Forbrænding
Hypergolsk

Udtrykket hypergolsk (, fra ,  + ergon, ) bruges om visse kombinationer af raketbrændstoffer og tilhørende iltningsmidler, som antænder spontant ved indbyrdes kontakt. I raketmotorer er dette en fordel, idét man ikke behøver særlige foranstaltninger for at starte forbrændingen – til gengæld forøges eksplosionsfaren, f.eks. i forbindelse med lækager i motorens forsyningssystem.

Se også 
Messerschmitt Me 163

Kilder 
Trafikstyrelsen  Side 25: Raketmotorer: UN-numrene: 0186; 0280; 0281
Generelle bestemmelser og bestemmelser for farlige stoffer og genstande Side 50: Raketmotorer med hypergolske væsker.

Kemi
Raketter
Kloroform

Kloroform eller triklormetan er et upolært opløsningsmiddel med den kemiske formel CHCl3, som har haft stor anvendelse indenfor den kemiske industri og narkose.

Fremstilling 
Kloroform fremstilles ved at lade klor reagere med enten metan eller metylklorid ved 400-500 °C. Resultatet er en blanding af kloroform samt metylklorid, metylenklorid og tetraklorkulstof, som efterfølgende kan skilles fra hinanden ved destillation.

Tekniske anvendelser 
I sidste halvdel af det 19. århundrede var kloroform meget udbredt som bedøvelsesmiddel ved kirurgi, men i dag er det for længst erstattet af mere sikre midler.

Kloroform bruges som råstof ved fremstillingen af kølemidlet Freon R-22. Dette stof er imidlertid skadeligt for det ozonlag, der beskytter livet på jorden mod solens ultraviolette lys, og brugen af R-22 til dette formål er derfor udfaset under Montreal-protokollen.

Mindre mængder af kloroform anvendes som opløsningsmiddel i den farmaceutiske industri, og som råstof i fremstillingen af farvestoffer og pesticider.

Sundhed og sygdom 
Ved stoffets brug som bedøvelsesmiddel, sætter kloroform centralnervesystemet ud af drift. Ved kortvarig indånding af luft med ca. 900 ppm kloroform indtræder svimmelhed, træthed og hovedpine. Længere tids påvirkning af stoffet kan forvolde skader på lever og nyrer. Nogle mennesker får sår af at udsætte huden for stoffet, mens ca. 10% af befolkningen har en allergi, der giver høj feber, hvis de udsættes for kloroform. Kloroform er desuden hormonforstyrrende.

I dyreforsøg er påvirkning med kloroform blevet forbundet med spontane aborter, fødselsdefekter og defekter i sæd.

Stoffet blev opgivet som bedøvelsesmiddel, idet det, selv når erfarne narkoselæger brugte det, medførte pludselige uventede dødsfald som følge af hjertestop.

Historisk 

Kloroform blev første gang fremstillet i et laboratorium af to forskellige kemikere, uafhængigt af hinanden, i 1831; Justus von Liebig i Darmstadt og franskmanden Eugène Soubeiran i Paris samt af Samuel Guthrie i USA i 1832.

I 1847 brugte James Young Simpson, en fødselslæge i Edinburgh, som den første kloroform som bedøvelsesmiddel under en fødsel. I 1853 brugte John Snow kloroform ved Dronning Victoria af Storbritanniens nedkomst med prins Leopold, hvilket gav anæstesi ved fødsler et skub fremad, metoden blev kaldt chloroform à la reine. Indtil da blev smertebehandling ved fødsler anset for umoralsk, idet der i Bibelen står, at "du skal føde dit barn med smerte".
Herefter blev stoffet meget udbredt til bedøvelse under kirurgi, navnlig i Europa, mens man i USA stadig brugte æter (Diætylæter) indtil begyndelsen af det 20. århundrede.

Se også 
 Kemiske stofgrupper

Kildeangivelser 

Organiske klorforbindelser
Opløsningsmidler
Hormonforstyrrende stoffer
Halomethaner
Hjortetrøst (slægt)

Hjortetrøst (Eupatorium) har 35-60 arter, der er udbredt i Asien, Nordamerika og Europa. I Danmark findes én art vildtvoksende. Hjortetrøstarterne er stauder eller halvbuske med en stiv, opret vækst. Stænglerne er kraftige og rette, men sjældent forgrenede. Bladene er modsatte eller kransstillede, ustilkede og hele med hel eller tandet rand. Blomsterne er samlet i store, endestillede stande, som igen består af delstande. De enkelte "blomster" er kurve, som består af rørformede blomster med hvide eller violette kronblade. Frugterne er nødder med fnok. 

Her omtales kun de arter, der er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Hjortetrøst (Eupatorium cannabinum)
 Hvid hjortetrøst, se hvid ageratina (Ageratina altissima). Synonym: Eupatorium rugosum)
 Rød hjortetrøst (Eupatorium purpureum)

 Eupatorium altissimum
 Eupatorium capillifolium
 Eupatorium chinense
 Eupatorium fortunei
 Eupatorium glomeratum
 Eupatorium hiemale
 Eupatorium hyssopifolium
 Eupatorium japonicum
 Eupatorium leucolepis
 Eupatorium lindleyanum
 Eupatorium oblongifolium
 Eupatorium perfoliatum
 Eupatorium pilosum
 Eupatorium resinosum
 Eupatorium salvia
 Eupatorium serotinum
 Eupatorium sessilifolium
 Eupatorium subhastatum

Kurvblomst-familien
Rød hjortetrøst

 
Rød Hjortetrøst (Eupatorium purpureum) er en kraftigt voksende staude med en opret, stiv vækstform.

Beskrivelse 
Stænglerne er glatte og rødlige. Bladene sidder kransstillet. De er lancetformede med savtakket rand. Oversiden er glat og blågrøn, mens undersiden er lysegrøn med hårede nerver. De gammelrosa blomster er samlet i små kurve, der ses fra juli, og som sidder samlet i endestillede halvskærme. Frøene modner godt og spirer villigt.

Jordstænglerne er vandret krybende. Herfra udgår de lodrette skud og de fine, trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 × 4 m (200 × 20 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Hjemsted 
Rød Hjortetrøst gror i floddalene i det østlige og centrale USA og Canada.

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Rosa blomster
Blomster i juli/august
Blomster om efteråret
Metylklorid

Metylklorid (kemikere og i kemi på gymnasieniveau benyttes stavemåden methylchlorid; et synonym er chlormethan) er en farveløs, giftig og brændbar gas med en svagt sødlig lugt.

Tekniske anvendelser 
Metylklorid var tidligere udbredt som kølemiddel i køleskabe m.v., men da det er giftigt, er det blevet erstattet med andre forbindelser til det formål.

Undervejs i produktionen af silikonepolymerer dannes og forbruges metylklorid, og stoffet anvendes desuden i fremstillingen af syntetisk gummi.

Sundhed og sygdom 
Hvis man inhalerer metylklorid med indåndingsluften, opleves en rus svarende til virkningen af ætanol "alkohol"; man bliver sløret og svimmel og har svært ved at gå eller tale. Ved højere koncentrationer kan der indtræde lammelser, kramper eller koma.

I dyreforsøg med mus giver kronisk påvirkning med metylklorid anledning til fødselsdefekter. Hos mennesker er der muligvis en forbindelse mellem kronisk metylklorid-forgiftning og misdannelser i fosterets ben, bækken og nedre rygsøjle, men det er ikke blevet endegyldigt bevist.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Organiske klorforbindelser
Halomethaner