alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Равна (област Варна)

Равна е село в Североизточна България. То се намира в община Провадия, област Варна.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
християнство

Културни и природни забележителности

Манастир „Св. Богородица“ 
Останките на средновековения укрепен манастир „Св. Богородица“ се намира в близост до жп спирка Равна, на около 3 км северозападно от центъра на селото. Манастирът е с неправилна елиптична форма, следваща конфигурацията на терена, като е разположен на малък хълм в северното подножие на крепостта в местност „Калето“ при село Черковна. От запад манастирът е защитен от малък десен приток на река Провадийска.

Скални феномени 
Множество скални феномени, един от които е „Пробитият камък“

Редовни събития 
Честване на празника на селото „Маринден“ 30 юли. Също така и множество други празници, като се спазват всякакви традиции.

Източници

Външни препратки 
 Скални манастири опасват Провадия: информация за манастира в Равна 
 Какво привлича Умберто Еко в Равна?

Села в област Варна
Населени места в община Провадия
Равна (област Монтана)

Ра̀вна е село в Северозападна България. То се намира в община Чипровци, област Монтана.

География 
Село Равна се намира в планински район.

История 
Известно е в османски регистри още от 1530 г. В джизие дефтер на каза Берковица от 1665-66 г. е отбелязано като Равна-и-баля (Горна Равна) с 15 къщи. Жители на селото взимат участие в Чипровското въстание от 1688 година, а други участват и в борбата против фашизма и печелят медали.

Културни и природни забележителности 
В землището на селото се намира защитена местност „Равненско градище“.

Село Равна от всякъде е обвито с дъб, габър и бор, с криволичещ път из тясна живописна долина. Неповторима гледка. Малко и чаровно кътче от България.

Източници

Външни препратки 
 Радио и телевизия в Равна 

Села в област Монтана
Населени места в община Чипровци
Равна (Софийска област)

Равна е село в Западна България. То се намира в община Годеч, Софийска област.

География 
Село Равна се намира в планински район, на 7 km север-северозападно от общинския център Годеч и на 57 km от столицата София. До него се стига по асфалтов път като се тръгва в посока на махалата Молак, а след нея следват няколко стръмни завоя.

История 
Селото съществува още от римско време, но не е било на това място където е. На 2 км източно от селото се намира манастирът „Св. Георги Победоносец“, параклис „Св. Петка Самарджийска“ и магерница. В близост до манастира от скала извира вода, за която хората казват, че има лечебни свойства. Там са и гробищата на селото, които датират още преди падането на България под османско владичество. Първоначално именно там се е намирало селото, което се казвало Стръмна. Към края на ХIVв., след унищожаването на съседното село Клокотиш, жителите му се местят на 2 км на запад в дъбовата гора, за да се скрият от турците, тъй като били заплашени, че следващия път и тяхното село ще бъде опожарено. По-късно са били открити, но една мома ги е посрещнала с равна погача и ги е умилостивила, откъдето идва и името на селото – Равна. Там за първи път е заквасено киселото мляко в България.

На 3 км източно от манастира, в местността „Селище-Клокотиш“, е имало село – Клокотиш, което е било опожарено и унищожено по време на османската власт, при султан Баязид I Светкавицата, а жителите му избити. По-младите мъже и жени били откарани в Одрин и били принудени да приемат турската вяра.

Преди 9 септември 1944 година, хората са се занимавали с овцевъдство. имало е около 14 хиляди овце. Имало е училище до 4-то отделение. Селото е наброявало около 220 души. Живеят около 20.

Религии 
 Източноправославни християни.

Редовни събития 
 Селото празнува своя празник на 1 май – Свети Пророк Еремия.
 На 6 май селото празнува празника на манастира „Св. Георги Победоносец“.

Бележки 

Села в Софийска област
Населени места в община Годеч
Равнец (област Бургас)

Равнец е село в Югоизточна България, община Бургас, област Бургас.

География

Селото се намира на 22 km от общинския и областен център Бургас, на 13 km от Камено и на 32 km от Айтос.

История

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Редовни събития 
На 9 май ежегодно се провежда землячески събор. Запазени са българските обичаи и традиции като лазаруване и коледари.

Други 
Край селото е разположено бивше военно летище.

Източници 

Села в област Бургас
Населени места в община Бургас
Равнец (област Добрич)

Равнец е село в Североизточна България. То се намира в община Генерал-Тошево, област Добрич.

Външни препратки 
 Информация от Официален сайт на Община Генерал Тошево

Села в област Добрич
Населени места в община Генерал Тошево
Радево (област Варна)

Радево е село в Североизточна България. То се намира в община Аксаково, област Варна. Старото му име е Кочак и Овнец.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Варна
Населени места в община Аксаково
Радево (област Сливен)

Радево е село в Югоизточна България. То се намира в община Нова Загора, област Сливен.

Личности 
 Велко Дачев (1844-1921) – знаменосец на четата на Таньо войвода.

Бележки 

Села в област Сливен
Населени места в община Нова Загора
Радовци (област Велико Търново)

Радовци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Радовци се намира в планински район.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Радовци (област Габрово)

Радовци е село в Северна България. То се намира в община Дряново, област Габрово.

География 
Село Радовци се намира в планински район.

Външни препратки 

Села в област Габрово
Населени места в община Дряново
Разбойна (област Бургас)

Разбо̀йна е село в Югоизточна България, община Руен, област Бургас.

География
Село Разбойна се намира на около 9 km на изток-североизток от общинския център село Руен и около 33 km на север-северозапад от областния център град Бургас. На около 2 km южно от селото минава третокласният републикански път III-2085, който на запад води през селата Преображенци и Руен към връзка с третокласния републикански път III-208 (Айтос – Провадия), а на изток – през селата Просеник и Горица към връзка северно от село Гюльовца с третокласния републикански път III-906. Общински път от Разбойна води към връзка с път III-208 и намиращото се южно край него село Ръжица.

Село Разбойна е разположено в южните склонове на Еминска планина, Източна Стара планина. Климатът е преходноконтинентален, преобладават ранкери и лесивирани почви. Поминъкът се основава предимно на зърнопроизволство, тютюнопроизводство, лозарство, картофопроизволство, говедовъдство, овцевъдство, козевъдство.

Минималните надморски височини в ниските югоизточни части на селото са около 140 m, максималните във високите северозападни части – около 230 m, а при джамията надморската височина е около 172 m. По водосливно понижение от север на юг през селото тече малък ляв приток на Хаджийска река, вливащ се в нея при североизточния край на село Ръжица.

Населението на село Разбойна наброява 685 души към 1934 г., 929 (максимум) към 1985 г. и 850 (по текуща демографска статистика за населението) към 2018 г.

При преброяването на населението към 1 февруари 2011 г., от обща численост 817 лица, за 5 лица е посочена принадлежност към „българска“ етническа група, за 19 – към „турска“ и за останалите не е даден отговор.

История 
След края на Руско-турската война 1877 – 1878 г., по Берлинския договор селото остава на територията на Източна Румелия. От 1885 г. – след Съединението, то се намира в България с името Харами дере. Преименувано е на Разбойна през 1934 г.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
Религията, изповядвана в село Разбойна, е ислям.

Обществени институции 
Село Разбойна към 2020 г. е център на кметство Разбойна.

В село Разбойна към 2020 г. има:
 действащо общинско основно училище „Д-р Петър Берон“;
 постоянно действаща джамия;
 пощенска станция.

Културни и природни забележителности 
В центъра на селото са изградени два паметника, изработени от зелен камък, отнесени към различни събития. Единият е посветен на загиналите през Балканската война и Първата световна война. Вторият паметник е посветен на загиналите в Отечествената война и борбата срещу фашизма.

Източници и бележки

Външни препратки 

Села в област Бургас
Населени места в община Руен
Разбойна (област Търговище)

За другото българско село с име Разбойна вижте Разбойна (област Бургас).

Разбойна е село, разположено в Североизточна България. То се намира в община Търговище, област Търговище.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Източници 

Села в област Търговище
Населени места в община Търговище
Раздел (област Ямбол)

Раздел е село в Югоизточна България. То се намира в община Елхово, област Ямбол.

География 
Селото се намира в подножието на двете планини Сакар и Странджа. Заобиколено е от борови и смесени гори, където животинският свят е все още необезпокоен. Често могат да се срещнат сърни, кукумявки, глигани и още много диви животни. Понякога вълци или чакали слизат в селото – особено през зимата, търсейки храна.

Раздел се намира в южната част на България и поради това климатът преминава в континенталносредиземноморски, като през повечето време е много горещо.

През селото минава и един от притоците на река Тунджа. В близост се намират и селата Лалково (7 km), Маломирово (7 km), Малко Кирилово (26 km) и Чернозем (12 km). Граничното село Голям Дервент е на 15 km. Общинския център Елхово е на 16 km, а областния център Ямбол е на 53 km.

Културни и природни забележителности 
В селото има много красиви борови горички и язовири пълни с риба.

Редовни събития 
 Ежегоден събор на селото през втората неделя на месец юни.

Други 
Нос Раздел на остров Смит в Антарктика е наименуван на селото.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Ямбол
Населени места в община Елхово
Раздел (област Силистра)

Раздел е село в Североизточна България. То се намира в община Дулово, област Силистра.

География 
Селото се намира на 7 км от гр. Дулово. Населението е от турски произход. Наброява 647 жители.

История 
Селището е създадено преди около 720 години според устни сведения от фамилиите Сарооллар. По румънско време се е наричало Драгоманци. В селото има две джамии. Едната е построена преди 700 години и строителите ѝ не са известни. В нея има надгробни паметници на Хаджи Мустан (починал 1780 г.) и Хюсеин Халил Ефенди. Там е и гробът на известния борец от близкото минало Коджааяк.

Новата джамия е построена през 1995 г.

Културни и природни забележителности 
Личност, която е прославила селото, е известният Ахмет Коджааяк. Роден е през 1909 г. в село Орман кьой. Още от детска възраст се е занимавал с пехливанство (състезателна борба). По време на втория румънски режим (1919-1940 г.) румънците отвлекли Коджааяк. Но те не са могли да му намерят нито обувки, нито дрехи, защото е бил много едър и силен мъж. Те се уплашили, че няма да могат да го нахранят и да му намерят дрехи и решили да го пуснат. През 1930-1945 г. той е бил най-известният пехливанин в Делиормана (Лудогорието).

Други 
Нос Раздел на остров Смит в Антарктика е наименуван на селото.

Източници 

Села в област Силистра
Населени места в община Дулово
Разделна (област Варна)

Разделна е село в Североизточна България. То се намира в община Белослав, област Варна. Старото му име е Ново Йовково. Името се свързва с факта, че оттам започвало разклонението за добруджанската железопътна линия до Оборище.

География 
От Варна до Разделна се стига по пътя през Белослав. Разстоянието е 28 километра. Освен с автобус може да се пътува и с пътническите влакове за Шумен и Карнобат.

История 
През 1926 г. заселници от Южна Добруджа основали сред мочурищата на Провадийска река село Разделна. Най-младото във Варненска област, а може би и в България, то се намира в община Белослав.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности

Източници 

Села в област Варна
Населени места в община Белослав
Разделна (област Стара Загора)

Разделна е село в Южна България. То се намира в община Гълъбово, област Стара Загора.

Източници

Външни препратки 

Села в област Стара Загора
Населени места в община Гълъбово
Райновци (област Велико Търново)

Райновци е село в Северна България. То се намира в община Елена, област Велико Търново.

География 
Село Райновци се намира в планински район.
Една от малките пръснати махали в околностите на град Елена, на около 9 километра в посока югозапад.

Културни и природни забележителности 
На около 8 километра от Елена има разклон за махала Райновци, а главният път се разделя за Тодювци и Дрента в едната посока и Буйновци в другата. Това място е известно като Раздяла.

От разклона за Райновци пътят е калдъръм (1,5 км). В махалата има не повече от 10 къщи. Няма водопровод и канализация, но има електричество. В условния център на селището има изградена преди много години чешма с каменни корита.

Природата в района е изключително разнообразна и красива. Горите са смесени, иглолистни и широколистни видове, като: бор, дъб, бук – едни от най-разпространените в Стара планина. Районът е богат и на гъби (манатарка, пачи крак, булка гъба, сърнела) и билки – мащерка, риган, жълт кантарион, бял равнец, очанка и др.

От животните се срещат зайци, лисици, чакали, елени и диви прасета.

Бележки

Външни препратки 

Села в област Велико Търново
Населени места в община Елена
Райновци (област Габрово)

Рàйновци е село в Северна България, община Габрово, област Габрово.

География 
Село Райновци се намира на около 10 km на запад-северозапад от центъра на град Габрово, 16 km югоизточно от Севлиево и 1,5 – 2 km югозападно от село Враниловци. Третокласният републикански път III-4402, правещ в село Враниловци връзка с второкласния републикански път II-44 (Габрово – Севлиево), води до Райновци и след него продължава на запад през селата Смиловци и Гъбене към село Горна Росица. Общински път се отклонява в Райновци от път III-4402 на юг до село Михайловци. Надморската височина в центъра на Райновци е около 350 m.

Населението на село Райновци, наброявало 302 души при преброяването към 1934 г., намалява до 121 към 1992 г. и към 2019 г. наброява (по текущата демографска статистика за населението) 87 души.

История 
През 1961 г. дотогавашното населено място колиби Райновци придобива статута на село.

Във фондовете на Държавния архив Габрово се съхраняват документи от съответни периоди на/за:
 Списък на фондове от масив „K“: Народно начално училище – с. Райновци, Габровско; фонд 649K; 1923 – 1956;
 Списък на фондове от масив „С“: Народно читалище „Светли бъднини“ – с. Райновци, Габровско; фонд 1043; 1947 – 1970.

Обществени институции 
В село Райновци към 2020 г. има действащо читалище „Светите братя Кирил и Методий – 2006“.

Културни и природни забележителности 
От селото има път към туристическия маршрут „Раев камък“ и „Марков камък“, както и местността „Костенурките“. Намира се на 10 km от „Витите скали“.

Източници и бележки

Външни препратки 

Села в област Габрово
Населени места в община Габрово
Ракита (Софийска област)

Ракита е село в Западна България. То се намира в Община Сливница, Софийска област.

География 
Село Ракита се намира в планински район на 46 км от София и на 14 км от Сливница.

История 
Селището се споменава в Мрачката грамота на цар Иван Александър от 1 декември 1347 г.

Външни препратки 

Села в Софийска област
Населени места в община Сливница
Ракитница (област Видин)

Ракѝтница е село в Северозападна България. То се намира в община Брегово, област Видин.

История 
В края на XVIII и началото на XIX век в селото се установяват значителен брой преселници от Тетевенско, но с времето характерният им централен балкански говор е изгубен. Получило е името си от растението ракита (Salix viminalis).

През 1900 г. наброявало 1125 жители. Освен с полевъдство населението се занимавало и със зеленчукопроизводство, с което снабдявало много околни села. Към българската махала се присъединява и влашка на заселници от Западна Влахия. До 1905 г. въпреки че били част от едно село двете махали били разделени, всяка със своя говор и обичаи, но впоследствие чрез женитби населението се обединява. През 1926 г. селото има 1759 жители с 280 домакинства и обработваема площ 11270 дка

Иконостасът на храма „Света Троица“ е дело на дебърски майстори от рода Филипови.

При акцията на комунистическия режим за масово изселване на политически неблагонадеждни на 2 срещу 3 август 1950 година един младеж от селото е убит. През тази и следващата година 9 семейства (31 души) от селото са принудително изселени.

Културни и природни забележителности 
Извор с лековита вода – КОДИЦА, дебит около 5 л/сек

Редовни събития 
Ежегоден събор провеждан през месец юни на празника „Свети Дух“.

Външни препратки 
 История на село Ракитница

Бележки 

Села в област Видин
Населени места в община Брегово
Ракитница (област Стара Загора)

Ракитница е село в Южна България. То се намира в община Стара Загора, област Стара Загора.

Намира се на 14 км западно от гр. Стара Загора разположено е между полите на две била в централна Средна гора.

История 
В 19 век в землището на Ракитница има две села – „Суютлии“ и „Араб махле“, разделени от река Сазлийка. В 1893 г. двете села са слети под името „Белчево“ (Белчово), но в 1939 г. са разделени отново, като едновременно са преименувани съответно на „Воднянка“ и „Чернево“. В 1951 година двете села са слети отново под името Ракитница.

Основното занятие на жителите е било земеделие и овощарство.

При избухването на Балканската война един човек от Белчово е доброволец в Македоно-одринското опълчение.

Обширните градини край река Сазлийка (минаваща през селото) са осигурявали ябълки, изнасяни в Германия преди Втората световна война. Днес тези градини са изкоренени при разпадането на земеделските кооперации в селото, но жителите на с. Ракитница са започнали възобновителен процес на насаждения от:

ябълка, праскова, череша, слива, кайсия, орех, бадем и много други.

Вече 1/3 от землището на селото е засадено с овощни видове и днес по-голямата част от продукцията се изнася в чужбина.

Религии 
Жителите на селото са православни християни. Храм „Свети Иван Рилски“

Обществени институции 
В селото съществува пенсионерски клуб „Райна Княгиня“, който е към местното читалище. Сбирките в клуба разнообразяват живота на хората. Дамите, които членуват там редовно вземат участия в различни културни мероприятия от местен и национален характер. Допълнително се сформира певческа група към клуба, която печели много награди на различни конкурси.

Бележки 

Села в област Стара Загора
Населени места в община Стара Загора
Раково (област Кюстендил)

Раково е село в Западна България. То се намира в община Невестино, област Кюстендил.

География 
Село Раково се намира в планински район. Разположено е в югоизточните склонове на Осоговска планина, по западните и източните клонове на Брезов рид, по едно протежение от север на юг на около 10 км по двата бряга на река Елешница. Намира се на 40 км от село Невестино.

История 

В документ от XVII век се споменава като Ракува. Според едно предание е наречено Раково, поради многото раци в река Елешница. Запазен е и спомен, че в далечното минало селото е било с малко на брой къщи и било събран на куп в местността „Селото“. Това село не било известно на турците, защото било закривано от гъстите околни гори, а когато било открито и обложено с данък някои от неговите жители се изселили по местата, където днес са разположени някои от махалите.

Исторически, културни и природни забележителности 
 Църква „Света Троица“. Построена е през 1884 г. На фасадата е изпълнен огромен стенопис до свода. Тя е трикорабна постройка, с дървени стълбове колони, два от които поддържат балкона. Двата странични тавана са плоски – с дъсчена обшивка. Стенописите са изпълнени от живописеца Георги Попалексов (1851 – 1919) от село Дебели лаг, област Перник.

Транспорт 
До селото автобус се качва само веднъж месечно (четвъртата седмица от месеца, сряда в 8.30, 15.30)

Бележки

Литература 
 Стоян Танев, „Невестино“, 2004

Външни препратки 
 Официален сайт на Община Невестино

Села в област Кюстендил
Населени места в община Невестино
Раково (област Сливен)

Рàково е село в Югоизточна България. То се намира в община Сливен, област Сливен.

География 
Намира се в северния склон на Източна Стара планина зад връх Българка, на 26 км от град Сливен. Наблизо се намира местността Даулите, където има изградена ски писта. През селото тече река Луда Камчия в своето горно течение.

История 
През 17 век селото е носило името Ракува. През 1878 е преименувано на Раково. Заради богатия си лов на раци.

От Раково, както се разбира и от името му, произхожда родът на революционерът Георги Стойков Раковски. (ударението във фамилията му е на а-то: Рáковски)

Религии 
Населението на селото е източноправославно. Има изградена през 19 век църква „Св. св. Петър и Павел“, която е основно ремонтирана около 1996 г.

Редовни събития 
Съборът на селото е на Петровден по стар стил.

Личности 
 Васил Василев (р. 1931), български офицер, генерал-лейтенант

Източници 

Села в област Сливен
Населени места в община Сливен
Ралица (област Кърджали)

Ралица е село в Южна България. То се намира в община Момчилград, област Кърджали.

География 
Село Ралица се намира в планински район.

Бележки 

Села в област Кърджали
Населени места в община Момчилград
Ралица (област Търговище)

Ралица е село в Североизточна България. То се намира в община Търговище, област Търговище.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Други 
Натуралните жители на с. Ралица са известни с овцевъдството си.

Източници 

Села в област Търговище
Населени места в община Търговище
Раяновци (област Видин)

Рая̀новци е село в Северозападна България. То се намира в община Белоградчик, област Видин.

География 
Село Раяновци се намира в планински район, на брега на река Арчар. Известно е с множеството си извори с лековита вода. В близост има язовир.

История 
Църквата „Св. св. Кирил и Методий“ е построена в 1883 година от майстор Димо Македонеца. В двора ѝ се намира голям оброчен кръст. Иконите в храма са дело на дебърския майстор Аврам Дичов.

По време на колективизацията в селото е създадено Трудово кооперативно земеделско стопанство „Сталин“ по името на съветския диктатор Йосиф Сталин. По това време 1 семейство (6 души) от селото е принудително изселено от комунистическия режим. През март 1951 година горянска група напада граничното поделение в селото, един войник е убит.

Културни и природни забележителности 
 Римско кале

Редовни събития 
 Събор на 24 май.

Личности 
 проф. Цветан Желязков – преподавател в Националната спортна академия ()
 Младен Нинков, български революционер от ВМОРО, четник на Петър Ацев

Бележки 

Села в област Видин
Населени места в община Белоградчик
Раяновци (Софийска област)

Раяновци е село в Западна България.

Част е от Община Драгоман, Софийска област. Селото се намира на 10 километра североизточно от Драгоман.

География 
Разполага се между село Големо Малово и село Мало Малово. Земята там не е подходяща за земеделие, защото е от 4-та степен.

От Раяновци започва Орнитоложкото важно място – Раяновски влажни ливади.

История 
Хората в селото са се занимавали предимно с животновъдство – овце, а не със земеделие.

Религии 
Жителите са източно православни християни. Местната църква е закрита.

Културни и природни забележителности 

Района на селото е защитен, поради високата си важност за опазване на птичето разнообазие.

През 1997 година, местността Раяновски влажни ливади, са обявени за „Орнитологично важно място“ от организацията „Bird Life International“.

В района на Раяновци, Мало Малово, Големо Малово, Цръклевци и Драгоман, са разположени местообитания на редки и застрашени видове птици. Тук има преовлажнени ливади, пасища и Драгоманското блато.

Раяновци е едно от най-важните за страната местообитания на Полската бъбрица /Anthus campestris/, Белооката потапница /Aythya nyroca/, Късопръстата чучулига /Calandrella brachydactyla/ и Градинската овесарка /Emberiza hortulana/.

Редовни събития

Личности 
 Отец Любомир Ленков – Дългочепестият мамалигар

Села в Софийска област
Населени места в община Драгоман
Рибарица (област Ловеч)

Рибарица е село в Северна България. То се намира в Община Тетевен, област Ловеч, в близост до град Тетевен.

География 
Село Рибарица се намира в старопланински район, в подножието на Стара планина в Тетевенския балкан, на 12 км от град Тетевен, 83 км югозападно от Ловеч и на 122 км североизточно от столицата София. Селото е разположено на бреговете на река Бели Вит.

История 
Рибарица е обявена за село 4 десетилетия след Освобождението. Преди това е вилно селище. Строителството на вили започва от 1906 година, когато е построена и първата вила на директора на тетевенската банка Марин Ничев. През 1911 година са построени вилата на професор Жеко Спиридонов, на фамилия Дейкови, на Балабанови, Владимир Вазов.

Между юни 1940 и лятото на 1941 година в Рибарица функционира концентрационен лагер с около 100 затворници, които работят по строежа на шосето за Троян.

На 8 март 2007 към Рибарица формално са присъединени обезлюдените села Горуньово и Брязово.

Забележителности 
 Природен резерват „Царичина“
 Кървавото кладенче – на 3 километра от центъра на Рибарица, в покрайнините на селото по протежението на река Костина, се намира кладенчето, в което е измита отсечената от турците глава на Георги Бенковски.

Редовни събития 
Всяка година на 25 май в местността Костина се провежда възпоменание в памет на Бенковски. Честването включва зрелищна възстановка на трагичното събитие. Всяка година актьори пресъздават сцената на убийството на Бенковски и залавянето на другарите му.

Личности 
 Починали в Рибарица
  Владимир Вазов, български генерал
  Георги Бенковски, български революционер

Източници

Външни препратки 

 Информация за с. Рибарица 
 Радио и телевизия в Рибарица 
 Facebook фен страница на с. Рибарица
 bulgariancastles.com

Села в област Ловеч
Населени места в община Тетевен
Рибарица (Софийска област)

Рибарица е село в Западна България, Софийска област, община Етрополе.

География 
Селото е разположено в планински район, по южните склонове на Средна Стара планина.

Отстои на 91,3 километра от столицата София и на 1600 метра от общинския център гр. Етрополе.

Забележителности 
На 300 метра южно от Рибарица се намира водопад Варовитец (наричан още Етрополски водопад). Според легенда в пещера в едноименната местност Варовитец е живял св. Иван Рилски, след което се заселва в Рила.

На 100 метра западно от него, в подножието на старопланинския Черни връх,  е построен православният манастир „Света Троица” (известен като Етрополски манастир) на БПЦ. В него възниква и се развива прочутата Етрополска калиграфско-художествена книжовна школа.

Източници

Външни препратки 
 Рибарица (Област София), po4ivka.net

Села в Софийска област
Населени места в община Етрополе
Розино (област Хасково)

Розино е село в Южна България. То се намира в община Ивайловград, област Хасково.

География 
Село Розино се намира в планински район.

Външни препратки 

Села в област Хасково
Населени места в община Ивайловград
Розово (област Пазарджик)

Розово е село в Южна България. То се намира в община Брацигово, област Пазарджик.

География 
Село Розово се намира в планински район.

История 
Старото име на селото е било Чанакчиево.

Културни и природни забележителности 
На 7 км от село Розово се намира местността Розовски вриз. Нарича се така, поради факта, че там се събират много води, които с подземни тунели се отвеждат до язовир Батак. Това е предпочитано място за отдих от много туристи през зимата и лятото, поради кристално чистите въздух и вода и девствената природа. Температурата на водата в района целогодишно е 10 градуса.

Името на селото идва от розите, които жителите му засаждат през време на Втората световна война.

Редовни събития 
Годишен събор, който традиционно се провежда през третата неделя на месец юли. Празнува се Денят на ягодата – тържествата са по случай на прибирането на реколтата от ягоди, които са традиционен поминък.

Външни препратки 
 Изгледи от Розово и местността

Села в област Пазарджик
Населени места в община Брацигово
Розово (област Стара Загора)

Розово е село в Южна България. То се намира в община Казанлък, област Стара Загора.

География 
Розово се намира в подножието на Средна гора, близо до река Тунджа.

Има големи масиви от насаждения с маслодайната роза Rosa damascena. В селото има розоварна.

На 3 km от Розово (край с. Овощник) е разположена Летателна площадка Казанлък.

История 
Мястото на днешното село е обитавано от траки още от 11-6 в. пр.н.е и в покрайнините му има тракийски гробници.

През Възраждането в селото е сформиран революционен комитет от Васил Левски.

През април 2014 г. жителите на селото принуждават със заплахи 17 сирийски мигранти, между които 6 деца, да напуснат наетата от тях триетажна къща само след 1 ден престой. Националният омбудсман на България обявява отношението на жителите за типична проява на нетолерантност и дискриминация. По думи на жители на селото отношението им спрямо сирийците се дължи на страх да не станат „кражби и убийства“.

Население 
 Численост
Численост на населението според преброяванията през годините:

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
В селото се изповядва основно християнството; в центъра на селото има източноправославна църква, в която се четат литургии на празниците.

Обществени институции 
Читалище с библиотека и самодейна театрална трупа.

Забележителности 
Тракийски гробници край Розово в посока към с. Кънчево

Редовни събития 
Всяка година в началото на октомври в съботата преди Димитровден се провежда среща-събор по случай празника на селото.

Спорт 
Селото има свой футболен отбор „Млада гвардия“.

Кухня 
Готвят се много традиционни български ястия (бял боб, варена баница, пълнени чушки, сарми, лютеница), правят се сироп и сладко от рози.

Източници 

Села в област Стара Загора
Населени места в община Казанлък
Росен (област Бургас)

Росен е село в Югоизточна България, в община Созопол, област Бургас.

География
Селото е разположено на Росенската река, приток на Ропотамо в подножието на Росен баир.

История 
До 1934 година името на селото е Мехмеч кьой.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности 
 Единственото килийно училище в община Созопол.
 Тук се е намирала крепостта „Кримна“, наричана и „Кримни“, където през 1328 г. цар Михаил Шишман Асен и византийският император Андроник сключват съюзен договор.

Редовни събития 
 Всяка година на 24 май се провежда съборът на с. Росен.

Източници 

Села в област Бургас
Населени места в община Созопол
Росен (област Добрич)

Росен е село в Североизточна България. То се намира в община Генерал-Тошево, област Добрич.

Външни препратки 

Села в област Добрич
Населени места в община Генерал Тошево
Росен (област Пазарджик)

Росен е село в Южна България, в Горнотракийската низина, в община Пазарджик, област Пазарджик.

География 
Росен е разположен върху южните поли на Овчите хълмове и същевременно на левия бряг на река Луда Яна. Надморската височина е 260 m. Селото се намира на 18 km на север от Пазарджик и се свързва с него чрез шосе през Ивайло-Черногорово. Съседни села на Росен са Овчеполци, Черногорово, Цар Асен, Сбор и Гелеменово.

История 
В землището на Росен се намират 7 тракийски надгробни могили, които Д.Цончев, (1963 г., с.17) свързва със стари селища. Северозападно от селото на 2,5 km се намират две от тях които той свързва с близкото селище с крепост „Хисаря“ в късно римско или ранно византийско време при завоя на Луда Яна в землището на село Цар Асен. Североизточно на 1 km от селото в м. Абдиец и Брънчев гьол се намират следи от голямо селище с некропол от една могила. Намират се следи (парчета от домашни глинени съдове) от старо селище, вероятно от по-късно време на 1 km северозпадно от селото.

При избухването на Балканската война в 1912 година един човек от Балдево е доброволец в Македоно-одринското опълчение.

Религии 
 Селото е християнско, източно православно.

Културни и природни забележителности 
 Овчите хълмове

Редовни събития 
 Селският събор се организира на Цветница – тази традиция възражда бившият кмет Ботьо Ботев, но с промяна на датата. Преди Девети септември съборът се е правел на Спасовден, който е храмов празник на местната църква „Свето Вознесение Господне“. Празникът обаче е 40 дни след Великден и винаги се пада в четвъртък. Затова г-н Ботев предлага съборът да е на Цветница, като имен ден на селото, и от възстановяването на традицията е на този ден.

Личности 
  Никола Малев, македоно-одрински опълченец, четата на Георги Мяхов
 Ненко Терзийски - участник в Оборищенскто събрание, предал решенията за въстанието на османската власт

Други 
Фолклорна група „Росна Китка“ – първите години на групата са от 1966 до 1986, през които е печелила много награди, медали и значки. 20 години по-късно групата е възродена отново от Мария Георгиева (главен ръководител и библиотекарка на народно читалище „Отец Паисий“). Групата съществува и до днес. Към нея има детска певческа и танцова група „Росенче“. От началото на 2009 година е сформиран и танцов състав.

Източници 

Села в област Пазарджик
Населени места в община Пазарджик
Росеново (област Бургас)

Росеново е село в Югоизточна България. То се намира в община Средец, област Бургас.

География
Село Росеново се намира в планината Странджа, на 8 km от общинския център Средец и на 37 km от областния център Бургас.

История 
До 1934 година името на селото е Герге бунар.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Личности 
 Родени
 Продан Гарджев (1936 – 2003), борец, олимпийски шампион
 Костадин Варимезов 1918 – 2002, майстор-гайдар
 Георги Арабаджиев – командир на танк и старшина на танкова рота към поделение 70390, награждаван с множество медали и други отличия. Също така носител на орден „Червено знаме на труда“.
 Иван Варимезов (р. 1942), оператор, син на Костадин Варимезов.

Литература 
 Росеново и Петко Росен – неразделни (2010) – от Атанас Радойнов и Диана Радойнова

Бележки 

Села в област Бургас
Населени места в община Средец
Росеново (област Добрич)

Росеново е село в Североизточна България. То се намира в община Добричка, област Добрич.

История 
През Османския период, след Освобождението селото и през периода на румънско господство над Добруджа от 1919 до 1940 година селото се нарича Кара Синан. През 1929 г. в района на селото са регистрирани опити за самоуправство, провокации и нападения от страна на румънски колонисти-куцовласи (цинцари). 

Преименувано е на Поручик Лимонов, а получава днешното си име със заповед на МЗ № 2191/обн. 27 юни 1942 г.

Културни и природни забележителности 
 Войнишки паметник - Паметник на загиналите по време на по време на Балканската война, Първата световна война и в Добричката епопея през 1916 г. български войници от 36-и Козлодуйски полк, 6-а Бдинска дивизия.

Немалка част от загиналите войни са били родом от населени места на територията на днешната област Видин. На 26 юни 2012 г. в Областната администрация е постъпило писмо от Военноморска база Варна с искане за съдействие за издирването на близките на загиналите войни от Видинска област, които са паднали в бой по време на Балканската и Първата Световна войни. След извършената проверка в съответните общини са били открити близки и роднини на 5-има от общо 15-имата загинали войни.

Вижте също 
 Борис Лимонов

Източници 

Села в област Добрич
Населени места в община Добрич-селска
Росица (област Търговище)

Росѝца е село в Североизточна България, община Омуртаг, област Търговище.

География 
Село Росица се намира на около 25 km запад-югозападно от областния център Търговище и около 11 km запад-северозападно от общинския център Омуртаг. Разположено е в източния Предбалкан, в северния край на историко-географската област Сланник, между северното и южното разклонения на язовир Ястребино. Надморската височина варира в приблизителния интервал 400 – 440 m.

Общинският път от Росица през село Панайот Хитово води – след разклон, на североизток през село Долна Хубавка до връзка с третокласния републикански път III-409, а на югоизток до връзка с първокласния републикански път I-4 (съвпадащ с европейски път Е772).

Землището на село Росица граничи със землищата на: село Любичево на север; село Трескавец на север; село Панайот Хитово на изток; село Камбурово на юг; село Изворово на юг и запад.

В землището на село Росица попада на юг, запад и север част от територията на язовир Ястребино.

Населението на село Росица, наброявало 401 души при преброяването към 1934 г. намалява до 95 към 1965 г. и 15 (по текущата демографска статистика за населението) към 2020 г.

При преброяването на населението към 1 февруари 2011 г., от обща численост 17 лица, за 15 лица е посочена принадлежност към „турска“ етническа група, за „други“ не са посочени данни и едно лице не е дало отговор.

История 
Селото с дотогавашно име Тоспатлар, преименувано от 1922 г. на село Росица, се състои от две махали – горна и долна. През 1960 г. долната махала (Долна Росица) е изселена във връзка със строителството на язовир „Ястребино“.

За съществуването на частно първоначално училище в селото има данни в изложението на шуменския окръжен управител за 1908/1909 учебна година. Обществено (народно) училището с име „Отец Паисий“ е от 1912 г. До 1960 г. то е в Долна Росица, но във връзка със строителството на язовир „Ястребино“ училището е преместено в (Горна) Росица. През 1964 г. училището е закрито поради липса на необходимия минимален брой ученици в него.

Читалището в село Росица е основано – според спомени – през 1930 г., а според датата на приемането на първия устав – през февруари 1938 г. Няма ясни документални данни дали и кога читалището прекратява своята дейност във връзка с отчуждаването на терени в Долна Росица за строителството на язовир „Ястребино“.

Всестранна кооперация „V конгрес на БКП“ – село Росица е основана през 1949 г. От 1953 г. се нарича селска потребителна кооперация – Селкооп „V конгрес на БКП“ – с. Росица. От 1958 г. се влива в селкоопа в село Изворово.

Бележки

Външни препратки 
 Топографска карта, мащаб 1:100000 Картен лист: K-35-029

Села в област Търговище
Населени места в община Омуртаг
Рудина (област Бургас)

Ру̀дина е село в Югоизточна България, община Руен, област Бургас.

География
Село Рудина се намира на около 13 km на изток-североизток от общинския център село Руен и около 37 km на север от областния център град Бургас. Разположено е в Източна Стара планина, в западната част на Еминска планина. На около километър западно от селото тече река Елешница. Околни села на Рудина са Мрежичко на северозапад, Рудина на североизток, Сини рид на юг, Подгорец на югозапад и Припек на запад. Общински път от село Сини рид на изток завива след около 4 km на северозапад за селата Рудина и Рожден, а на юг от Сини рид се свързва при село Просеник с идващия от запад откъм село Руен третокласен републикански път III-2085. Надморската височина в центъра на Рудина е около 390 m.

Населението на село Рудина нараства от 210 души към 1934 г. до 269 към 1985 г. (максимум), а към 2018 г. е 216 души (по текущата демографска статистика за населението).

При преброяването на населението към 1 февруари 2011 г. от обща численост 239 лица за 4 лица е посочена принадлежност към „българска“ етническа група и за 235 – към „турска“.

История 
След края на Руско-турската война 1877 – 1878 г., по Берлинския договор селото остава на територията на Източна Румелия. От 1885 г. – след Съединението, то се намира в България с името Халваджилар. Преименувано е на Ру̀дина през 1934 г.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Религии 
В село Рудина се изповядва ислям.

Обществени институции 
Село Рудина към 2020 г. е център на кметство Рудина.

В селото към 2020 г. има постоянно действаща джамия.

Източници

Външни препратки 

Села в област Бургас
Населени места в община Руен
Рудина (област Кърджали)

Рудина е село в Южна България. То се намира в община Кърджали, област Кърджали.

География 
Село Рудина се намира в планински район.

Външни препратки 
 Снимки на село Рудина на AsarBG.info

Бележки 

Села в област Кърджали
Населени места в община Кърджали
Рудник (област Варна)

Рудник е село в Североизточна България. То се намира в община Долни чифлик, област Варна. Старото му име е Армутлар (1731 година).

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Култура 
Читалището „Хаджи Димитър“ е основано през 1927 година. Разполага с библиотека. Селото има певческа и танцова група. В центъра му е разположен войнишки паметник.

Рудник не разполага с училище, но има детска градина.

Религии 
Селото е преобладаващо православно. В селото има църква „Свети Архангел Михаил“.

Редовни събития 
Сборът на село Рудник е на празника на църквата „Свети Архангел Михаил“. В първата събота на септември се провежда регионалният събор „Хоро на мегдана“.

Личности 
 Кольо Милев (р. 1953), бригаден генерал, бивш кмет на Сливен.

Източници 

Села в област Варна
Населени места в община Долни чифлик
Руен (област Бургас)

Руен е село в Югоизточна България. То е административен център на община Руен, област Бургас. Старото име на селото е Уланлий.

По данни на ГРАО към 15 юни 2023 г., в селото живеят 2914 души по настоящ адрес и 3198 души по постоянен адрес.

География

Западно от селото се намира язовир Ябълчево. Разстоянието до областния център Бургас е 43 км. В миналото селото е разполагало със селскостопанско летище. Днес в Руен има училище, медицински център и стадион.

Близо до селото, на 2,63 km североизточно се намира тракийско укрепление със селище. Високо е към 50 m и е заобиколено от три страни от река Хаджийска. Има четириъгълен план с приблизителни размери 30 на 19,3 m.

В околността на селото се намират множество пещери.

История 
Писмени сведения за село Руен съществуват от 15 век, когато е наричано Офла-Улан. По-късно става известно като Уланлий (от арабското улан – „момче, чедо“). Според преданията, днешното село Руен датира поне от 1788 г. Покрай селото е минавал така наречения „Път на солта“, свързващ Анхиало (Поморие) с Провадия.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Редовни събития 
В последната неделя от месец май в селото се провежда традиционен спорт, наречен „мазни борби“, който характерен само за община Руен.

Източници

Външни препратки 
 Сайт на община Руен 
 Актуален сайт на Община Руен

Села в област Бургас
Населени места в община Руен
Руен (област Пловдив)

Руен (Богородично) е село в Южна България, в Община Куклен, Област Пловдив. До 1963 година името на селото е Богородично, а до 1934 година Паная.

География 
Руен се намира в планински район. До него води асфалтов път от Куклен, който продължава до село Яврово като „Черен път“. Има всекидневна автобусна линия от Пловдив (От Автогара „Родопи“).

В района с надморска височина от 700 до 1700 метра е разположен Лесопарк „Родопи“ на площ от 23 000 дка с 4 курортно–туристически ядра: хижа \"Здравец\", летовищата Копривките, Студенец, Бяла Черква.

На 6 километра от Руен и на 450 метра надморска височина, сред красива природа, се намира Кукленски манастир „Свети Свети Козма и Дамян“, който е построен през XI век едновременно с Бачковски манастир „Успение Богородично“.

История 
На 6 км от Руен на 450 м надморска височина, се намира манастира „Св. св. Козма и Дамян“, построен през XI в. едновременно с Бачковския манастир. През вековете манастирът е бил средище на националната книжнина и култура. В старата църква към него са запазени ценни стенописи. Обявен е за паметник на културата с национално значение.

Православно християнство.

Културни и природни забележителности 

В близост до селото се намират параклисите:
„Свети Илия“
„Света Марина“
„Свети Иван“
„Света Богородица“
„Свети Димитър“
В близост до селото се намира и пещерата известна като „Процепът“.

Видове, записани в червената книга на България, намиращи се около селото: Самодивско цвете, Венерина пантофка и др.

На 2 км от селото на 450 – 500 м надморска височина се намира Руенското езеро. Разположено е в подножието на хълм с борова гора. Изграден е ресторантски комплекс. Има възможности за спортен и любителски риболов.

Редовни събития 
Ежегоден събор „Свети Илия“ – 20 юли.

Ежегодни чествания с приготвяне на курбани за 2 май – летен Атанасов ден и 6 май Гергьовден. Честванията се провеждат на едноименните параклиси в селото.

Бележки 

Села в област Пловдив
Населени места в община Куклен
Ружица (област Ямбол)

Ружица е село в Югоизточна България. То се намира в община Болярово, област Ямбол.

География 
Селото се намира на 9 km от общинския център Болярово и на 53 km от областния център Ямбол.

Известни личности 
 Родени в Ружица
 Иван Станков (р. 1948), зооинженер, министър на земеделието и храните

Външни препратки 

Села в област Ямбол
Населени места в община Болярово
Ружица (област Шумен)

Ружица (до 1934 г. Гюллер) е село в Североизточна България. То се намира в община Никола Козлево, област Шумен.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав

Преброяване на населението през 2011 г. 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:

Културни и природни забележителности 
В селото почти няма православни християни. Въпреки това има храм, който е построен през 1928 г. и носи името „Св. Николай“. Свещеник на селото е прот. Андрей Стефанов от гр. Нови пазар.

Източници 

Села в област Шумен
Населени места в община Никола Козлево
Рупци (област Видин)

Ру̀пци е село в Северозападна България. То се намира в община Видин, област Видин.

Външни препратки 

Села в област Видин
Населени места в община Видин
Самуилово (област Стара Загора)

Самуилово е село в Южна България. То се намира в община Стара Загора, област Стара Загора.

География 
Надморската височина на село Самуилово, област Стара Загора е 136 метра.

История 
За по-подробната история на с. Самуилово, област Стара Загора може да прочетете тук www.bg-popfolk.com.

Източници

Външни препратки 

Села в област Стара Загора
Населени места в община Стара Загора
Сбор (област Кърджали)

Сбор е село в Южна България. То се намира в община Крумовград, област Кърджали.

География 
Село Сбор се намира в планински район.

Външни препратки 

Села в област Кърджали
Населени места в община Крумовград
Светлен (област Кърджали)

Светлен е село в Южна България. То се намира в община Кирково, област Кърджали.

География 
Село Светлен се намира в планински район.

История 

Села в област Кърджали
Населени места в община Кирково
Светослав (област Хасково)

Светослав е село в Южна България. То се намира в община Стамболово, област Хасково.

География 
Село Светослав се намира в планински район.

Други 
Започва изграждане на вилно селище в село Светослав (община Стамболово).

Закупен е терен от 12 декара в селото за изграждане на вилно селище за селски туризъм. Изгражда се инфраструктурата на селото.

Източници 

Села в област Хасково
Населени места в община Стамболово