alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Salt Lake City

Salt Lake City er hovedstaden i Utah, USA. Byen blev grundlagt den 24. juli 1847 af de første mormoner, anført af Brigham Young. Byen er hovedsæde for "Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige". I 2002 var Salt Lake City værtsby for Vinter OL.

Byplanen stammer fra kort efter grundlæggelsen. Byen består af blokke i kvadrater på 10 acres (4 hektar). Blokkene er delt af gader, der er 132 fod (40 meter) brede: bredde nok til at et spand på fire okser og en overdækket vogn kan vende.
Centrum er tempelpladsen (Temple Square), og alle gader nummereres derfra. Fx "100 North" eller "2000 South Temple". Øst og vest regnes fra "State Street"

USA's første stormagasin, ZCMI (Zions Cooperative Mercantile Institution), blev åbnet i byen i 1868.

Byen ligger  i en højde af mellem 1319 og 1584 meter i en dal i Rocky Mountains.
Nordvest for byen ligger Great Salt Lake.

Statistik 
  indbyggere i selve Salt Lake City.
 1.622.073 indbyggere i det sammenhængende byområde (metropolitan area).
 Cirka 51 procent er mormoner.

Venskabsbyer 
  Oruro, Bolivia 
  Sarajevo, Bosnien-Hercegovina 
  Manaus, Brasilien 
  Thurles, Irland 
  Izjevsk, Rusland 
  Torino, Italien 
  Matsumoto, Japan 
  Quezon City, Filippinerne 
  Keelung, Republikken Kina 
  Tjernivtsi, Ukraine

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Officielt websted
Hrungner

Hrungner eller Rungner (= Den rungende, larmende) var en jætte i norrøn mytologi, kendt som bomstærk og storskrydende, og ejer af hesten Guldfakse.

Hrungner optræder i myten Thors kamp med Hrungner kendt fra Skáldskaparmál, hvor det findes i kvadet Haustlǫng af Thjodolf den Hvinverske, tilegnet Torleiv Hordakåresson den spage. Det er et såkaldt "skjoldkvad", dvs. en beskrivelse af billeder malet på et skjold, som skjalden har fået af Torleiv. Myten om Thors kamp med Hrungner er dog muntrere genfortalt af Snorre i Gylfaginning.

At myten var meget udbredt og afholdt, viser skjaldenes kenninger, der kan kalde et skjold for "Hrungners fod", og Mjølner for "Hrungners bane". Et trylletegn kaldt "et hrungnershjerte" havde tre spidser, som det ses på Snoldelevstenen.

I vers 14 afkvadet Hårbardsljod praler Hårbard af sig selv med ordene:
Ej fandt du en hårdere halssiden Hrungners Helfart.

I Lokasenna truer Thor i vers 61 Loke med ordene:
På dig skal min vældige hammerMjølner munden stoppe.
Med höjre håndjeg dig hugger med Hrungners bane,
så at hvert ben i dig brydes.

I Eddas heltedigte henvises til Hrungner i vers 9 af Grottesangen:
Hård var Hrungnerog Hrungners Fa'er,
endnu stærkereTjalfe var.''

Noter

Se også 
 Thors kamp med Hrungner

Jætter
Egil

Egil eller Ægil er en legendarisk helt i nordisk mytologi, der nævnes Völundarkviða og Didriks saga. Navnet er afledt af urgermansk *Agilaz og det samme ord ses i oldengelsk Ægil i Franks Casket og i alemmanisk Aigil på Pforzen spændet.

Den urgermanske form af legenden kendes ikke, men det tyder på at Egil var en kendt bueskytte, der forsvarer et tårn sammen med sin kone, Aliruna, mod angribere. Vidnesbyrdet fra Pforzenspændet er usikert udover navnet Aigil og Ailrun, men tilføjer muligvis, at de kæmpede ved floden Ilz. Ligesom Herakles og Athene der kæmpede mod giganterne fra Olympen i Gigantomaki, så viser Franks Casket en sene med Aegil og hans kone i et tårn, hvor Aegil skyder pile mod angribene kæmper.

Referencer 

Mennesker i nordisk mytologi
Tjalfe og Røskva

Tjalfe (norrønt Þjálfi) og Røskva (norrønt Rǫskva) er et søskendepar, en dreng og en pige, der er tjenere for guden Thor i den nordiske mytologi. Tjalfe nævnes en enkelt gang i Ældre Edda, mens både Tjalfe og Røskva nævnes i Yngre Edda, der blev skrevet i 1200-tallet af Snorri Sturluson.

Fortælling i Gylfaginning i Yngre Edda
Engang da Thor og Loke var på vej mod jættekongen Udgårdsloke kom de forbi en fattig bondefamilie, som indvilligede i at Thor og Loke blev der for natten. Som tak herfor tilbød Thor at familien kunne spise med, og han slagtede sine to bukke Tanngrisner og Tanngnjost. Da kødet var mørt satte de sig alle til at spise efter at Thor havde formanet at de, under ingen omstændigheder, måtte flække knoglerne og suge marven ud. Drengen Tjalfe, som i lang tid ikke havde fået ordentlig mad at spise kunne ikke lade være og gjorde det som ingen måtte.

Den næste morgen da Thor og Loke skulle af sted igen opdagede Thor at den ene af bukkene haltede og han blev rasende. Han troede først det var Loke som havde forbrudt sig, men Tjalfe indrømmede at det var ham. Thor truede med at lægge familiens hus i ruiner og dræbe dem alle, men bonden Egil tilbød at Thor kunne få barnet Tjalfe som bod og Røskva sneg sig med i skjul. Thor indvilligede og derfor har Tjalfe været hans træl lige siden.
Mens Røskva er fri.

Denne fortælling findes i Gylfaginning og er nævnt kort i Hymerskvadet (Thors fisketur). I Hymirskvadet fremgår det af vers 38 at børnenes far er en hraunbúi. Det betyder "stenbo", altså en jætte. Børnene er altså ikke menneskebørn i denne version.

Thor fortsatte sammen med Loke, Tjalfe og Røskva mod Udgårdslokes borg.

Tjalfe og Røskva i tegneserie
Tjalfe og Røskva spiller en fremtrædende rolle i tegneserien Valhalla, skrevet af Peter Madsen samt i tegnefilmen af samme navn fra 1986, som er baseret på serien.

Mennesker i nordisk mytologi
Thor
Tanngrisner og Tanngnjost

Tanngrisner og Tanngnjost (som betyder mellemrummet mellem tænderne og den tandgnissende) er Thors to bukke. Har den egenskab, at de kan slagtes et uendeligt antal gange. Thor skal blot svinge Mjølner over knoglerne og straks er de begge i live igen. Tjalfe brækkede engang en benknogle for at suge marven ud af den, skønt han havde fået forbud mod det. Da Thor så den ene buk haltede, tog han Tjalfe og Røskva med sig til Asgård som straf.

Skabninger i nordisk mytologi
Thor
Guldfaxe

Guldfaxe er en hest fra nordisk mytologi, der tidligere var ejet af Hrungner men nu af Magni.

Magni hjalp Thor i Thors kamp med Hrungner og fik som tak Guldfaxe af Thor.

I den nordiske mytologi er Guldfaxe én af flere heste, som kan flyve. De andre er Sleipner, Hovvarpner, Skinfaxe, Rimfaxe, Alstærk og Alsvin.

Eksterne henvisninger 
 

Heste i nordisk mytologi
Magni

Magni eller Magne var i den nordiske mytologi søn af Thor og Jernsaxa. Navnet Magni betyder styrke og varianten Magne er blevet brugt som drengenavn.

Tre dage gammel reddede han sin far fra at blive kvalt under jætten Hrungners støvle, og modtog
som belønning hesten Guldfaxe.

I kvadet om Vafthrudner fortælles at Magni vil overleve Ragnarok.
Efter Ragnarok overtager han sammen med sin halvbror Modi faderens hammer Mjølner. Han bliver således en del af den nye gudeslægt.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Aser
Sesam-familien

Sesam-familien (Pedaliaceae) er en familie, som næsten udelukkende er udbredt i troperne og subtroperne. Her nævnes kun de slægter, der kan være interessante, set med danske øjne.

 Djævleklo (Harpagophytum)
 Sesam (Sesamum)

 
Læbeblomst-ordenen
Sesam (Sesamum)

Sesam-slægten (Sesamum) er en slægt med lidt over 10 arter, der er udbredt i Afrika, Indien, Kina og på Sri Lanka, og hvoraf en ankelt kendes fra dyrkning. Det er én- eller flerårige urter med spiselige frø. Slægten står tæt på den afrikanske slægt Ceratotheca og formodes selv at stamme fra Afrika.

 Indisk Sesam (Sesamum indicum)

 Sesamum alatum
 Sesamum angolense
 Sesamum angustifolium
 Sesamum capense
 Sesamum laciniatum
 Sesamum marlothii
 Sesamum prostratum
 Sesamum radiatum
 Sesamum schinzianum
 S. triphyllum

Kilder 
 Taxonomicon – Genus Sesamum 
 :wikispecies:Sesamum

Planteslægter
Liv og Livtraser

I nordisk mytologi er Livtraser den eneste mand, som overlever ragnarok. Hans hustru er Liv.

De overlever i Hoddmimers skov. Al fremtidig jordisk æt efter ragnarok stammer fra hende og hendes mand.

Mennesker i nordisk mytologi
Eskatologi i nordisk mytologi
Hoddmimers skov

Hoddmimers skov (norrønt: Hoddmímis holt, "Hoddmimers skov", "Hoddmimers træ", som i materialet træ; bogstavelig talt "Skatmimers skov" eller "Skatmimers træ") er i nordisk mytologi det sted – enten en skov, et træ eller selve Yggdrasil afhængig forskellige nordiske forskeres teorier – hvor Liv og Livtraser overlever ragnaroks Fimbulvinter og sidste strid, ved at nære sig på morgenduggen.

Steder i nordisk mytologi
Eskatologi i nordisk mytologi
Sesam

Sesam (Sesamum indicum) er en enårig plante med oprette, forgrenede og tæt behårede stængler. Planten bliver 90-120 cm høj. Forneden er bladene trelappede til trekoblede, mens de foroven er lancetformede med uregelmæssigt savtakket rand. Blomsterne er blegt rødviolette og let uregelmæssige (meget lig Fingerbøls blomster). Frugten er en aflang kapsel, der rummer de gyldne sesamfrø.

Planten bliver dyrket mange steder i Verden, hvor man bruger både blade og frø. Af frøene udpresser man en gyldengul, sødlig olie, der er uden lugt. Den harsker sjældent og giver en god erstatning for olivenolie.

Sesamfrø kommer fra sesamplanten, der dyrkes i Kina, Indien, Central- og Sydamerika. De er rige på mineraler, E-vitamin, flerumættede fedtstoffer og protein. De sælges både uden og med skal, hvor de uafskallede har et langt større indhold af jern og kalcium. Sesamfrø indeholder betydeligt mere kalcium end komælk.

Sesamfrø kan bruges til bagning af brød, fremstilling af vegetariske postejer og vegetarisk fars. De ristede frø bruges også i salater.

Nytteplanter med ukendt oprindelse
Sesam-familien
Lægeplanter
Morbær

Morbær (Morus) er en slægt af frugtbærende træer, der består af 10-16 arter der gror vildt såvel som dyrket i mange tempererede og subtropiske egne.

Kendetegn 
Morbær er løvfældende træer eller buske og kan blive 5-10 m. høje og brede. Træet indeholder hvid saft. Barken er gråbrun, og bladene kan variere betydeligt på samme træ. Blomsterne kommer frem i det sene forår og er samlet i små stande, som enten er rent hanlige eller rent hunlige. Hos nogle arter bærer individerne kun blomster af den ene slags, dvs. at de er tvebo. Bladene af disse arter ædes af Silkesommerfuglenes larver, også kaldet "silkeorme". I den systematiske avl er det dog næsten udelukkende Hvid Morbær, der bruges.

Hjemsted 
Allerede på Romerrigets tid blev Sort Morbær indført til dyrkning i alle de egne af Sydeuropa, hvor klima og jordbund gjorde det muligt.

Dyrkning 
Plantes pottedyrket eller med nøgne rødder (s.k. barrodede) i vinteren eller tidlig forår, da planten begynder at vokse sent på foråret. Ikke sart med hensyn til jordtype. Morbær har brug for noget sol og læ (grenene er sarte). Blomstrer sent forår og undgår derfor oftest evt. frost. Begynder at bære frugt efter omkring to år. Spirede frø kan dog tage op til femten år. Formeres gennem podning eller semi-modne stiklinger. Morbærtræer kræver meget lille vedligeholdelse: Ved beskæring gøres dette bedst tidlig sommer. Man kan styne morbærtræer for at holde dem lave og lettere få adgang til bladene – i så fald anbefales at plante næringsgivende planter tæt ved, for at opretholde bladproduktion.

Anvendelse 
Frugterne kan spises friske. Kan plukkes over en længere periode i takt med at de enkelte frugter modner. For lettere at høste, kan man lægge et stykke presening under træet og ryste stammen let eller slå let til grenene, således at modne bær falder ned. Frugterne bør ikke opbevares længe og kan behandles lige som hindbær.

Bladene er spiselige efter kogning – de kan dampes og bruges til at foldes omkring mad inden kogning, som lag i lasagne etc.

Hvid Morbær bruges i læhegn.

 Hvid morbær (Morus alba)
 Sort morbær (Morus nigra)
 Rød morbær (Morus rubra)

 Morus australis
 Morus bombycis
 Morus celtidifolia
 Morus macroura
 Morus mesozygia
 Morus mongolica
 Morus serrata

Referencer 
V.H. Heywoord, R.K. Brummitt, A. Culham og O. Seberg: Flowering plant families of the world, 2007,

Noter 

 
Flerfoldsfrugter
Høner

Høner (norrønt Hœnir) er en af aserne i den nordiske mytologi. Han bliver i Snorre Sturlasons Yngre Edda kaldt Den tavse as. En anden af guderne, Vidar, blev også kaldt den tavse. Denne guddom er meget vanskelig at tolke da han mest optræder i baggrunden af to af de vigtigste myter. I Ynglingesaga fortælles det at han sammen med Mimer blev udleveret som gidsel til vanerne som led i fredsslutningen efter krigen mellem aser og vaner. Aserne havde bildt vanerne ind at Høner ville være en beslutsom og god leder. Vanerne udvekslede dem derfor med deres bedste mænd, Njord og Frej, som siden boede i Asgård sammen med Freja. Da vanerne opdagede at han intet kunne uden Mimer, halshuggede de Mimer. Den anden myte genfortælles i digtet Völuspá. Her berettes det at Høner var involveret i skabelsen af de første mennesker, Ask og Embla:

I Gylfaginning er det Odins brødre Vile og Ve der tog del i skabelsen af mennesket. Da Snorre Sturlason selv kendte Völuspá, er det muligt at Høner var et andet navn for Vile. I Völuspá fortælles det også at Høner som en af de eneste guder ville overleve Ragnarök.

Høner nævnes også i skjaldedigtet Haustlöng heltedigtet Reginsmál.

Folke Ström har foreslået at han er en hypostase af Odin. Denne teori bygger på at han beskrives som Odins følgesvend og samsidder dvs. Odins fortrolige. På samme måde er det ham der giver Ask og Embla óðr (inspiration) — en gerning som traditionelt ligger indenfor Odins domæne.

Moderne referencer 
Hoenirkrateret på Callisto er opkaldt efter ham.

Referencer

Litteratur 
 Ström, Folke (1985); Nordisk hedendom; Tro och sed i förkristna tid, Akademiförlaget 

Aser
Mimers brønd

Stedet Mimers brønd ligger under den ene af Yggdrasils rødder, hvor Mimers hoved ligger, efter at aserne balsamerede det og vakte det til live.

Det er her Odin tager hen når han er rådløs. Når Ragnarok kommer, vil aserne samles her for sammen med Mimer at beslutte, hvad der skal gøres. Det er blevet spået af Vølven.

Steder i nordisk mytologi
Modgunn

Modgunn er et oldnordisk pigenavn, der betyder den krigsmodige. Det er navnet på en kvinde som står vagt ved Gjallerbroen. Hun tillod de nydøde at krydse broen fra den ene side af floden Gjöll til den anden side, hvis sjælene fremlagde deres ærind. Til gengæld forhindrede hun at de døde vendte tilbage over floden Göll

Gylfaginning
I Gylfaginning, mod slutningen af kapietl 49, bliver den døde Balder og Nanna beskrevet. Hermod, der beskrives som Balders broder i denne kilde, rejser til Hel på hesteryg for at hente den afdøde Balder tilbage. For at komme ind i Hel rider Hermod i ni nætter iegnnem "dale så dybe og mørke at han ingenting så", indtil han ankommer til floden Gjöll og Gjallerbroen, som vogtes af Modgunn. Broen blive beskervet som havende et tag fremstillet af skinnende guld. Hermod krydser den før han bliver udfordret af Modgunn.

Modgun taler med Hermod og kommenterer at han skaberr et ekko på broen, som er større end de fem personer, som netop er passeret. Dette er er reference til Balder og Nanna, og dem, som blev brændt sammen ved deres begravelse. Modgunn siger også at de deøde i Hell optræder i en anden farve end de levende, og hun fortæller ham at for at komme til Hel skal han fortsætte "nedad og mod nord", hvor han finder vejen til Hell.

Referencer 

Asynjer
Dødsriger
Gjallerbroen

Gjallerbroen omtales i Gylfaginning i myten om Balders død, hvor Odins søn Hermod som den eneste levende klarer at krydse den på ryggen af Odins hest Sleipnir. Den omtales også i middelalderballaden Draumkvedet (= Drømmekvadet), der var særlig udbredt i Telemark.

Gjallerbroen i sagaen 
Broen beskrives som brolagt med lysende guld. Den fører over floden Gjall, Gjoll eller Gjøll, der løber fra Hvergelmer i bjergene i Niflheim (= Tågehjemmet) og omkredser Helheim. Gjallerbroen krydses af alle, som er på vej til underverdenen i Niflhel og dødsriget Hel. Broen vogtes af pigen Modgunn, som tjener dødsgudinden Hel.

Gjallerbroen i Draumkvedet 
Draumkvedet er bygget op som en ballade, dog med skiftende omkvæd og melodi. Jørgen Moe og Magnus Brostrup Landstad indsamlede de første tekster i 1840'erne. Digtet handler om Olav Åsteson (eller Åkneson), som en juleaften faldt i søvn og ikke vågnede før "trettendedag jul". Da red han straks til kirke, hvor han satte sig i døren og fortalte om sine mange drømme - om at krydse "håge Gjallarbrui" (= den høje Gjallerbro) med sylhvasse pigge og farlige dyr som vogtere; men også om et glimt af Paradis, "det lyser ivi vene lond" (= det lyser over det smukke land), før "Guds mor" bød ham at fortsætte til Brokksvalinn, for "der sko domen stande" (= der skulle dommen [over sjælene] stå). Digtet er tydeligt blevet til i katolsk tid, og flere end 100 varianter er kendt; de aller fleste dog som brudstykker. I dag kender de fleste Draumkvedet fra Moltke Moes rekonstruktion. "Gjallerbroen" er omdøbt til "Gjeddarbroi" i vers 7 i denne version:
Aa Gjeddarbroi den æ vondaa inkje go aa gange.
Bikkjune bite aa Ormane sting,aa Stutæne stænd aa stangar. 

(= Og Gjallerbroen den er slem og ikke god at gå. Køterne bider og ormene stikker, og studene står og stanger.)

I vers 12 i denne variant kaldes broen "Gjæddarbro'e":Kjæm eg me aat Gjæddarbro'e
hængje saa høgt i Vindeva fast me Krokar slægje'
aa Nagle me korjom Tinde. 

(= Kommer jeg mig til Gjallerbroen, hænger så højt i vinde, var fast med kroge slået, og nagle ved hver en tinde.)

Noter

Eksterne links 
 http://home.hib.no/mediesenter/asgard/eventyrene/helheim/helframe.htm ]

Steder i nordisk mytologi
Glitner

Glitner er den strålende bolig i Asgård og Forsetes hjem.

Steder i nordisk mytologi
Frejfaxe

Frejfaxe eller Blodighov (norrønt Blóðughófi) er Frejs frygtløse hest i den nordiske mytologi.

I digtet Skírnismál fra den Ældre Edda giver Frej sin hest til sin tjener Skirner, da han sender ham til Jotunheim for at arrangere et møde med Gerd. Hesten bliver ikke navngivet, men er sandsynligvis Frejfaxe.

Heste i nordisk mytologi
Frej
Gerd (nordisk mytologi)

Gerd er i den nordiske mytologi en utrolig smuk jættekvinde. Hun er datter af Gymer og Ørboda og er søster til Bele. Hun blev viet til Frej og bor sammen med ham i Alfheim. Historien om, hvordan Frej og Gerd mødtes første gang, beskrives i myten om Frejs elskov.

Eksterne henvisninger 

Jætter
Frej
Gymer

Gymer er i den nordiske mytologi en jætte, som er gift med Ørboda. Han er fader til Gerd og Bele.

Jætter
Hydronium

Oxoniumion (også kaldet hydronium) er en positivt ladet ion, som dannes ud fra vand, når det indeholder brint-ioner. 

Formlen er H3O+.

Oxonium opstår, så snart en syre bliver opløst i vand. De H+ eller hydroner, som syren frigiver, kan ikke eksistere i fri tilstand.

Stærke syrer er mere tilbøjelige til at afgive H+ og danne oxoniumioner

Vands autohydronolyse 
Vand dissocierer spontant til hydronium- og hydroxid-ioner under følgende ligevægt, som kaldes vands autohydronolyse, eller tidligere vands autoprotolyse:

2 H2O <=> H3O+ + OH- 

OH−-ionens basevirkning afbalancerer syrevirkningen fra hydronium'et, og vandet bibeholder et neutralt pH på 7,0.

Ligevægten har en ligevægtskonstant, der kaldes vands ionprodukt. Ved standardbetingelser har vands ionprodukt værdien:

Ligevægtskonstantens enhed er produktet af enhederne for de aktuelle koncentrationer af de to species.

Se også 

Vands autoprotolyse

Kationer
Quiltning

Quiltning eller kviltning er en metode til at lave stukket og vatteret håndarbejde, en quilt. Quiltning kendes fra tiden før Kristi fødsel og stammer fra Orienten. 

Håndarbejde
Kulturteknik
Christo

Christo Vladimirov Javacheff (født 13. juni 1935 i Gabrovo, død 31. maj 2020 i New York City) var en bulgarskfødt kunstner, der var gift med kollegaen Jeanne-Claude, med hvem han skabte flere kunstværker. Han er kendt for at pakke store bygninger ind. I 1985 pakkede han Pont Neuf i Paris ind og i 1995 pakkede han Rigsdagsbygningen i Berlin ind.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Christo and Jeanne-Claude

Personer fra Bulgarien
Performancekunstnere
Sten Sture den ældre

Sten Sture (Sten Gustavsson (Sture), mest kendt som Sten Sture (den ældre); født ca. 1440, død 14. december 1503) var en svensk statsmand og rigsforstander fra 1470-1497 og 1501-1503, ridder, høvedsmand over Stockholm.

Sten Sture besejrede Christian 1. i Slaget ved Brunkebjerg 10. oktober 1471. Han måtte i 1497, stærkt svækket af en krig mod Rusland, overgive magten til Kong Hans af Danmark efter at Hans besejrede Sten Sture i slaget ved Rotebro den 28. september 1497. Sten Sture greb igen efter magten da Hans blev svækket efter nederlag i Ditmarsken år 1500, og Sten Sture belejrede slottet i Stockholm, hvor Hans' dronning Christine befandt sig. 9. maj 1502 måtte de overgive sig kun tre dage før Hans nåede frem med forstærkninger, og dronningen blev holdt fængslet til året efter.

Han var gift med Ingeborg Ågesdatter Thott.

Eksterne henvisninger 

Skandinaver fra middelalderen
Kalmarunionen
Teoretisk filosofi

Teoretisk filosofi består hovedsageligt af disciplinerne:
 metafysik
 erkendelsesteori
 videnskabsfilosofi

Se også 
 Filosofi

Filosofi
Alexander Sutherland Neill

Alexander Sutherland Neill (født 17. oktober 1883, død 23. september 1973) var en pædagog, der grundlagde reformskolen Summerhill. Herudover skrev han en række bøger om skolen og om opdragelse.

Neill var inspireret af psykoanalysen, særligt Erich Fromm og Wilhelm Reich, og dennes seksualpolitik, men også af reformpædagogen Homer Lane.

Neill mener, at voksne ikke har ret til at tvinge børn til at gå til undervisning. Ønsker børn undervisning skal de nok selv sige til, og Neill skriver om hvordan de fleste børn selv vælger at gå i skole i sidste ende. Under sloganet "hjerter, ikke hjerner, i skolen" kritiserer han den ensidige læggen vægt på faglige kundskaber. Det er langt vigtigere at skabe hele mennesker end neurotiske forskere.

Børnene inddrages på skolen i en demokratisk proces, hvor man må forbløffes over den forstand og gensidige respekt hvormed børnene styrer det lille samfund. Fællesskabet bestemmer regler og straf for alle. Selv Neill må underkaste sig beslutninger som han finder ukloge eller irriterende. Alligevel ender det ofte med at en beslutning senere omgøres, hvis den viser sig at være forkert.

Han er også meget forstående overfor større børns og unges seksualitet, ligesom han går ind for seksualundervisning også af mindre børn. Ofte fortolker han børns problemer som seksuelle konflikter, hvilket Fromm (venligt) kritiserer som overfortolkning. Neill udtaler sig på intet tidspunkt til fordel for seksuelle forhold imellem børn og voksne, måske tværtimod.

Neill konstaterer at det alle vegne er "haderne der har magten" i samfundet, men igennem ændring af undervisningssystemet kan samfundet ændres radikalt.

Uden den seksuelle undertrykkelse bliver børn mere harmoniske mennesker, mener Neill, og han ser forbrydelser, også pervers seksualitet og herunder voldtægt af børn, som udspringende af denne undertrykkelse af børns seksualitet. Homoseksualitet er også en perversion, men Neill er ikke fordømmende.

Seksuelle forhold imellem store børn og unge har bedre vilkår på Summerhill end andre steder, og dette kritiserers skarpt af en skoledirektør i Californien: "Jeg kunne lige så godt sende mine børn til et bordel". Omvendt mener en præst at "Summerhill er et helligt sted", fordi det realiserer den kærlighed til børn, man også finder i Kristi ord.

Alexander Sutherland Neill står sammen med sit forbillede Lane som en af de store praktiske pædagogiske tænkere.

Ideen om at det hele menneske er vigtigere end bøgerne kan give stof til eftertanke, når man ser på hvad organisationen Youngminds udtaler:

"Academic ability at age 10 may be no more important than mentally healthy personality traits (e.g. 'good peer relations') in predicting employment and earnings at age 26.

Yet schools are organised around academic development, with emotional development occurring as a side-benefit. "

Dette empiriske emne ligger dog ud over emnet for denne artikel.

Eksterne henvisninger 
 Summerhillschool 

Personer fra Skotland
Filosoffer fra Storbritannien
Undervisere fra Storbritannien
Skoleledere
Videnskabsteori

Videnskabsteori er et tværvidenskabeligt område, der har videnskaberne selv som sin genstand og sine metoder. I Danmark taler man også om "forskning om forskning", og somme tider bruges den løsere betegnelse "videnskabsstudier".

Klassisk opdeles videnskabsteori i disse områder:
 Videnskabsfilosofi
 Videnskabshistorie
 Videnskabssociologi
Afgrænsningen mellem disse tre fagområder er delvis kunstig og en af hovedpointerne i det 20. århundredes videnskabsteori, der går tilbage til fysikhistorikeren Thomas Samuel Kuhn, er da også, at videnskaben må forstås i sin konkrete udvikling, hvor opnåelse af videnskabelig erkendelse indenfor en disciplin (som f.eks. fysik) oftest sker i et komplekst samspil mellem kognitive, psykologiske, metode-mæssige, instrumentelle, og sociale faktorer.

Efter udgivelsen af Kuhns banebrydende værk The Structure of Scientific Revolutions (1962, dansk udgave Videnskabens Revolutioner, 1973, 1995) ser man også en bevægelse i retning af at integrere filosofiske og historiske studier af videnskabelig udvikling, f.eks. studier af de valg mellem alternative teorier, forskere træffer under ufuldstændig og usikker viden.

Ud over at blive brugt synonymt med videnskabsteori bruges betegnelsen "Videnskabsstudier" også mere specifikt om nyere studier af videnskab, hvor sociologiske, kulturteoretiske og mere klassisk videnskabshistoriske tilgange forsøges bragt sammen om bl.a. forsøget på at forstå videnskabelige kontroverser, eller de værdier, der styrer forskeres opfattelser og handlinger.

Fra 2004 skal videnskabsteori indgå som studieelement i alle universitetsuddannelser i Danmark (se eksterne links). Dermed genoplives det gamle Filosofikum, omend i en meget anderledes form.

Teoretikere 
 William Whewell
 Pierre Duhem
 Henri Poincaré
 Michel Foucault
 Thomas Samuel Kuhn
 Karl Raimund Popper
 Imre Lakatos
 Paul Feyerabend
 Bruno Latour
 Bas van Fraasen
 Ian Hacking
 Nancy Cartwright
 Émile Durkheim
 Maurice Merleau-Ponty

Se også 
 Filosofikum
 Videnskabelig metode
 Videnskabsfilosofi

Litteratur 
 Karl Popper: The Logic of Scientific Discovery
 Karl Popper: Conjectures and Refutations
 Thomas Kuhn:The Structure of Scientific Revolutions 
 Thomas Kuhn:Videnskabens revolutioner, 2. udg. 
 Paul Feyerabend: Against Method
 Bas Van Fraasen: The Scientific Image
 Kirsten Hyldgaard (2006). Videnskabsteori - en grundbog til de pædagogiske fag. Roskilde Universitetsforlag

Eksterne henvisninger 
 Almen information om Fagets Videnskabsteori
 Filosofikum på lex.dk

Referencer
Vidi

Vidi er i nordisk mytologi det landområde i Asgård, hvor Vidar den Tavse har sin bolig.

Steder i nordisk mytologi
Odrører

Odrører (eller Odrærer) er i nordisk mytologi den kedel, som dværgene Fjalar og Galar anvendte til opbevaring af Kvasers blod.

Se også
 Boden og Son

Artefakter i nordisk mytologi
Væskebeholdere
Fjalar

Fjalar er navnet på flere væsner i nordisk mytologi:
Fjalar og Galar – to dværge
Fjalar (hane) – en rød hane, der indvarsler ragnarok ved at gale
Fjalar (mytologi) – kaldenavn for Udgårdsloke/Skrymer som nævnes i Hárbarðsljóð

Det er desuden navnet på hovedpersonen Tvebaks hest i Astrid Lindgrens Brødrene Løvehjerte.
Gilling

Gilling er i nordisk mytologi en jætte, som er fader til jætten Suttung. Gilling og hans kone blev slået ihjel af dværgene Fjalar og Galar.

Jætter
Fjalar og Galar

Fjalar og Galar er i nordisk mytologi to dværge, som er brødre. Sammen dræbte de guden Kvaser og jætten Gilling, og af Kvasers blod bryggede de Skjaldemjøden. Gillings søn, jætten Suttung, krævede mjøden som bod for drabet på hans fader. Efterfølgende blev den stjålet fra Suttung af Odin.

Yderligere læsning 
 Skáldskaparmál
 Hávamál
 Harbards kvad i Eddadigtene
 Vølvens spådom

Dværge i nordisk mytologi
Boden

Boden er i nordisk mytologi det ene af de to kar, som anvendtes til opbevaring af Skjaldemjøden. Det andet er Son.

Artefakter i nordisk mytologi
Son

Son er i nordisk mytologi det ene af de to kar, som anvendtes til opbevaring af Skjaldemjøden. Det andet er Boden.

Artefakter i nordisk mytologi
Rocky Mountains

Rocky Mountains er en bjergkæde i den vestlige del af Nordamerika. I ældre dansk litteratur benævnes den undertiden Klippebjergene. Bjergkæden strækker sig fra New Mexico i syd, igennem det kontinentale USA, igennem Canada og op til den nordligste del af British Columbia. Det højeste punkt er Mount Elbert i Colorado der er 4399 meter højt. I samme stat ligger også Rocky Mountain National Park, grundlagt 1915. Bjergkæden blev dannet for mellem 80 og 55 millioner år siden

Bjergene går tæt forbi byen Calgary i Alberta der ligger 80 km fra bjergene og Denver som er hovedstad og største by i den amerikanske stat Colorado som kun ligger 3000 m fra Rocky Mountains. En af Denvers lufthavne går under navnet Rocky Mountain Metropolitan Airport.

Eksterne henvisninger 

 

Bjerge i Nordamerika
Sesrumner

Sesrumner er Frejas sal i Folkvang i Asgård. "Den mange bænke rummende". 

Steder i nordisk mytologi
Gersimi

Gersimi er en af guderne i nordisk mytologi. Hun er datter af Freja og Od samt søster til Hnoss. Hun er blond i modsætning til sin søster, og hun har arvet sin mors fortryllende skønhed.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Asynjer
Hnoss

Hnoss er en af guderne i nordisk mytologi. Hun er datter af Freja og Od og søster til Gersimi. Hun er mørk (brunette) i modsætning til sin søster. Har arvet sin mors fortryllende skønhed.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

 

Asynjer
Vinter

Vinter er den årstid, hvor den pågældende halvkugle, på grund af Jordens hældning, vender bort fra solen. Det giver korte dage og lange nætter og dermed nedsat indstråling og opvarmning. Solen står lavt på himlen, og en mindre andel af Solens lys rammer derfor jordoverfladen, samtidig med at lyset skal gennemtrænge en tykkere del af atmosfæren, hvilket bevirker, at varmeeffekten nedsættes.

I Danmark bruges vinter oftest om månederne december, januar og februar, men der er dog ingen officiel meteorologisk definition på, hvornår vinterperioden begynder og slutter, hvormed november også til dels bliver betegnet som en vintermåned. Dog er det karakteristisk for vinteren, at minimumstemperaturen ligger under frysepunktet – i Danmark er det tilfældet fra omkring starten af december, til midt i marts. Man kan også beskrive vinteren ved at kalde den perioden mellem efterår og forår.

Astronomisk defineres vinteren på den nordlige halvkugle som tidsrummet fra vintersolhverv (21. eller 22. december) til forårsjævndøgn (20. eller 21. marts); i kalendermæssig og klimatisk forstand regnes vinteren ofte fra 1. december til 1. marts.

Ofte møder man den forestilling, at solen er længere væk om vinteren, men det forholder sig faktisk omvendt. Solen er lidt nærmere Jorden om vinteren, fordi Jordens bane omkring solen er elliptisk.

Med vinter forbinder man på vore breddegrader også muligheden for snefald. Snevejr med snestorm og snefygning kan forekomme. 

Vi har begreber som snemand og vintersange som f.eks. Jeppe Aakjærs Sneflokke kommer vrimlende. 

Det kolde vejr giver mulighed for vintersport, f.eks. skiløb og skihop, selv om en hel del vinteraktiviteter afholdes indendørs i idrætshaller, f.eks. ishockey.

Trafikken kan gå i stå, når frosten sætter ind og gør vejene isglatte og i snevejr måske ufremkommelige. Farvandene fryser til i de koldeste isvintre og isbrydere må sikre gennemsejlingen. Nogle vinterbader, og andre følger trækfuglene sydpå for at undgå kulden og måske vinterdepression.

På den sydlige halvkugle har man sommer, når der er vinter på den nordlige halvkugle.

Noter
Delling

Delling ( ≈ Den lysende as) er gud for solopgangen i den nordiske mytologi og er jættekvinden Nats tredje mand. De har sammen sønnen Dag.

Citat 

Morgenens Porte  
Delling oplukker,   
i straalende Lue  
paa Himlens Bue.

Referencer 

Aser
Jernsaxa

I den nordiske mytologi var Jarnsaxa ('Hende med jernsværdet') en jættekvinde.

Ifølge Snorri Sturlusons Yngre Edda var hun guden Thors elskerinde. Med ham skulle hun have sønnen Magni. Ifølge digtet Hyndluljóð i den Ældre Edda er jarnsaxa også navnet på en af Hejmdals ni mødre. I Skáldskaparmál er Thors kone gudinden Sif enten hende selv kaldet "jarnsaxa" eller omtalt som en kenning, der betyder "jarnsaxas rival" hvilket kan skabe forvirring om Sif er mor til Magni.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Referencer

Litteratur 
Faulkes, Anthony (Trans.) (1995). Edda. Everyman. 
Orchard, Andy (1997). Dictionary of Norse Myth and Legend. Cassell. 
Simek, Rudolf (1993). Dictionary of Northern Mythology. D. S. Brewer.  

Jætter
Thor
Modi

Modi eller Mode/Modig var søn af Thor (Asator, Tor) og Sif. Efter Ragnarok overtager han og hans halvbror Magni faderens hammer Mjølner.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Aser
Thor
Bauge

Bauge er i nordisk mytologi en jætte, som er bror til jætten Suttung. Bauge hjalp Bølværk med at stjæle Skjaldemjøden, uvidende om at Bølværk var Odin.

Jætter
Marie von Brühl

Marie Sophie von Brühl (3. juni 1779 – 28. januar 1836) var en del af den tyske adelsslægt von Brühl som stammer fra Thüringen.

Hun blev født i Warszawa. Hun blev gift med Carl von Clausewitz d. 17. december 1810. De havde mødt hinanden i 1803. Parret havde et intellektuelt samarbejde, der anses for afgørende for udvikling af hans Om krig – det var Marie, der efter Clausewitz' død i 1831 færdigredigerede bogen og skrev forordet til den.

Fra 1832 til 1834 udgav hun Clausewitz' efterladte værker (hans mest berømte Om krig er kun en del heraf).

Marie von Brühl var barnebarn af den tyske statsmand Heinrich von Brühl.

Adel fra Tyskland
Kriminologi

Kriminologi er det videnskabelige studium af omfanget af, forebyggelsen af og baggrunden for kriminalitet samt behandlingen af kriminelle i retssystemet og andre institutioner især fængslet. Det omfatter bl.a. områder af adfærdsvidenskaberne, sociologi, psykologi, retsvidenskab, humaniora, statistik. Der er mange bud på den præcise definition af kriminologi.

Emnerne er bl.a. kriminel menneskelig adfærd, socialt afvigende adfærd i forbindelse med kriminalitet, samfundets reaktioner på kriminalitet og kriminogenese, dvs. årsagerne til kriminalitet.

Kriminologen Edwin Sutherland siger:

"Criminology includes the scientific study of making laws, breaking laws, and reacting toward the breaking of laws."

Områder 
 Kriminologisk psykologi
 Viktimologi

Videre læsning 
Koray Ufuktan (2014): Kompendium i Kriminologi. Kompendieforlaget Aspiri.

Eksterne henvisninger 
 CRIMINOLOGY AS A FIELD OF STUDY

Referencer 

 
Sociologiske fagområder
Retsvidenskab
Jura
Juridiske discipliner
Humaniora

Humaniora eller humanvidenskab er studiet af menneskets kulturprodukter og sprog, studiet af mennesket som handlende og skabende væsen samt studiet af menneskets natur. Humaniora omfatter videnskaber som antropologi, etnologi, filosofi, historie, kommunikation, kunst, litteratur, psykologi, lingvistik og sprogfag, fx engelsk. Antropologi, etnologi, historie og psykologi kan også regnes som samfundsvidenskaber, hvilket har at gøre med, at disse videnskaber arbejder med produktion af viden, der både kan være nomotetisk og idiografisk i karakter. I ældre tid brugtes udtrykket åndsvidenskab, der udover humaniora også dækker samfundsvidenskab og teologi.

Humanistisk videnskab 

Humaniora beskæftiger sig med mennesket som et kulturvæsen, der både har skabende evner og en kultur og historie, og som får en stor del af sin identitet ved at forholde sig til historien. Humaniora bruger mest metoder, der kan betegnes som analytiske, empiriske, kritiske eller spekulative til forskel fra naturvidenskab, der bruger empiriske og eksperimentelle metoder. Eksempler på de humanistiske fag er sprogfag, lingvistik, historie, litteraturvidenskab, filosofi, religionsvidenskab, oldtidskundskab og kunstneriske fag. I de humanistiske videnskaber interesserer man sig for emner som psyke, identitet, normer, værdier, bevidsthed og tilværelsesfortolkninger. Man forsker for at få en større menneskeforståelse og en forståelse af samspillet mellem mennesker, også på tværs af tid. Humaniora handler om samspillet mellem enkelte individer, i forhold til samfundsvidenskab, som har mere interessere i samspillet mellem grupper af individer. Det særlige ved mennesket er dets særdeles udviklede brug af symboler (fx sproglige begreber eller billeder). Det betyder, at mennesket udtrykker forståelsen af sig selv og omverdenen gennem sprog, arkitektur, billedkunst, litteratur, musik og religion. Anvendelsen af sprog og andre symboler gør det muligt for mennesker at leve i omfattende samfund med regler og værdier, som det selv har skabt eller accepteret, og som det viderefører eller ændrer. En betydelig del af symboldannelsen sker i den form for kommunikation, som kaldes tekstarbejde (læsning eller produktion). Derfor er humanioras genstandsfelt i høj grad tekster og billeder og arbejdsmetoden analyse og fortolkning
Brigham Young

Brigham Young (født 1. juni 1801, død 29. august 1877) var den anden profet af Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige (se også Mormon). Går under betegnelsen "Den Amerikanske Moses" på grund af sin rolle i koloniseringen af det, der blev til staten Utah.
Grundlagde Salt Lake City og utallige andre byer i Utah og flere andre af de vestlige amerikanske stater.
Han ses som en af de mest kontroversielle af alle mormonkirkens profeter, og mange af hans profetier anerkendes ikke længere af Mormonkirken.

Adam Gud-teorien 
Brigham Young var overbevist om, at Adam var den selv samme som Gud. Efter Youngs død blev læren fjernet fra Mormonkirkens officielle lære, men den anerkendes stadig af den fundamentalistiske mormonkirke.

Blodforsoning 
Nok den mest skræmmende lære fra Brigham Young, var læren om blodforsoning, som gik ud på, at Jesus ikke havde sonet for alle synder, og at man for nogle synder blev nødt til at ofre sit eget liv for at opnå frelse. Et andet aspekt af læren gik ud på, at andre af kærlighed til deres medmennesker var i deres fulde ret til at skære halsen over på andre, som havde begået seksuelle synder og frafald fra mormontroen. Denne lære praktiseres ikke længere af Mormonkirken, men stadig af den fundamentalistiske mormonkirke; dog yderst sjældent. Mormonkirkens profet Bruce R. McConkie benægtede, at blodforsoning nogensinde havde eksisteret, men mente, at det passede, at Jesus ikke havde sonet alle synder, og at det derfor kunne blive nødvendigt at ofre sit eget liv.

Sorte som andenrangsmennesker 
Brigham Young mente, at sorte er direkte efterkommere af Kain, og at deres hudfarve og flade næse er det kainsmærke, som Gud satte fordi Kain dræbte sin bror Abel. Det er officiel lære i Mormonkirken. Brigham Young profeterede også, at der skulle være dødsstraf for hvide, hvis de fik børn med sorte, der er dog ikke nogen kilder som bekræfter at denne straf nogensinde er blevet eksekveret. Mormonkirken mener ikke længere, at der skal være dødsstraf, men den anbefaler fortsat at gifte sig med en med samme hudfarve. Brigham Young profeterede ligeledes, at sorte i forudtilværelsen (en tilstand som mormonerne mener alle har været i, før de blev født) havde kæmpet på Satans side og derfor repræsenterede Satan på jorden.

Mennesker på månen og solen 
Joseph Smith  profeterede, at der fandtes mennesker på månen. Det bekræftede Brigham Young og tilføjede, at der også fandtes mennesker på solen. Der er stadig mormoner, som tror på disse påstande.

Referencer 

Guvernører i Utah
Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige
Mormoner
Personer fra USA
Kriminologisk psykologi

Kriminologisk psykologi er det psykologiske studie af kriminel adfærd samt samfundets reaktioner og fænomener i relation hertil. Dette omfatter blandt andet retspsykologi, politipsykologi og kriminogenese (kriminalitetens årsager).

I studiet af kriminalitetens årsager forfølges biologiske og psykologiske teorier, herunder forbindelsen mellem kriminel adfærd og psykiske lidelser, som f.eks. psykoser eller adfærds- og personlighedsforstyrrelser som psykopati og pædofili.

Se også 
 Kriminologi

Psykologi
Anvendt psykologi
Retsvidenskab
Enke (flertydig)

En enke kan være flere ting:

 Enke – en kvinde der har mistet sin ægtemand. Se Familie (menneske)#enke.
 Enke (typografi) – typografisk udtryk

Se også
 Enken
 Enkerne
 Enkebrænding – en indisk begravelsesskik
 Enkemand – en mand, der har mistet sin hustru. Se familie (menneske)
 Den Gule Enke – champagnemærke
 Den rige enke – en dansk film fra 1962
 Den glade enke (flertydig)
 To Mand frem for en Enke
 Sort enke - edderkop (Latrodectus mactans)
 Sorte enker
 Sort enke pulsar
London City Airport

London City Airport ligger ca. 10 km øst for London City og 5 km fra byens andet finanscentrum Canary Wharf. Det er byens nyeste lufthavn, som blev åbnet i 1987. Ruter herfra er hovedsagelig med mindre fly beregnet på forretningsrejsende. Fra lufthavnen er der forbindelse til Canary Wharf og det centrale London med Docklands Light Railway, der er forbundet med London Underground.

Eksterne henvisninger 

City Airport
Lufthavne i England
Newham
Tamil (sprog)

Tamil (தமிழ்) er et dravidisk sprog, som hovedsageligt tales i den indiske delstat Tamil Nadu, i Sri Lankas nordlige og østlige provinser, samt dele af Singapore og Malaysia. Det er det officielle sprog i Sri Lanka og et af Singapores fire officielle sprog og er blandt et af de 22 regionalt anerkendte sprog i Indien.

Det tamilske alfabet har 12 vokaler og 18 konsonanter, men disse kan kombineres til sammensatte tegn, så alfabetet i alt indeholder 247 bogstaver.

Se også 
 Tamilsagen

Dravidiske sprog
 
Tamil Nadu
Sprog i Sri Lanka
Sprog i Indien
Sprog i Singapore
Næringsstof

Næringsstof har flere betydninger:
 Næringsstof (fødemiddel) – er et fødemiddel for mennesker og dyr. 
 Næringsstof (plantenæring) – er et gødningsstof for planter.
Uralbjergene

Uralbjergene (Russisk: Ура́льские го́ры, Uralskiye gory) er en 2.500 km lang nord-sydgående bjergkæde i det vestlige Rusland. Kæden anses undertiden som den nordlige del af den naturlige grænse mellem kontinenterne Asien og Europa.

Geografi 
Uralbjergene løber 2.500 km fra de kazakhiske stepper langs Kasakhstans nordlige grænse til kysten af Ishavet. Øen Novaya Zemlya danner en yderligere fortsættelse af bjergkæden. Bjergkædens højeste top er Narodnaja (1895 moh) i Khanty-Mansíjskij autonome okrug. Erosion har blottet betydelige mineralrigdomme i Ural, herunder sten som topas og beryl. Komis urskove i den nordlige del af Uralbjergene er optaget på UNESCOs Verdensarvsliste.

Geografer har delt Ural op i fem regioner: Syd, midt, nord, subarktis og arktisk Ural. Trægrænsen falder fra 1400 moh til 0 moh, efterhånden som man bevæger sig mod nord. Dele af Syd- og Midt-Ural er helt dækket af skov.

Jekaterinburg er den største og vigtigste by i Ural-området, selvom Ural er et geografisk begreb, men ikke et samlet administrativt område.

Geologi 
Uralbjergene er blandt verdens ældste bjergkæder. På trods af alderen på 300 til 250 mio. år er den usædvanlig høj. Kæden blev dannet i den sene kultid, da et kontinent bestående primært af Sibirien kolliderede med det østlige Baltika (forbundet med Laurentia (Nordamerika) for at danne det mindre superkontinent Euramerika) og Kasakhstanien for at danne superkontinentet Laurasien. Senere kolliderede Laurasia og Gondwana og dannede superkontinentet Pangæa. Europa og Sibirien har været bundet sammen siden.

Bjergene har store forekomster af guld, platin, malm, kul, jern, nikkel, sølv og andre mineraler.

Eksterne henvisninger 

 
Geologiske beskrivelser
Bjerge i Rusland
Palæozoikum
Næringsstof (plantenæring)

Et næringsstof for planter er normalt de næringsstoffer, der optages fra jorden. De samme stoffer benævnes i andre sammenhænge som gødningsstoffer, næringssalte eller bare næring. I bredere forstand er næringsstof for planter den glukose, de selv fremstiller i fotosyntesen.

Disse mineralske stoffer optages i forskellig mængde, styret af plantens behov for dem. Nogle af stofferne bruges i kilovis pr. ha/år (makronæringsstoffer), mens andre stoffer kun skal bruges i gramvis pr. ha/år (mikronæringsstoffer).

 Makronæringsstoffer
 kulstof 450.000ppm
 brint 60.000ppm
 ilt 450.000ppm
 kvælstof 15.000ppm
 fosfor 2.000ppm
 kalium 10.000ppm
 magnesium 2.000ppm
 kalcium 5.000ppm
 svovl 1.000ppm
 Mikronæringsstoffer
 jern 100ppm
 mangan 50ppm
 zink 20ppm
 kobber 6ppm
 molybdæn 0,1ppm
 bor 20ppm
 klor 100ppm
 silicium (kun visse plantegrupper)

Mængderne er angivet som milliontedele (ppm) af tørstoffet i repræsentative planter.

Det er principielt og også praktisk muligt at fremstille en blandingsgødning, som indeholder de nævnte stoffer i de rette mængdeforhold. Et godt eksempel på det har man i den såkaldte "Hornumblanding". Det er en gødning, som blev fremstillet efter den opskrift, man fik ved at analysere asken fra mange hundrede kilo rosenblade. Det kunne få én til at tro, at så er Hornumblandingen en gødning til roser. Det er den skam, men det viser sig, at den kan bruges til mange andre planter også. Hovedparten af de danske salatagurker er fremstillet på stenuldsmåtter, vandet med fortyndet rosengødning!

Det står dog efterhåndet klart, at næringsstoffer måske nok kan holde en enårig kulturplante i gang, men de ikke er tilstrækkelige til at få flerårige planter eller hele plantesamfund til at trives. Dertil kræves en jord med en høj grad af biodiversitet. De mange eksempler på allelopati mellem forskellige plantearter og symbiose mellem planter og svampe eller bakterier gør det indlysende, at planter behøver en levende jord.

Litteratur

Se også 
 Økologi
 Gødning
 Planteernæring

Økologi
Sæbetræ-ordenen

Sæbetræ-ordenen (Sapindales) er en ret stor orden med de fleste arter i tropiske eller subtropiske plantesamfund.

 Sumak-familien (Anacardiaceae)
 Biebersteiniaceae
 Balsam-familien (Burseraceae)
 Kirkiaceae
 Paternostertræ-familien (Meliaceae)
 Nitrariaceae
 Rude-familien (Rutaceae)
 Sæbetræ-familien (Sapindaceae)
 Kvassia-familien (Simaroubaceae)

I det ældre Cronquists system blev visse Sapindaceae lagt i separate familier Aceraceae og Hippocastanaceae og følgende familier blev lagt til:

 Familie Staphyleaceae
 Familie Melianthaceae
 Familie Bretschneideraceae
 Familie Akaniaceae
 Familie Julianiaceae
 Familie Cneoraceae
 Familie Zygophyllaceae

Nitrariaceae blev inkluderet i Zygophyllaceae og Kirkiaceae i Simaroubaceae.

Noter
Hustru

Hustru er en betegnelse for familiens husmoder eller mandens ægtefælle. Nu oftest anvendt i mere højtideligt sprogbrug.

Ordet er af blandet oprindelse. Det er udviklet af husfrue (oldnordiske húsfrú) der er en omdannelse af det fællesnordiske husfreyja efter middelnedertysk husvruwe.

Se også

 Frue
 Frøken
 Kvinde

Familierelationer
Bayeux

Bayeux er en by i Normandiet i det nordlige Frankrig. Byen var udskibningssted for Vilhelm Erobrerens invasion i England 1066. Byen er berømt for at rumme museet, hvor Bayeux-tapetet udstilles. Broderi, der er omkring 70 meter langt, handler om den normanniske erobring af England. I byen findes også den gotiske katedral Cathédrale Notre-Dame de Bayeux og den botaniske have Jardin botanique de Bayeux.

Befolkningstal

Eksterne henvisninger 

 Official Web site
 Tourist office Web site
 Minosh Photography 
 Satellite photo on Google Maps
 British War Cemetery

Byer i Calvados
1062

Konge i Danmark: Svend 2. Estridsen 1047-1074

Se også 1062 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

62
Mutualisme

Dette ord har to betydninger:
I økologien bruges det om et fællesskab (se Mutualisme (økologi))
I statsteorien bruges ordet om en form for anarkisme (se Mutualisme (økonomisk teori))
Mutualisme (økologi)

Mutualisme er inden for økologien et tæt samvirke, som begge organismer har en vis fordel af. Mutualisme er sædvanligvis ikke nødvendig for organismerne, og forholdet er ofte kortvarigt.

Som eksempel kan nævnes kohakkerne (fugle), der lejlighedsvis bruger større drøvtyggere som spisekammer. Begge parter har fordel af, at fuglene æder parasitter i drøvtyggerens hud, men de er ikke afhængige af det.

Se også 

 Kommensalisme
 Parasit
 Symbiose
 Mykorrhiza-netværk

Kilder 
 

Økologi
1137

Konge i Danmark: Erik Emune 1134-1137 og Erik 3. Lam 1137-1146

Se også 1137 (tal)

Begivenheder 
 Erik 3. Lam bliver konge

Født

Dødsfald 
 18. september – Erik 2. Emune dræbes under et tingmøde på Urnehoved ved Ribe af herremanden Sorteplov.

Eksterne henvisninger 

37