alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Thabo Mbeki

Thabo Mvuyelwa Mbeki (født 18. juni 1942) var fra 1999 præsident for Republikken Sydafrika.

Mbeki blev født i Transkei-regionen i Sydafrika, som søn Govan Mbeki (1910-2001), en tro støtte til African National Congress (ANC) og South African Communist Party. Mbeki har en master-grad i økonomi fra University of Sussex.

Mbeki meldte sig som 14-årig ind i African National Congress og blev dets repræsentant i udlandet i 1967. I 1984 blev han udnævnt til chef for ANC's informationsafdeling og i 1989 den internationale afdeling. I maj 1994 blev han en af Sydafrikas vicepræsidenter, da partiet opnåede absolut flertal, og i juni 1996 blev han republikkens eneste vicepræsident. Han efterfulgte Nelson Mandela som ANC's formand i december 1997 og som republikkens præsident i juni 1999; i april 2004 blev han valgt til sin anden præsidentperiode.

Efter at ANC's ledelse 20. september 2008 opfordrede ham til at forlade embedet, indgav han 21. september sin afskedsbegæring, og den 25. september 2008 blev han afløst på præsidentposten af Kgalema Motlanthe.

Sydafrikas præsidenter
Politikere fra Sydafrika
Carmen Electra

Carmen Electra (født 20. april 1972) er en amerikansk sanger, skuespiller og model. Hendes rigtige navn er Tara Leigh Patrick. Hun har blandt andre medvirket i filmene Mænd er fra Mars og Kvinder er fra Venus, Scary Movie og tv-serien Baywatch.
Hun blev født i Cincinnati, Ohio. Hun har irske, tyske og cherokee forfædre. Hendes forældre er Harry Patrick, guitarist og entertainer, og Patricia, som var sanger.
Hendes mor døde i 1998, af en hjernesvulst. Samme år døde hendes storesøster Debbie af et hjerteanfald.

I 2008 har har hun medvirket i filmene Meet the Spartans, I Want Candy og Epic Movie.

Filmografi

Eksterne henvisninger 
 

Filmskuespillere fra USA
Sangere fra USA
Skuespillere fra Ohio
Baywatch
Dukke

En dukke er et stykke legetøj, som kan forestille et dyr, et menneske eller et barn. En dukke kan også være en model af et dyr eller et menneske. Dukker kan være enkle eller komplicerede, dyre eller billige. Som hovedregel er det dukkens funktion og formål, der afgør dens værdi, snarere end dens oprindelige pris.

Ekstern henvisning 
 Antik spansk dukkesamling.  ,  &

Se også 

 Barbie, Ken
 Gjøl-trolde
 Action Man
 Statue
 Tamagochi
Dystopi

Dystopi (fra oldgræsk: δυσ, "dårlig" + τόπος, "sted", dvs. dårligt eller forkert sted) beskriver en verden der er den værste af alle verdener eller et samfund som er uønsket. Et dystopi er det modsatte af et utopi. 

Den først kendte anvendelse af begrebet dystopi er i en tale, som John Stuart Mill holdt i det engelske parlament i 1868. 
 
De fleste af de litterære dystopier omfatter samfund, hvori mennesker er undertrykt, berøvet muligheder og/eller udtryksformer eller tankemæssigt underudviklede. Dystopiske værker har ofte tydelige politiske overtoner; f.eks. er romanen 1984 en advarsel mod totalitære systemer som nazisme og stalinisme.

Dystopi i litteratur
 1984 og Animal Farm af George Orwell
 Fagre nye verden af Aldous Huxley
 Fahrenheit 451 af Ray Bradbury
 V For Vendetta af Alan Moore
 Anthem  af Ayn Rand
 Children of Men af P.D. James
 Dystopia af  Dennis Jürgensen
 Manden der ville være skyldig af  Henrik Stangerup
 Se dagens lys af Svend Åge Madsen
 Kallocain af Karin Boye
 Underkastelse af Michel Houellebecq

Dystopiske film 

Metropolis (1927)
Alien (1979)
 Mad Max (1979)
Blade Runner (1982)
Brazil (1985)
Fangeborgen (1992)
Twelve Monkeys (1995)
Gattaca (1997)
The Matrix (1999)
Cubic (Originaltitel: Equilibrium) (2002)
Æon Flux (2005)
The Island (2005)
V for Vendetta (2005)
The Hunger Games (2012)
The Handmaid's Tale (2017)

Se også
Utopi
Apokalypse

Eksterne henvisninger 

Fiktion
MRNA

mRNA eller messenger RNA er den type RNA, der i ribosomerne bliver oversat til protein ved translation. mRNA udgør kun omkring 1% af alt RNA i cellerne, men har alligevel stor indflydelse på cellens funktion, idet proteiner kun kan dannes med mRNA som skabelon.

Eukaryoter 
I eukaryoter dannes mRNA af enzymet RNA polymerase II i cellekernen ved transskription, og modificeres. Modificeringen består af følgende elementer:
 Capping, hvor der i 5'-enden af pre-mRNA'et tilføjes en cap bestående af tre modificerede nukleotider.
 Polyadenylering, hvor der i 3'-enden tilføjes en hale af et stort antal adenylatrester; dette finder dog ikke sted for mRNA der koder for histoner.
 Splejsning, hvor sekvenser kaldet introns inde midt i pre-mRNA'et fjernes, og de resterende sekvenser kaldet exons sættes sammen; deres rækkefølge kan variere, og det er grunden til at mennesker f.eks. kan producere millioner af forskellige antistoffer, selvom vi kun har omkring 20.000 gener.
Efter mRNA'et er blevet modificeret eksporteres det til cytosolen, hvor det translateres af ribosomer.

Prokaryoter 
I prokaryoter dannes mRNA af RNA polymerase ved transkription. Samtidig med at det dannes sætter ribosomer sig på mRNA'et og går i gang med at translatere det; det står i kontrast til eukaryoter, hvor  transkription og translation er adskilte i tid og rum. Prokaryote mRNA'er koder ofte for flere proteiner; dette kaldes polycistronisk mRNA.

mRNA-vacciner 

En RNA-vaccine eller mRNA-vaccine er en vaccine, der i stedet for at benytte et antigen til vaccination, bruger mRNA, der koder for antigenet.  En vaccine med selvforstærkende RNA (self-amplifying RNA, saRNA) er er en mRNA-vaccine, der også indeholder koden for en replikase, et enzym, som kopierer den oprindelige streng af RNA, når den først er i cellen.

Se også 
 mikroRNA
 Ikke-kodende RNA 
 mRNA-vaccine

Henvisninger 

RNA
TRNA

tRNA står for transfer-RNA (adaptor-RNA) og findes i cytoplasma hos eukaryoter (f.eks. mennesker) og protoplasma hos prokaryoter (f.eks. bakterier). Der findes én tRNA for hver aminosyre, og under den naturlige proteinsyntese i ribosomerne bliver hver tRNA koblet til en aktiveret (aminoacyleret) form af aminosyre. tRNA udgør en undergruppe i gruppen af ikke-kodende RNA.

tRNA-molekylet indeholder en 3 baser nukleinsyresekvens (antikodon), der er komplementær til den sekvens i genet (kodon), der koder for den respektive aminosyre. Under proteinsyntesen fremføres tRNA til ribosomet af en proteinfaktor (elongeringsfaktor Tu, EF-Tu i bakterier) og aflæser kodon på mRNA. Herved sikres at den korrekte aminosyre inkorporeres i den voksende proteinkæde.

Den tredimensionelle struktur af tRNA er meget velbevaret, idet alle skal kunne passe i det samme aktive site i ribosomet. Den sekundære struktur af tRNA er et "firkløver" (Figur 1), men i tre dimensioner folder tRNA op til en L-form (Figur 2).

Se også 

 mikroRNA

Eksterne henvisninger 

RNA
Svazudes

Svazudes var en mindre gud i vendisk mytologi. Han var sommerens gud, der opvarmede foråret for at fejre sin egen sommer.

Se også
 Svåsud

Vendisk mytologi
Svåsud

Svåsud er i nordisk mytologi sommerens gud.

Se også 
Svazudes
Sommer (nordisk mytologi)

Aser
Boethius

Boethius kan have flere betydninger.

 Personer
 Anicius Manlius Severinus Boethius, ca 480-525/6, romersk filosof og statsmand.
 Boethius de Dacia, død ca 1290, dansk eller svensk filosof.

 Andet
 Boethius (månekrater) – et nedslagskrater på Månen
Super Audio Compact Disc

Super Audio Compact Disc (SACD) er et optisk medie til lagring af stereo og surround sound lyd højere opløsning end normal Compact Disk (CD), i modsætning til den ældre lyd-cd, der ikke kan indeholde lyd i lige så høj opløsning eller surround sound. SACD blev introduceret i 1999. Den blev udviklet af Sony og Philips, de samme firmaer der skabte Compact Discen. SACD var i en format krig med DVD-Audio. SACD er nu det dominerende høj-opløste lyd-medie på markedet, og bruges typisk af hi-fi elskere som gerne vil have en lyd der kommer så tæt på det oprindelige studie mix som muligt.

Overblik 

SACD har samme fysiske dimensioner som CDen, men bruger en meget anderledes teknologi fra både CD og DVD-Audio til at lagre dens lyd-data en 1-bit process kendt som Direct Stream Digital ved den meget høje frekvens 2822.4 kHz. Dette er 64 gange frekvensen brugt i CDDA, der bruger 44.1 kHz og en opløsning på 16-bit.

Eksterne henvisninger
28. april 2004, Comon.dk: Ny CD fløjter kamp om surround-format igang Citat: "...Hver gang, der kommer et nyt format, ser vi 3-4 typer medier, som kæmper om at blive standard...siger Jesper Boysen..."

Cd'er
Lydteknologi
Pave Gregor 9.

Gregor 9. (ca. 1145 – 22. august 1241) var pave fra 1227 til sin død i 1241.

Gregor hed Hugolino de' Conti, greve af Segni, og var en slægtning af Pave Innocens 3. der 1199 gjorde ham til kardinalbiskop af Ostia. Som kardinal tog han sig af den franciskanske bevægelse og fik den givet et officielt kirkeligt stempel.

Da han 80 år gammel blev pave, søgte han med en blanding af ungdommelig iver og senilitet at fortsætte Gregor 7.s og Innocens 3.s politik. Som kardinal havde han kronet kejser Frederik 2. i Aachen og modtaget løfte af ham om et korstog.

Gregor mindede kejseren om løftet, og Frederik stævnede ud, men vendte snart om på grund af en udbrudt pest. Gregor så det kun som et påskud og bandlyste ham. Skønt bandlyst gjorde Frederik 2. alvor af korstoget 1228—29 og påkaldte sig dermed Gregors vrede.

Han fik de lombardiske stæder til at gøre oprør og søgte selv at erobre Syditalien. Da kejseren kom hjem, tvang han Gregor til fred i San Germano. 1239 udbrød kampen mellem kejser og pave igen, og Frederik erobrede Rom.

Ingen af de europæiske fyrster forstod Gregor at vinde for sin politik mod kejseren, og de romerske baroner gjorde ham livet surt i Rom, så han flere gange måtte opholde sig i Viterbo og Perugia.

Gregor overgav inkvisitionen til dominikanerne (1232), han lod Raymundus af Pennaforti udgive en pavelig lovsamling (Liber extra decretum, eller Decretale Gregorii) 1234.

Paver
Pave Celestin 4.

Celestin 4. (død 10. november 1241) var pave fra 28. oktober 1241 til sin død samme år.

Paver
Pave Innocens 4.

Innocens 4. født Sinibaldo de Fieschi (ca. 1195 – 7. december 1254) var pave fra 25 juni 1243 til sin død i 1254.

Eksterne henvisninger 

Paver
Viking (sagnhelt)

Viking er i nordisk mytologi navnet på barnebarnet af den norske konge Haloge, som ifølge visse overleveringer siges at være Loke. Han voksede hurtigt, og hans styrke rygtedes til Sverige, hvor prinsesse Hunvor blev plaget af en jætte. Viking hentede straks sin fars magiske sværd Angurvadel og dræbte jætten.

Han var ven med kong Njorfe og fik ni sønner heriblandt Thorsten og Thorer. Thorsten blev senere optaget i kong Halfdans hird og fik overdraget Angurvadel. Af Ægir fik han skibet Ellida.

Mennesker i nordisk mytologi
Sagnhelte
Ellida

Ellida er i nordisk mytologi Vikings skib givet til ham af Ægir.

 
Artefakter i nordisk mytologi
Colima

Colima har flere betydninger:

 Colima (stat) – en delstat i Mexico
 Colima (by) hovedstad i mexicansk delstat af samme navn
 Colima (vulkan) – en vulkan i Mexico
Colima (by)

Colima er hovedstaden i den mexicanske delstat af samme navn, Colima. Byen befinder sig på 19,24° nord, 103,73° vest, i 2003 havde den et anslået indbyggertal på 125.400.

Navnet kommer fra nahuatl «Colliman», et ord som kan have to betydninger. «Stedet som er erobret af vore forfædre» eller «Stedet som er styret af ildguden». Den sidte betydning referer sig direkte til Colimavulkanen.

Byer i Mexico
Colima (vulkan)

Colima-vulkanen er den mest aktive vulkan i Mexico; den har været i udbrud mere end fyrre gange siden 1576. På trods af navnet ligger den ikke i den mexicanske delstat Colima, men lige på den anden side af grænsen i nabostaten Jalisco.

Vulkanen har to tinder: Nevado de Colima (4.330 meter), som er ældre og inaktiv, og den yngre og meget aktive Volcán de Colima (3.860 meter), der ligger mod syd (også kaldet Volcán de Fuego de Colima, eller Den ildspyende vulkan i Colima).

I nyere tid har det været hyppige midlertidige evakueringer af nærtliggende byer på grund af truende vulkansk aktivitet.

9. Juli 2015 startede det kraftigste udbrud siden 1913, og i løbet af 3 dage blev alle i en radius af 12 kilometer evakueret.

Ekstern henvisning 
 Universidad de Colima, Observatorio Vulcanológico (på spansk)

Bjerge i Mexico
Vulkaner i Mexico
Yucatán-halvøen

Yucatán er en halvø i Mellemamerika, der adskiller det Caribiske Hav fra den Mexicanske Golf. Halvøens nordlige del tilhører de mexicanske stater Campeche, Quintana Roo og Yucatán. Den sydlige del tilhører landene Belize og Guatemala. Halvøens befolkning er primært mayaindianere.

Se også 
 Chicxulub-krateret

Eksterne henvisninger 

Halvøer i Nordamerika
Mellemamerika
Yucatán (delstat)

Yucatán er navnet på en af Mexicos 31 stater og befinder sig på den nordlige del af Yucatán-halvøen. Den grænser op til de mexicanske stater Campeche mod sydvest og Quintana Roo mod øst og sydøst, samt den Mexicanske Golf mod nord og vest. Statens areal er 43.257 km² og den havde i 2003 et indbyggertal på 1.700.400. Hovedstaden hedder Mérida. ISO 3166-2-koden er MX-YUC.

I staten Yucatán ligger også byerne Izamal, Motul, Muná, Progreso, Tecax, Tizimín, Umán og Valladolid, foruden mange vigtige mayaruiner såsom Acanceh, Ake, Chacmultun, Chichén Itzá, Dzibilichaltun, Kabah, Labna, Mayapan, Sayil, Uxmal og Yaxuna.

Delstater i Mexico
Bærbar computer

En bærbar computer (engelsk: laptop computer) er en personlig computer, der på grund af sin størrelse og vægt let kan transporteres. En bærbar computer kan fungere både med strømforsyning fra lysnettet og fra sit eget genopladelige batteri.

I 2000'erne vejer en bærbar computer typisk 2-3 kilogram og har en længde og bredde af samme størrelsesorden som et ark A4-papir. Inden for de seneste par år er bærbare blevet meget udbredte. Typisk bliver de brugt på arbejdspladser, men også rigtig mange studerende på gymnasie- og universitetsniveau er begyndt at benytte dem. De er lette at transportere med sig, man kan gemme alle sine opgaver på dem og holde orden i både mails og kalender.

Betegnelsen bærbar følger af at den er let at tage med sig, hvilket med tiden er blevet til et navneord i sig selv, selv om det ville være mere korrekt at sige bærbar computer frem for at bruge bærbar som navneord.

Se også 
 ThinkPad
Carmen (kommune)

Carmen er en kommune i delstaten Campeche i Mexico.

Byen var Lille indtil 1970 da Pemex opdagede petroleum i regionen.

Kommuner i Mexico
Etableret i 1856
Zambezi

Zambezi er en af Afrikas længste floder og ligger i det sydlige Afrika.

Kilderne ligger på Lundatærsklen i Zambia ved grænsen til den Demokratiske Republik Congo og Angola. Floden strækker sig over i alt 2.736 km. Dens afvandingsområde er 1,33 millioner km².

Floden flyder gennem Zambia, Angola og Mozambique, hvor den munder i et 880 km² stort delta i det Indiske Ocean. Floden danner også landegrænsen mellem Zambia og Zimbabwe samt Zambia og Namibia.

Store dæmninger skaffer energi til vandkraftværkerne Kariba og Cabora Bassa som endda leverer elektricitet til Sydafrika.

På dens nedre løb er Zambezi farbar fra Tete.

Vandløb i Afrika
Heimaey

Heimaey er en islandsk ø og en del af Vestmannaøerne syd for selve Island. Heimaey er den næststørste islandske ø – kun Island selv er større.

Heimaey er især kendt for et stort vulkanudbrud i 1973 fra vulkanen Eldfell, hvor en stor del af øen blev dækket af lava, hvilket dannede en ny, naturlig havn. For at redde byen og den oprindelige havn forsøgte islændingene at få lavaen til at stoppe ved at sprøjte havvand på den, så den størknede. På trods af dette blev 30-50 % af husene ødelagt af aske og lava.

Lige ved siden af Eldfell ligger den udslukte vulkan Helgafell.

Historie 

Den første person, der ifølge sagaen byggede en gård på øen, var kendt som Herjólfur Bárðarson. Han byggede tilsyneladende sin gård i Herjólfsdalur på den vestlige del af øen. Ruinerne fra Herjólfsdalur blev udgravet i 1971.

1627 kom tre sørøverskibe fra den osmannisk-kontrollerede middelhavskyst af Nordafrika på plyndringstogt og gik til angreb på flere bygder på sydkysten af Island – særlig Grindavík og Vestmannaøerne. I Grindavík kunne beboerne flygte ind i lavafeltet ved Reykjanes, medens Heimaey, som lå isoleret, var særligt ramt af disse togter. Det findes historier om folk, som overlevede invasionen. Den meste kendte er historien om Guðríður Símonardóttir fra Heimaey, også kaldt Tyrkja-Gudda. Hun blev sammen med sin søn, Sólmundurr, blandt de 242 personer, der blev taget som slaver i 1627 af nordafrikanske pirater i et angreb, der senere er blevet kendt som Tyrkerranet. Guðríður Símonardóttir blev solgt på slavemarkedet i Algier, men var en af de få, som blev frikøbt af Christian IV og bragt hjem næsten 10 år senere.

Henvisninger/kilder 

 Eldfell, Heimaey, Iceland  fra Volcano World 

Øer i Island
FC Schalke 04

FC Schalke 04 er en tysk fodboldklub fra Gelsenkirchenområdet i Nordrhein-Westfalen. Med over 140.000 medlemmer (december 2015) er klubben den næststørste idrætsforening i Tyskland (efter Bayern München).

Den blev stiftet i 1904 under navnet Westfalia Schalke, men skiftede navn til FC Schalke 04 i 1924.

Hjemmebanen hedder Veltins-Arena, tidligere Arena auf Schalke

Mesterskaber:

 Tysk mester (7): 1934, 1935, 1937, 1939, 1940, 1942, 1958
 Tysk pokalmester (5): 1938, 1972, 2001, 2002, 2011
 UEFA Cup (1): 1997
 UEFA Intertoto Cup (2): 2003, 2004

Spillertruppen 

 (Udlejet fra Everton)

Udlejede spillere 

 (på lån hos Norwich City indtil juni 2020)
 (på lån hos Hoffenheim indtil juni 2020)
 (på lån hos Düsseldorf indtil juni 2021)
 (på lån hos Hannover 96 indtil juni 2020)

Danske spillere 
 Bjarne Goldbæk (1987-1990)
 Bent Christensen (1991-1993)
 Ebbe Sand (1999-2006)
 Sladan Peric (2000-2002)
 Christian Poulsen (2002-2006)
 Søren Larsen (2005-2008)
 Peter Løvenkrands (2006-2008)
 Pierre-Emile Højbjerg (2015-2016)

Europæisk deltagelse

Eksterne henvisninger 

Schalke 04's officielle hjemmeside

Noter 

 
Schalke 04, FC
Etableret i 1904
Gelsenkirchen
Fanejede fodboldklubber
Helgafell

Helgafell eller Helgafjell er en udslukt vulkan på den islandske ø Heimaey.

Helgafell var sidst i udbrud for 6.000 år siden. Lige ved siden af Helgafell ligger Eldfell, som var i udbrud i 1973.

Bjerge i Island
Vulkaner i Island
Eldfell

Eldfell er en aktiv vulkan på den islandske ø Heimaey.

Eldfell var sidst i udbrud i 1973, hvor vulkanaske og lava dækkede næsten hele øen, hvilket skabte en ny, naturlig havn.

Lige ved siden af Eldfell ligger den udslukte vulkan Helgafell.

Henvisninger/kilder 
 Global Volcanism Program: Vestmannaeyjar volcanic system 

Bjerge i Island
Vulkaner i Island
Trommesyge

Trommesyge er en sygdom, hvor der sker voldsom luftudspiling af tarmsystemet forårsaget af luftproducerende bakterier i tarmfloraen.

Trommesyge findes hos drøvtyggere, især hos kvæg.
Sygdommen optræder mest om foråret, når kvæget kommer på græs.
De forspiser sig i saftigt græs eller kløver. Koen har fire maver, og de tygger drøv.
Ved trommesyge, spiles vommen voldsomt op, det er meget smertefuldt.
En dyrlæge eller anden kyndig person kan punktere vommen med et spyd beregnet til formålet, for at lindre smerterne.
Gribes der ikke ind, er der stor risiko for, at dyret vil dø under store smerter.

Det specielle spyd består af et rør med en flange. Inde i røret er et spyd der punkterer vommen. Spyddet trækkes ud, og røret med flangen sidder tilbage.
Via røret kan gassen trænge ud.

Dyrs sygdomme
Kastrup (flertydig)

Kastrup kan henvise til flere stednavne i Danmark:

Kastrup på Amager 
 Kastrup – en københavnsk forstad på Amagers østkyst i Tårnby Kommune
 Københavns Lufthavn – Danmarks største lufthavn beliggende ved Kastrup på Amager
 Københavns Lufthavn, Kastrup Station – jernbanestationen ved denne lufthavn
 Kastrup Station – en metrostation, tidligere på Amagerbanen
 Kastrup Boldklub – fodboldklub i Kastrup på Amager

Bebyggelser i øvrigt 
 Kastrup (Fuglebjerg Sogn) – et ejerlav og en landbrugsejendom i Fuglebjerg Sogn, Næstved Kommune
 Kastrup (Gram Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Gram Sogn, Haderslev Kommune
 Kastrup (Hvilsager Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Hvilsager Sogn, Syddjurs Kommune
 Kastrup (Hørby Sogn) – en bebyggelse og et ejerlav i Hørby Sogn, Holbæk Kommune
 Kastrup (Vordingborg Kommune) – en bebyggelse og et ejerlav i Kastrup Sogn, Vordingborg Kommune

Se også 
 Kastrup Sogn – flertydig sogne
 Kastrup Kirke – flertydig kirker
Congo

Congo eller Kongo har flere betydninger:

 Belgisk Congo - en belgisk koloni, beliggende omtrent, hvor det nuværende DR Congo er beliggende i dag.
 Congofloden – en flod i Afrika.
 Demokratiske Republik Congo – kaldet Zaïre 1971-1997 – Congo Kinshasa, et selvstændigt land i Afrika.
 Republikken Congo – Congo Brazzaville, et selvstændigt land i Afrika.
 Kikongo – et sprog.
 Kongo-folket – et folk, også kaldet Bakongo.
 Kongo-riget – et storrige i middelalderens Afrika.
 Congo (bog) – en bog af Michael Crichton.
 Congo (film) – en filmatisering fra 1995 af Crichtons bog.
 Congo (chimpanse) – en abe, der lærte at male.
 Congo Chokolademælk – dansk kakaodrik
Jordemoder

En jordemoder (eller jordemor) er en fødselshjælper, som hjælper til ved graviditet, fødsel og barsel. Jordemødre arbejder på jordemodercentre eller i privat praksis, hvor de vejleder forældre omkring fødsels- og barnerelaterede aspekter. Fødslen kan foregå på sygehus, fødeklinik eller i hjemmet.

Jordemoderkundskab er en sundhedsvidenskab og et erhverv i sundhedssektoren, der beskæftiger sig med graviditet, fødsel og perioden efter fødslen (postpartum, herunder pleje af nyfødte), foruden seksuel og reproduktiv sundhed for kvinder i hele deres liv.

Uddannelsen 
Uddannelsen til jordemoder er en mellemlang videregående uddannelse (MVU), der varer 3 ½ år og fører frem til betegnelsen professionsbachelor i jordemoderkundskab. Uddannelsen udbydes fire steder i Danmark:

 Professionshøjskolen UCC (København)
 Professionshøjskolen University College Nordjylland (Aalborg)
 University College Syddanmark (Esbjerg)
 Professionshøjskolen Absalon (Slagelse)

Jordemødre er samlet i fagforeningen Jordemoderforeningen, som er medlem af Sundhedskartellet og FH (var tidligere medlem af FTF). De er endvidere underlagt Sundhedsvæsenets Patientklagenævn.

Eksterne henvisninger 
 
 
 UddannelsesGuidens information om uddannelsen som jordemoder 
 UddannelsesGuidens information om arbejdet som jordemoder 
 Jordemoderforeningen
 Undervisningsministeriets bekendtgørelse af 30. marts 2001 om jordemoderuddannelsen

Videregående uddannelser i Danmark
Graviditet
Stillingsbetegnelser inden for sundhed
Congofloden

Congofloden, også kaldet Zaïrefloden el. Congo-Lualaba, er en flod i det centrale Afrika.

Floden har sit udspring i området Katanga i Den Demokratiske Republik Congo og løber ud i Atlanterhavet ved Soyo i Angola på grænsen til den Demokratiske Republik Congo.

Floden er ca. 4.700 km lang og den næstlængste i Afrika efter Nilen. Den har den næststørste gennemstrømning i verden efter Amazonfloden og er verdens dybeste flod, der når over 220 m visse steder.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Vandløb i Afrika
Demokratiske Republik Congo
Zaïre

Zaïre har flere betydninger:

 Congofloden – en flod i Afrika.
 Demokratiske Republik Congo – det tidligere navn for det afrikanske land.
 Zaire (provins) – en provins i Angola.
 Zaïre (skuespil) – en tragedie af Voltaire fra 1732.
Thetis

Thetis er en havnymfe i græsk mytologi . Som datter af Nereus er hun en af de 50 nereider. Zeus kræver, at Thetis gifter sig med den dødelige Peleus, fordi Zeus har fået spået, at Thetis' søn vil styrte Zeus fra magten. Zeus tror, at hvis sønnen er halvt dødelig, kan han vel ikke besejre Zeus. Hun bliver mor til den store græske helt Achilleus, som hun dypper i floden Styx for at gøre ham udødelig (hælen bliver dog ikke dyppet, da hun holder Achilleus i den), og som hun fik smedenes gud Hefaistos til at fremstille våben til. Achilleus bliver dræbt i krigen mod Troja, da han bliver skudt i akillessenen, som ikke blev dyppet i Styx.

Kilder og henvisninger 

 

Nymfer
Nereide

Se også månen Nereid.

En nereide er i græsk mytologi en af de 50 døtre af Nereus og Doris. De følger ofte Poseidon og er hjælpsomme overfor sejlende, der kæmper mod storme. De mest kendte af dem er Thetis, gift med Peleus og moder til Achilleus, Amfitrite, gift med Poseidon og Galathea (den mælkehvide), gift med den enøjede kyklop Polyphemos fra Odysseen.

Liste over nereider:
Amfitrite, Agaue, Actaea, Autonoe, Alimede,
Cymothoe, Cymodoce, Cymatolege, Cymo,
Doris (samme navn som sin mor), Doto, Dynamene,
Eucrante, Eudora, Erato, Eunice, Euagore, Eupompe, Eione, Euarne, Eulimene,
Galene, Glauce, Galatea, Glauconome,
Halie, Hippothoe, Hipponoe,
Leagore, Lysianassa, Laomedea,
Melite, Menippe,
Nisaea, Neso, Nemertes,
Pasithea, Proto, Pherusa, Protomedes, Panopea, Ploto, Panopea, Pontoporea, Polynoe, Psamathe, Pronoe,
Sao, Speo,
Thoe, Thetis, Themisto

Nymfer
Peleus

Peleus (græsk: Πηλεύς) er en sagnhelt i græsk mytologi. Han var søn af kong Aiakos på øen Aigina, og moderen var Endeïs, en nymfe på bjerget Pilion sydøst for Thessalien. Hans bror var Telamon, der herskede over myrmidonerne. Peleus giftede sig med havnymfen Thetis, og de fik helten Achilleus. Han var en uovertruffen jæger og yndet af Artemis.

Peleus og hans bror Telamon var venner med Herakles, og de deltog i Herakles' krig mod amazonerne, hans krig mod kong Laomedon og hans søgen efter Det Gyldne Skind. Selv om det ikke var andre konger i Aigina, hævdede kongene af Epirus at nedstamme fra Peleus i den historiske periode.

Ægteskab med Thetis 
Både Zeus og havguden Poseidon ønskede at have Thetis, men det var forudsagt, at hendes søn ville blive mægtigere end sin fader. Zeus mente, at hvis hun giftede sig med en dødelig, ville hendes søn ikke kunne rivalisere med guderne, hvorfor det blev bestemt, at hun skulle gifte sig med Peleus. Peleus måtte dog vinde en brydekamp med Thetis for at få hende til hustru. Under brydekampen forvandlede hun sig til alle salgs dyr og også til ild, men efter en hård kamp vandt Peleus, men Thetis nægtede at tale med Peleus.

Ved brylluppet deltog de olympiske guder. Som bryllupsgave overrakte Poseidon ham to udødelige heste: Ksantos og Balios (Ξάνθος, «blonde» og Βάλιος, «skimlet») I løbet af bryllupsfesten trak stridens gudinde, Eris, et æble frem, hvorpå der stod "Til den skønneste" og lod det trille ind blandt gudindene. Tre var overbevist om, at det var dem: Hera, Afrodite og Athene. De begyndte at skændes og forlangte at Zeus skulle afgøre tvisten, men han vægrede sig og overlod opgaven til Paris, en prins fra Troja. Det blev begyndelsen til Den Trojanske Krig.

Noter

Eksterne henvisninger 

 
 Leo Bloch: Peleus i Wilhelm Heinrich Roscher, Ausführliches Lexikon der griechischen und römischen Mythologie. (Band 3,2, Leipzig 1909, s. 1827–1846 på archive.org. )

Personer i græsk mytologi
Sagnhelte
Konger i græsk mytologi
Agamemnon

Agamemnon er i græsk mytologi konge af Mykene (el. Argos). Han hjælper sin lillebror kong Menelaos af Sparta med at få hans kone, den skønne Helena, tilbage fra Troja. Han var søn af Atreus.

Agamemnon var gift med Klytaimnestra, Helenas søster. Klytaimnestra var ikke som Helena halvt guddommelig og havde temperament. Før Agamemnon kunne tage til Troja, tvang jagtgudinden Artemis ham til at ofre sin yndlingsdatter, Ifigenia. Da hun også var Klytaimnestras yndling, blussede moderens had op. Under den trojanske krig, hvor hendes mand var væk i ti år, indledte hun en affære med Agamemnons fætter Aigisthos. Da Agamemnon vendte hjem med den skønne trojanske prinsesse Kassandra som elskerinde, myrdede fruen og hendes elsker dem begge. 

Det gav anledning til, at børnene Orestes og Elektra ønskede hævn over moderen og Aigisthos, og de blev dræbt af Orestes.

Eksterne henvisninger 

 

Personer i græsk mytologi
Konger i græsk mytologi
Menelaos

Menelaos er i græsk mytologi gift med Helena og konge af Sparta. Menelaos er Agamemnons yngre bror. Agamemnon er konge af Mykene.

Han starter den trojanske krig for at få sin kone tilbage fra prins Paris, der har vundet hende som belønning for at have valgt Afrodite som den smukkeste af gudinderne.

Eksterne henvisninger 

 

Personer i græsk mytologi
Konger i græsk mytologi
Hekla

Hekla er en 1491 m høj islandsk vulkan, der ligger på koordinaterne 64.0° N, 19.7° W, i regionen Suðurland på den sydlige del af Island, ca. 110 km øst for Reykjavik. Fjeldet ligger i nærheden af det fredede område Landmannalaugar. Hekla er en kegleformet vulkan, en såkaldt stratovulkan. 

Hekla betyder på islandsk hætte eller hat og Heklas top er ofte indhyllet i et tykt lag skyer – en hætte. På dansk er ordet "Hekkenfeldt" afledt af "Heklafjeldet", så når man siger "skrub ad Hekkenfeldt til" siger man faktisk "skrub til Hekla". Ifølge folketroen var Hekla et sted hvor heksene mødtes med Fanden.

Den italienske munk Julius Cæsar Recuptus skriver i 1647, at Hekla er nedgangen til helvede, som Gud har ladet stå åben til skræk og advarsel for syndere. Vulkanerne på Island omtales ikke meget i sagaerne, da disse tekster hovedsagelig omhandler sociale forhold i Island. Det er uklart hvordan vikingerne forholdt sig til den islandske vulkanisme, men noget tyder på, at den indgår i ragnarokforestillingerne i eddadigtet Vølvens Spådom.

Den 14 km lange opstigning til toppen begynder ved Landmannaleið vest for Nýjahraun ved krateret Rauðaskál.

Tidligere udbrud 

Hekla er sammen med vulkanen Grímsvötn de mest aktive i Island.

Siden 1970 har Hekla haft udbrud med et regelmæssigt mellemrum på ca. 10 år. Det seneste udbrud var i februar 2000. 

Et typisk udbrud fra Hekla starter med et eksplosionsagtigt udbrud, der varer nogle få timer, derefter fortsætter vulkanen med at lække store mængder lava i op til flere uger. 

Hekla udbrud: 1104, 1158, 1206, 1222, 1300, 1341, 1389, 1510, 1597, 1636, 1693, 1766, 1845, 1947, 1970, 1980, 1991 og 2000.

Hekla gik i udbrud i 1947 efter 101 års pause . En askesøjle på 27 km rejste sig fra vulkanen, og først i april året efter stoppede lavastrømmen.

Se også 
 Hekluskogar

Kilder/Henvisninger 

 Global Volcanism Program - Hekla baggrundsinformation
 Historisk liste over Heklas udbrud

Noter 

Bjerge i Island
Vulkaner i Island
Helena (græsk mytologi)

Helena (eller Helene ) er i græsk mytologi årsagen til den trojanske krig. Hun betegnes som den skønneste kvinde i hele Hellas. Grunden var, at hun var datter af Zeus, der havde forvandlet sig til en svane, da han gjorde Helenas mor, Leda, gravid. Derfor var Helena smuk og hvid som en svane og født af et svaneæg. Hun var gift med Menelaos, men bliver "givet" af Afrodite til prins Paris af Troja.

Kilder og henvisninger 

Personer i græsk mytologi
Priamos

Priamos er i græsk mytologi konge af Troja. Far til blandt andet kronpris Hektor, prins Paris (også kendt som Alexandros) og Kassandra. Gift med dronning Hekabe.

Kendte scener fra Priamos' liv 
Da Hektor blev dræbt af Achilleus, gik Priamos til den græske lejr og bad om at få sin søns lig udleveret, så han kunne få ham begravet. Achilleus gik med på det; han havde allerede slæbt liget rundt om Troja tre gange.

Under plyndringen af byen blev Priamos myrdet af Achilleus’ søn, Neoptolemos, en scene som foreviges både i Æneiden af Vergil og i Shakespeares Hamlet.

Påståede efterkommere 
Ifølge Snorre i Den Yngre Edda og Heimskringla nedstammer Odin fra Priamos gennem tyve slægtsled. Dermed gælder det samme for de skandinaviske konger, som Snorre påstår, nedstammer fra Odins sønner. I Den Yngre Edda står der: "''En konge i Troja hed Munon og Mennon; hans kone var datter af overkongen Priamos og hed Troan; de havde en søn som hed Tror; vi kalder ham Tor. Han blev opfostret i Thrakien af en greve, som hed Loricos." 

Ifølge Fredegars krønike fra omkring år 650 skulle Priamos også regnes som stamfar til frankerne. Selv om Gregor af Tours i slutningen af 500-tallet ikke kendte noget til frankernes oprindelse, hed det sig i krøniken, at kong Priamos af Troja var frankernes første konge, efterfulgt af Friga.

Se også 
 Priamos' skat

Referencer

Eksterne henvisninger 

Personer i græsk mytologi
Konger i græsk mytologi
Den trojanske hest

Den trojanske hest – krigslist, udtænkt og udført af Odysseus under den trojanske krig.

Da det efter 10 års belejring ikke er lykkedes grækerne at erobre byen Troja, bygger de en kæmpestor hul hest af træ. Odysseus gemmer sig inde i hesten med nogle udvalgte krigere, mens resten af den græske hær trækker sig lidt væk fra byen og gemmer sig. Nogle få mænd sættes til at ro alle de græske skibe væk fra Trojas strande. Trojanerne tror nu at grækerne har opgivet belejringen og har efterladt hesten som afskedsgave. Byporten åbnes, hesten trækkes ind, og så er der ellers fest i gaderne. Sent samme aften, da trojanerne alle er døsige efter de enorme mængder vin de har drukket for at fejre sejren, lister Odysseus og hans mænd ud af hesten og åbner byporten for resten af hæren. Det er da en smal sag for de udhvilede, ædru græske soldater at besejre deres døddrukne fjender.

Den trojanske hest har lagt navn til en afart af ondsindede computerprogrammer (malware), der efterligner et nyttigt program, men giver bagmanden mulighed for at udføre opgaver på offerets computer, se Trojansk hest

Se også 
 Den trojanske krig
 Trojansk hest (idiom og malware)

Genstande i græsk mytologi
Psykologisk manipulation
Heimdal

Heimdal har flere betydninger:

 Hejmdal – en nordisk gud
 Boldklubben Heimdal – en københavnsk fodboldklub
 Heimdal (avis)
 Heimdal (skib fra 1873)
 Heimdalsgade i København
 Heimdal (bydel) – byområde i Trondheim, Norge
 HEIMDAL - en international makroøkonomisk model, som er udviklet i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE).
Eris

Eris (Eρις "strid") er splidens gudinde i græsk mytologi.

Udtrykket "stridens æble" kommer fra erisæble, det æble der var den egentlige årsag til den trojanske krig.

Hun er mor til alt slags ondt, Ponos (smerte), Lethe (glemsel), Limos (sult), Ate (forbrydelse) og mange flere, desuden har hun datteren Ate sammen med selveste tordenguden Zeus. Hendes mor er Nyx. Hendes søskende er Eileithyia, og Hebe eller Ker, Thanatos, Hypnos, Momos og Nemesis. I kamp forlader hun aldrig slagmarken, selv når de andre guder gør. Hun har et kampskrig som er både mægtigt og forfærdeligt.

Eksterne henvisninger 

 

Græske guder
Prins Paris

Paris også kaldet  Alexandros er i græsk mytologi prins af Troja og en af kong Priamos og dronning Hekabes 19 sønner. I Iliaden kaldes han også Alexandros.

Paris blev valgt til dommer i skønhedskonkurrencen mellem de tre skønneste gudinder: Hera, Athene og Afrodite. Han kårede Afrodite som den smukkeste, og hun gav ham som lovet den skønne Helena, som Paris bragte med sig hjem til Troja. Da hun var gift med kong Menelaos af Sparta, begyndte Den Trojanske Krig.

I krigen dræbte Paris Achilleus med en pil styret af Apollon, og  Filoktetes skød Paris med Herakles' bue.

Se også 
 Myten om Paris' dom ("romersk version")

Kilder og henvisninger 

 

Personer i græsk mytologi
Hektor

Hektor eller Hector er kronprins af Troja i græsk mytologi, søn af kong Priamos og Hekabe, og bror til prins Paris. Han er gift med Andromache og har sønnen Astyanax med hende.
Hektor er en formidabel kriger og dræber mange grækere i den trojanske krig, heriblandt Achilleus' bedste ven, Patroklos. Han bliver af denne grund selv dræbt af Achilleus.
Hektor er meget værdsat af (de fleste af) guderne og beskrives i Iliaden af Homer altid med et flot adjektiv. F.eks. omtales han som den hjelmomstrålede, den herlige, eller den strålende. Dog følger en anderledes beskrivelse af Hektor, da han pga. drabet på Patroklos skal kæmpe mod Achilleus. Vel vidende at Achilleus er den bedste af alle krigere, forsøger han flere gange at stikke af fra ham i stedet for at kæmpe. Han bliver dog til sidst narret af Athene, ved at hun lader sig forestille en af Trojas afdøde helte Euforbos, og får Hektor til at kæmpe mod Achilleus og dø i kamp.

Efter Hektors død fæstner Achilleus Hektors bælte til sin vogn og lader sin faldne fjendes lig slæbe gennem støvet hele vejen til sin lejr. I tolv dage mishandler Achilleus Hektors lig, men det bliver bevaret fra alle skader ved Apollons og Afrodites hjælp. Efter de tolv dage kan guderne ikke længere tåle at se det og sender to budbringere: Iris og Thetis, Achilleus' mor, der overtaler Achilleus til at lade kong Priamos komme og få liget af sin søn for løsepenge.

Achilleus får medlidenhed med Priamos og sender ham Hektors lig og lover tolv dages våbenhvile for at give trojanerne tid til at udføre begravelsesritualerne for Hektor.

Eksterne henvisninger 

 

Personer i græsk mytologi
Sagnhelte
Patroklos

Patroklos (oldgræsk: Πάτροκλος) er i græsk mytologi søn af Menoitios, en del af argonauterne og Achilleus' nære ven og fostbror. 

Patroklos flygtede fra sit hjem efter et drab, blev optaget i Peleus' hus og ledsagede Achilleus til Troja. Under kampene ved Troja dræbte han blandt andet en af de trojanske helte Euforbos.

Da han under den trojanske krig mod Achilleus' advarsler forfulgte trojanerne hen over en slette, og når helt hen til Trojas mure, blev han mødt af guden Apollon, der slog hjelmen af ham og sløvede hans sanser. Han blev derved et let bytte; Euforbos sårede ham, men blev selv dræbt, til sidst blev den sårede Patroklos dræbt af prins Hektor. Drabet fik Achilleus til at genoptage kampen, som han ellers havde nægtet. Hektor blev under flugten fra Achilleus narret af Athene til at tro, at Euforbos stadig var i live og kastede sit spyd mod Achilleus, men da han vendte sig om mod helten for at få et andet, var han forsvundet.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Personer i græsk mytologi
Mykene

Mykene er i græske fortællinger hjemby for Agamemnon. Byen er fundet af arkæologer og udgravet af Heinrich Schliemann i slutningen af 1870'erne. Han mente at have fundet Agamemnons dødsmaske. Det er afvist, da graven er anlagt flere hundrede år før Agamemnons tid. Der er gættet på at Mykene har været Odysseus hjem, som det er beskrevet i Homers Odysséen.

Løveporten er beskrevet hos Homér, og det var Schliemanns triumf, at den fandtes i virkeligheden, da man i det 19. århundrede anså de homeriske fortællinger og i det hele taget den trojanske krig for at være ren fantasi. Mykene omtales som "det fjerne Mykene".

Se også 
 Mykensk kultur

Eksterne henvisninger 

Grækenland i antikken
Antikkens græske arkitektur
Oldtidsbyer
Peloponnes
Arkæologiske områder
Mykenske kultur
Prins

Prins (låneord fra oldfransk: prince (= "den første") gennem mellemhøjtysk prinze). Ordet betød oprindelig bare "den første" efter det latinske princeps. Oversættelsen udvikledes til begrebet fyrste, der var synonymt med prins i en lang periode, indtil dette begreb fik de følgende betydninger.

En prins er en søn af en regent eller en kvindelig regents ægtemand (denne sidste ofte kaldt en prinsgemal).

En prins, som er den første i arverækkefølgen til regenten, er kronprins.

En prins, som ikke er søn af regenten, men alligevel er den første i arverækkefølgen, er arveprins.

En kone til en prins er en prinsesse. Når kronprinsen krones, bliver han konge og hans prinsesse bliver dronning.

Prinsen af Wales 
Titlen prins (engelsk, fransk prince) modsvarer oprindeligt den germanske "fyrste", og brugen af fyrstetitlen for kongesønner begyndte (ifølge traditionen) i 1301, da Edvard 1. af England gav sin søn, den senere Edvard 2. af England, titlen Prins af Wales.

Danske kongesønner 
Titlen prins blev indført i Danmark-Norge i 1599. Dette år gav Christian 4. og dronning Anna Katrine (født prinsesse af Brandenburg) deres førstefødte søn titlen prins. Prins Frederik døde allerede samme år. Kongeparret fik senere flere børn – blandt andre Frederik 3..

I årene efter 1448 fik danske kongesønner titlen hertug. Før 1375 blev titlen junker brugt om danske kongesønner.

Danske prinser og prinsesser 
Kongeparrets børn er prinser og prinsesser. Det samme gælder for prinsgemalens og dronningens børn. En prinsesse, der gifter sig med en dansk prins, får traditionelt titel som dansk prinsesse.

Titlerne kan gå i arv. Hvis faderen er dansk prins og moderen er dansk prinsesse, så bliver børnene prinser og prinsesser. Prins Richard af Berleburg er aldrig blevet dansk prins, derfor har hans børn med Prinsesse Benedikte til Danmark ikke danske titler, men derimod berleburgske titler.

Undtagelser 
Normalt erhverves titlerne ved fødsel (arv), ægteskab eller politisk beslutning.
   
Ved ægteskab med danske prinser er fødte prinsesser også blevet danske prinsesser.

Det er fire eksempler på, at ikke-fystelige kvinder er blevet optaget i kongehuset:
 Komtesse Anna Sophie Reventlow, der blev Frederik 4.s anden dronning.
 Prinsesse Alexandra (grevinde af Frederiksborg), der var gift med Prins Joachim.
 Kronprinsesse Mary, gift med Kronprins Frederik.
 Prinsesse Marie, gift med Prins Joachim.
 
Ved sit ægteskab med den daværende prinsesse Margrethe blev den franske greve Henrik, dansk prins.

Siden 1914 har danske prinser, der har giftet sig med borgerlige eller adelige kvinder, fået titlen greve af Rosenborg og deres hustruer har fået grevindetitel. De første grevinder fik også en personlig prinsessetitel. Således havde prins Viggos hustru titlen Prinsesse Viggo, grevinde af Rosenborg.

Ved en politisk beslutning i 1853 blev den daværende prins Christian af Glücksborg (senere Christian 9.) og hans familie tildelt danske prinse- og prinsessetitler.

Adelige titler
Kongelige titler
Prinsesse

Prinsesse er et ikke-regerende kvindeligt medlem af en kongelig familie, fx ægtefælle til en prins.

En mandlig tronfølgers hustru kaldes kronprinsesse.

Hvis en prinsesse er arveberettiget efter regenten uden at være datter af regenten, eller hvis hun er ægtefælle til en arveprins, kaldes hun arveprinsesse.

Prinsesser i forskellige lande

Storbritannien 

Indtil 1700-tallet blev næsten alle døtre af engelske og skotske monarker kendt som "Lady" snarere end som "Prinsesse". Undtagelserne var hustruen til prinsen af Wales (den ældste søn af den engelske regent) samt Maria Henriette (datter af Karl 1. og Henriette Marie af Frankrig), der blev udpeget som "Princess Royal", fordi hendes mor ønskede at vedtage den franske praksis, som tildeler særlig udmærkelse til kongens ældste datter.

Da Kong Georg 1. besteg den tronen i Storbritannien i 1714, introducerede han Hannoveranske skikke, og brugen af "Prinsesse" blev mere almindelig. I 1917 blev det formaliseret af kong George 5., der dekreterede, at døtre af monarken, døtre af monarkens sønner (men ikke døtre af døtre), og kvinder, der gifter sig med en prins er alle berettiget til at have prædikatet "Prinsesse". Ikke desto mindre er denne praksis ikke uforanderlig; for eksempel var Camilla Parker Bowles,  kong Charles 3.s anden hustru, som han giftede sig med, da han som tronfølger stadig bar titlen prins af Wales, kendt som Hertuginden af Cornwall snarere end som prinsesse af Wales (rettelig Fyrste og Fyrstinde af Wales).

Døtre af en monarken (bortset fra en prinsesse royal) bliver tiltalt "Hendes Kongelige Højhed, Prinsesse..." efterfulgt af hendes navn (således, dronning Elizabeth 2., før hendes tiltrædelse af tronen i 1952, var kendt som "Hendes Kongelige Højhed, Prinsesse Elizabeth").

Døtre af den monarkens sønner benytter en lidt anden titel. De antager i stedet formatet af deres fars højeste titel i adelskalenderen. Således hedder Prins Andrew, Hertug af Yorks ældste datter "Hendes Kongelige Højhed, Prinsesse Beatrice af York". En kvinde, der gifter sig med søn af en monarken, eller som gifter sig med et barnebarn gennem den mandlige linje, tager hendes mands fornavn i sin formelle titel. Således kom Baronesse Marie-Christine von Reibnitz til at blive "Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Michael af Kent", da hun blev gift i 1978.

Referencer

Se også 
 Kongelige og fyrstelige titler
 Adelstitler
 Cirkusprinsesse

Adelige titler
Kvinder
Isle of Lewis

Isle of Lewis (Skotsk gælisk: Eilean Leodhais) eller Lewis (Skotsk gælisk: Leodhais) er den nordlige del af øgruppen de Ydre Hebrider i Skotland. Lewis dækker et område på omkring 1.770 kvadratkilometer.
Øen Lewis and Harris er den største ø i Skotland. Generelt er Lewis den flade del af øen, mens Harris er mere bjergrig. Det er også den mest frugtbare og nemmest tilgængelige del af øen, og som følge heraf ligger den største by, Stornoway, ligeledes i Lewis.
Omkring tre fjerdedele af befolkningen på de Ydre Hebrider er bosat på Lewis.

Lewis er berømt for fundet af en samling middelalderlige skakbrikker, de såkaldte Lewis chessmen, som blev fundet på øen i 1813.

Referencer 

Hebriderne
Britisk

Britisk er et adjektiv, der betegner noget som havende tilknytning til Storbritannien eller De britiske Øer, typisk dog ikke Republikken Irland, navnlig efter dens uafhængighed i 1922. 

Britisk indgår i flere sammenhænge:

Stater og territorier 
Britisk Antarktis - er et britisk oversøisk territorium
Britisk Cameroun - var et mandatområde, som Storbritannien fik tildelt af folkeforbundet
Britisk Columbia eller British Columbia - er en canadisk provins
Britisk Guyana - er et land i det nordøstlige Sydamerika med kyst mod Atlanterhavet
Britisk Honduras - er et lille land i Mellemamerika ved det Caribiske Hav
Britiske Imperium - var en kolonimagt
Britisk Indien - er betegnelsen på Storbritanniens tidligere koloniområde
Britiske Jomfruøer - er et oversøisk territorium under Forenede Kongerige.
Britisk Kaffraria - var en tidligere koloni/underordnet enhed i dagens Sydafrika 
Britisk Nordborneo - var et britisk protektorat
Britisk Somaliland - udgjorde de engelske besiddelser på nordsiden af Somali-halvøen Afrikas Horn
Britisk oversøisk territorium - er et territorium som er underlagt britisk overhøjhed uden at være en del af Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland 
Britiske Øer - er en øgruppe udfor Europas nordvestlige kyst
Britisk Østafrika - var et britisk protektorat i Østafrika, senere kaldet Kenya-kolonien

Konflikter 
Britisk-irakiske krig eller Engelsk-irakiske krig - er navnet på en konflikt mellem Storbritannien og det nationalistiske Irak
Britisk-amerikanske krig (1812) - blev udkæmpet mellem USA – og Storbritannien og dets kolonier i Canada.

Andet
Britisk engelsk - er en variant af sproget engelsk og tales i nationen Storbritannien.
Britisk flag - Storbritanniens flag
Britisk politi - udgøres af et antal selvstændige politistyrker
Britisk pund - er møntenheden i Storbritannien
Britiske pund - er møntenheden i Storbritannien
Britiske monark - er navnet på den konstitutionelt monarkiske styreform
Britiske premierminister - er den politiske leder af Storbritannien
Britiske underhus - det britiske parlament
Britiske Jomfruøers guvernør - er repræsentant for den britiske monark i Det Forenede Kongeriges oversøiske territorium de Britiske Jomfruøer.
Britisk Østindisk Kompagni - var et selskab stiftet 31. december 1600 ved kongelig koncession af dronning Elisabeth I.
Britiske Johanniterorden - var oprindeligt i 1830erne en irregulær aflægger af Malteserordenen
Britisk humor - er en variant af humor, der har sit udspring i Storbritannien
Britiske Jomfruøers fodboldforbund - er det styrende organ for fodbold på Britiske Jomfruøer.
Britiske Jomfruøers kvindefodboldlandshold - er det nationale kvindefodboldlandshold på Britiske Jomfruøer
Saint Paul's Cathedral

Saint Paul's Cathedral er en monumental anglikansk domkirke i London.
Kirken ligger på ”Ludgate Hill” i centrum af London, England.
Katedralen er sæde for biskoppen af London, og er viet til Sankt Paul. Den nuværende bygning er opført i det 17. århundrede og er Londons femte St. Paul's Cathedral. Måske har der tidligere ligget flere kirker på stedet. Kirken er én af de mest besøgte attraktioner i London.

Wrens St Paul's 
Den nuværende St Paul's Cathedral er tegnet af Christopher Wren i 1668. Wrens første udkast til kirken blev afvist i 1669 og hans andet omkring 1670. Først i 1675 blev et overordnet udkast godkendt, og bygningen med Portland-sten begyndte samme år. Det var kong Karl 2. der endeligt godkendte Wrens design, og kongen gav samtidigt sin tilladelse til, at han kunne ændre detaljer. Wren tog sig dog stor frihed til at ændre og tilføjede den store kuppel som på tegningen fra 1668. Katedralen blev taget i brug ved en gudstjeneste i december 1707 og stod helt færdig d. 20. oktober 1708.

Efter opførelsen 
Kirken har overlevet flere krige, deriblandt 2. verdenskrig på trods af flere bombenedslag i og omkring bygningen.

Galleri

Panorama

Eksterne henvisninger
 
 St. Paul's Cathedrals hjemmeside, Stpauls.co.uk

Domkirker i England
Kirker i London
Bell X-1

Bell X-1 var den første flyvemaskine, som gennembrød lydmuren. Det skete 14. oktober 1947 kl. 10.18 med Charles Elwood Yeager som testpilot.

Eksterne henvisninger 

Eksperimentalfly
Fly fra USA
Luftfart i USA
Raketfly