alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Almindelig giftsumak

Almindelig Giftsumak (Toxicodendron radicans) er den "giftige efeu" eller "giftige vedbend", som dækker skovbunden og kryber op ad stammerne i mange af løvskovene i det østlige USA og Canada. Planten er så giftig, at en let berøring kan give alvorlige, brandsårsagtige hudskader.

Tidligere hed arten: Rhus toxicodendron. Engelsk: Poison Ivy.

Se også 

 Toksin

Eksterne links 

 Poison Ivy: Rash, Treatment & Pictures. Livescience

Giftige planter
Sumak-familien
Hekto

Hekto er et SI-præfiks, der kan anvendes på enhver SI-enhed og angiver størrelsen 100, (102).

Hekto angives ved symbolet "h".

Forkortelser 
Hekto bruges som forkortelse for:

Vægtenhed

Hektogram 
 1 hektogram = 100 gram

Rummål

Hektoliter 
 1 hektoliter = 100 liter

Længdeenhed

Hektometer 
 1 hektometer = 100 meter

Tryk

Hektopascal 
 1 hektopascal = 100 pascal (newton pr kvadratmeter)

Kilde 
 Mål & vægt i Danmark ved Kurt Petersen, Polyteknisk Forlag, 

SI-præfikser
Sinusrelation

Sinusrelationen er en matematisk formel inden for trigonometrien, der sammenfatter længden af en trekants sider og størrelsen af dens vinkler i et regneudtryk: Dividerer man længden af en side med sinus til den modstående vinkel, får man samme forholdstal for alle tre "par" af sider og modstående vinkler. Almindeligvis kaldes siderne for a, b og c og deres modstående vinkler for hhv. A, B og C, og med den notation ser formlen således ud:

hvor R er radius i trekantens omskrevne cirkel.

Til beregning af vinklerne i en trekant kan denne omskrivning bruges:

Bemærk at sinusrelationen gælder for alle trekanter.

Formlen kan bruges til at finde enten sidelængder eller vinkler i en trekant ved at lave en ligning ud af to af de tre brøker, og isolere enten en side eller en vinkel på den ene side af lighedstegnet. I sidstnævnte tilfælde fås, at sinus til en vinkel er lig med en given størrelse – og sådan en ligning har to principale løsninger: en stump eller en spids vinkel. Da det gælder, at  kan man ikke se forskel på stump eller spids, og der kan være to løsninger til trekanten. Derfor bruges sinusrelationen kun til at bestemme vinkler i trekanter, hvor cosinusrelationerne eller andre formler ikke giver entydige løsninger.

Bevis for sinusrelationerne 
Der findes tre formler for udregning af areal i vilkårlige trekanter, som alle er lig T. (se trekant) Disse må derfor nødvendigvis være lig hinanden.

Der divideres med  på alle sider af lighedstegnene:

Dette resulterer i:

Sinusrelationen for sfæriske trekanter 
For sfæriske trekanter på en kugleoverflade gælder en tilsvarende sinusrelation:

Da det gælder for sinus-funktionen at

ses at den sfæriske sinusrelation vil tilnærme sig den sædvanlige sinusrelation når sidelængderne går mod 0, svarende til den sfæriske trekants krumning aftager.

Se også 
 Sinus (matematik)
 Trekant
 Trekanttilfælde
 Retvinklet trekant
 Cosinusrelation
 Sfærisk trigonometri

Bøger 

 Holth, Klaus m.fl. (1987): Matematik Grundbog 1. Forlaget Trip, Vejle. 
 Schultz, Jonny (1990): Matematik højniveau 1 - plangeometri og rumgeometri. Forlaget Trip, Vejle.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
CosSinCalc – Et online-værktøj, der udregner siderne og vinklerne på en trekant for dig.

Matematiske beviser
Vinkel
Trigonometri
Cosinusrelation

Cosinusrelationer er trigonometriske formler der bestemmer cosinus til vinklerne i en trekant hvori man kender sidernes længder. Kaldes siderne for a, b og c og deres modstående vinkler for hhv. A, B og C skrives formlerne således:

For bestemmelse af sider kan denne omskrivning anvendes:

Bemærk at cosinusrelationen gælder for alle trekanter, ikke kun retvinklede trekanter. På grund af lighed med Pythagoras' læresætning kaldes cosinusrelationen også den udvidede Pythagoras.

Ved anvendelse af cosinusrelationerne vil man i én af ovenstående ligninger isolere enten en side eller en vinkel. Løser man ligningen med hensyn til en vinkel, er der i princippet uendeligt mange løsninger. Da en vinkel i en trekant altid er mellem 0° og 180° vælger vi den såkaldt principale løsning.

Cosinusrelationen kaldes også den udvidede Pythagoræiske læresætning. Hvis  ovenfor er en ret vinkel gælder . Da  reduceres cosinusrelationen netop i dette tilfælde til Pythagorases læresætning

Bevis 

For at bevise cosinusrelationerne tegner man en trekant, som man deler op i to trekanter (for at få rette vinkler at regne med).
Linjen fra vinklen A til siden a = højden (h).

 Bevis for cosinusrelationen b² = c² + a² – 2a  c  cos(B) hvis vinkel B er spids: 

Med pythagoras får man af den grå trekant: (a – x)² + h² = b² ⇔ h² = b² – (a – x)².

Og tilsvarende af den anden trekant: h² + x² = c² ⇔ h² = c² – x².

Nu er h² isoleret i hver af disse ligninger. De kan derfor sættes lig hinanden:

b² – (a – x)² = c² – x².

Nu skal b² isoleres, derfor får man:
b² = c² – x² + (a – x)².

Parenteserne i denne ligning udregnes:
b² = c² – x² + a² – 2ax + x².

Dette reduceres til:
b² = c² + a² – 2ax.

Vinkel B (i den hvide retvinklede trekant) kan udregnes af: cos(B) = x / c
Ved at isolere x i denne ligning får man: x = cos(B) · c.

Da x = cos(B) · c kan man i ligningen b² = c² + a² – 2ax fra før, erstatte x'et med cos(B) · c.

Dvs. b² = c² + a² – 2ax ⇔
b² = c² + a² – 2a · c · cos(B).

Q.E.D

Nu er beviset færdigt.

De andre former af cosinusrelationen bevises på tilsvarende måde.

Cosinusrelationen for sfæriske trekanter 

For sfæriske trekanter på en kugleoverflade gælder gælder andre formler som også hedder cosinusrelationerne. De sfæriske cosinusrelationer er:

Se også 
 Trekant
 Trekanttilfælde
 Retvinklet trekant
 Sinusrelationen
 Sfærisk trigonometri

Bøger 

 Holth, Klaus m.fl. (1987): Matematik Grundbog 1. Forlaget Trip, Vejle. 
 Schultz, Jonny (1990): Matematik højniveau 1 - plangeometri og rumgeometri. Forlaget Trip, Vejle.

Referencer

Eksterne henvisninger 
CosSinCalc – Et online-værktøj, der udregner siderne og vinklerne på en trekant for dig.

Matematiske beviser
Vinkel
Trigonometri
Kvadratrod

] 

Kvadratrødderne af et tal x er de tal t, som tilfredsstiller ligningen t2 = x. Alle ikke-negative, reelle tal x har to reelle kvadratrødder t hvoraf den ene er positiv og den anden er negativ. For eksempel er 2 en kvadratrod af 4 fordi 22 = 4, og -2 er også en kvadratrod af 4 fordi (-2)2 = 4. Den positive kvadratrod af et positivt reelt tal kaldes den principale kvadratrod. Den principale kvadratrod skrives som .

Man kan også skrive kvadratrødder som en potens: .  Derved opnås at regnereglerne for kvadratrod bliver specialtilfælde af potensreglerne.

Den principale kvadratrod af de første 5 naturlige tal

Egenskaber 

Funktionen , har følgende egenskaber:

Definitionsmængden for kvadratrodsfunktionen er defineret for ikke negative reelle tal 

Værdimængden er .

Funktionen er kontinuert, voksende og konkav. 

Differentialkvotienten kan ud fra princippet om at kvadratroden er x i en "halvte", beregnes til 

Integralet er givet ved

Kvadratrødder af komplekse tal 
Inden for de komplekse tal har ligningen ligningen t2 = z altid 2 løsninger når z er forskellig fra nul og der er som udgangspunkt ingen måde at definere en kvadratrod til et være den ene frem for den anden af disse løsninger. Der er f.eks. ingen fornuftig grund til at identificere "kvadratroden af .1 med det komplekse tal i frem for det komplekse tal -i. Hvis  så har ligningen t2 = z løsningerne

  

Kvadratrødder kan dog godt defineres som en funktion på et 1-sammenhængende område, som ikke indeholder tallet 0.

Historie 
Symbolet  blev først benyttet i 1500-tallet. Det specielle "rod-symbol", der bruges til kvadratrod er en tillempet udgave af bogstavet r. Det står for det latinske ord radix, som betyder rod.

Se også 
 Kubikrod
 n'te rod

Eksterne henvisninger 
 Sådan kan man beregne kvadratrod – interaktivt og visuelt forklaret i flash

Elementær matematik
Fætter Højben

Fætter Højben (engelsk: Gladstone Gander) er Anders Ands heldige fætter. Han blev første gang set i historien "Kæphøje krystere" (Wintertime Wager, januar 1948), hvor han vil smide Anders ud af hans hus på grund af et væddemål. Trods dette familieforhold er Højben ifølge det engelske navn Gladstone Gander slet ikke en and, men en gase. Han blev en enkelt gang i første danske årgang kaldt Fætter Erik.

Han er skabt af Carl Barks, der ikke var tilfreds med figuren: han mente ikke, at han fik skabt samme sympati for ham som for de andre figurer. 

I flere af Barks' historier fremstilles Højbens konstante held som en forbandelse: Han vinder samtlige julelotterier, men ender med at vandre omkring alene i den kolde sne med sine usælgelige kalkuner. Og han lægges for had og udspioneres af sin familie pga. sit held og betragter det mere som en æressag end et privilegium, at han ikke behøver at arbejde; han skammer sig over den femogtyveøre, han tjente, da han i "et svagt øjeblik tog et job".

Eksterne henvisninger 

 

Anders And-figurer
Crazy Horse

Tasunka witko (Sioux) eller Crazy Horse (engelsk), (født omkring 1840 i området Bear Butte, Black Hills, South Dakota, død 5. september 1877) var en berømt amerikansk indfødt fra stammen Sioux Oglala.

Han blev især kendt for at ville bevare sin stammes traditioner og var imod indtrængen af nybyggere i sit område. Et andet bemærkelsesværdigt træk var, at han ikke ville fotograferes.

Han var en brav og modig kriger, der altid red først mod fjenden. Dette til trods blev han aldrig ramt af fjendtlige kugler – hans medicin var en lille sten i det ene øre. Dog blev han ramt i kæben af en revolverkugle i forbindelse med en jalousidrama, men overlevede. 

Han deltog i mange kampe mod den amerikanske hær – det mest kendte slag er Slaget ved Little Bighorn søndag den 25. juni 1876. Hans modstander var oberstløjtnant George Armstrong Custer, der omkom sammen med alle sine soldater. Det var det sidste større slag mellem de oprindelige og de nye amerikanere.

Crazy Horse blev dræbt i 1877 af en soldat, da han modsatte sig tilfangetagelse i et vagthus i Fort Robinson, Nebraska. På det tidspunkt var han blevet lovet sit eget reservat (eng: Indian Agency), men endnu engang svigtede den store hvide far i Washington og de militære chefer deres løfter.

Crazy Horse vil blive husket som et stort forbillede for sit folk – blandt andet ved verdens største skulptur: Crazy Horse Memorial i South Dakota.

Eksterne kilder/henvisninger 

Lakotaer
Tungetale

Tungetale eller glossolali betegner helt eller delvist uforståelige lyde, som kan frembringes spontant eller i religiøs ekstase, og som ofte tolkes som en guddoms tale gennem den eksalterede. Glossolali kendes fra mange folkeslag og religioner verden over, men i Danmark primært i form af den tungetale, der praktiseres særligt i pinsebevægelsen.

Alment religionshistorisk 
Glossolali ses ofte i forbindelse med besættelse eller profetisk henrykkelse, hvor guddommen angiveligt taler gennem en af sine tilhængere, ofte med det formål at give varsler eller advarsler, såsom præstinden Pythia, der fungerede ved Apollons orakel i Delfi i oldtidens Grækenland; tilsvarende ses i dag i en hinduistisk kontekst, hvor højdepunktet for en religiøs festival kan være, at en guddom tager bolig i den pågældende præst eller præstinde, og for en stund taler gennem denne.

Kristendom 
I kristendommen kendes tungetale særligt fra Pinsekirken, men også fra Apostolsk Kirke og andre karismatiske kristne kredse. Tungetale i kristen sammenhæng frembringes sjældent under ekstase, men er snarere et særligt bønnesprog, som den bedende til hver en tid kan vælge at slå over i - som hvis en dansker valgte at bede på engelsk. Tungetale omtales i Det Nye Testamente, blandt andet i 1. Korintherbrev, hvor Paulus nævner evnen til at tale i tunger som en nådegave, der på grund af Helligåndens udgydelse er udbredt i menigheden. Paulus nævner to former for tungetale - til personligt brug som et særligt bønnesprog, som kun Gud og ikke den bedende forstår - og til offentlig brug i menigheden, hvor den så skal tolkes, så alle kan forstå, hvad der bliver sagt. 

I Det Nye Testamente - og i karismatiske, kirkelige erfaringer i det hele taget - optræder tungetale dog ikke kun som for mennesker uforståelig tale, men kan også give sig udtryk deri, at den tungetalende faktisk ved Helligåndens mellemkomst taler et fremmed sprog, som han ikke ellers kan tale. Dette kan man blandt andet læse om i Apostlenes Gerninger kap. 2:2-4, hvor Jesu disciple er forsamlede efter hans død: "Og med ét kom der fra himlen en lyd som af et kraftigt vindstød, og den fyldte hele huset, hvor de sad. Og tunger som af ild viste sig for dem, fordelte sig og satte sig på hver enkelt af dem. Da blev de alle fyldt af Helligånden, og de begyndte at tale på andre tungemål, alt efter hvad Ånden indgav dem at sige."



Henvisninger 

Kristendom
Religionsvidenskab
Tale
Tatere

Ordet tatere er blevet brugt i to forskellige betydninger: Dels som en gammel betegnelse for romaer (sigøjnere) på dansk, norsk og svensk, dels (inspireret af den første betydning) som betegnelse for grupper af fattige omstrejfere, der ernærede sig ved dårligt betalt arbejde som  natmand. I 1600- og 1700-tallet har sådanne omstrejfende grupper været ganske talrige i såvel Danmark som en række andre europæiske lande.

De første romaer i Danmark  

Den første gang, romaer nævnes i forbindelse med Danmark, er i 1505, hvor kong Hans modtog et brev fra sin morbror, kong Jakob 4. af Skotland, der anmodede ham om at tage godt mod en trup, anført af Antonius Gagimo fra "lille Ægypten", som var på "pilgrimsrejse" i Europa. Der vides i øvrigt intet om denne trups ophold i Danmark, men i 1512 omtales den i Stockholm som en gruppe af tatere, og dette ord blev i de følgende århundreder den mest almindelige betegnelse for romaer i de nordiske lande. Selve ordet tater kommer af tatar. Betegnelsen blev i begyndelsen af 1500-tallet ofte brugt i flæng om folk, som kom østfra eller om folk fra Asien i al almindelighed.

Omstrejfere i 1600-tallet og senere 

I 1600-tallet strejfede fattige horder af indfødte og indvandrere om på landevejene mange steder i Europa. Krige, pest, hungersnød, invaliditet og andre forhold ødelagde tilværelsen for mange og forvandlede fastboende til et omkringstrejfende proletariat - ofte en rædsel for omgivelserne og en stor bekymring for myndighederne. I egne af Sjælland regner man med, at 10 % af befolkningen var omstrejfere. De fleste var indfødte, men grupperne optog også enkelte af fremmed oprindelse, bl.a. forhenværende soldater blandt de lejesoldater, der havde deltaget i århundredets europæiske krige. Disse omstrejfere ernærede sig ved tiggeri og tyveri eller ved arbejde, der almindeligvis blev opfattet som "uærligt". F.eks. flåede de heste og selvdøde dyr, kørte latrin bort (natmænd) eller gik bødlen til hånde (rakkere). De talte i nogle tilfælde rotvælsk indbyrdes, hvilket tjente til at gøre deres samtaler uforståelige for andre.

De omstrejfende omtalte sig ofte som skøjere (eller skojere), efter hollandsk skooien = at tigge. Af omgivelserne blev de betegnet som bl.a. "kæltringer",  glarmesterfolket, "de rejsende" - eller tatere. Man tog det dengang som en selvfølge, at de var efterkommere af indvandrede romaer. Det blev imidlertid senere skarpt afvist af folkemindesamleren Hans Peter Hansen, der efter grundige undersøgelser nåede frem til, at de i udseende og navneskik ikke adskilte sig fra den øvrige befolkning, og derfor var af indenlandsk æt.

Tatere i kunsten 

Forfattere som Steen Steensen Blicher og Carit Etlar omfattede disse omstrejfergrupper med stor interesse og skildrede dem meget fantasifuldt og helt uhistorisk i noveller og romaner, hvor de benyttede den gamle betegnelse tater. I Carit Etlars berømte romaner om svenskekrigene er Gøngehøvdingens højre hånd, Ib, således tater i betydningen natmand og hesteslagter. Ligeledes portrætterede den jyske maler Hans Smidth tatere i 1800-tallet.

Kilder 

Romaer
Ord og vendinger
Sociale opdelinger
Formaldehyd

Formaldehyd (IUPAC navn: methanal) er det simpleste medlem af stofgruppen aldehyder. Ved stuetemperatur optræder stoffet som en giftig gasart med en skarp, stikkende lugt. Stoffet blev opdaget i 1859 af den russiske kemiker Aleksandr Butlerov.

Fremstilling 

Industrielt fremstilles formaldehyd ud fra metanol ved hjælp af en katalysator. Ved temperaturer omkring 400 °C kan man over et katalysatormateriale blandet af et jernoxid og molybdæn få metanolen til at oxidere til formaldehyd og vanddamp, mens man over en katalysator af sølv og temperaturer omkring 650 °C kan få metanolen til at fraspalte brint, hvorved der dannes formaldehyd.

Miljøforhold 
Formaldehyd-baserede kunststoffer bruges i en række bygningsmaterialer, og disse materialer afgiver ganske langsomt formaldehyd til omgivelserne. Af den grund er der risiko for at stoffet opkoncentreres i indendørsmiljøet.

Tekniske anvendelser 
En vandig opløsning kaldes formalin. Formaldehyd slår de fleste bakterier ihjel, så en opløsning af stoffet er almindeligt brugt som desinfektionsmiddel, eller til at fiksere og konservere biologiske præparater (dyr i formalin). Formaldehyd får proteinerne i præparaterne til at stivne. Da formaldehyden langsomt omdannes til myresyre, er formalin ikke egnet til konservering af præparater med kalkholdige skaller.

Mere end halvdelen af den formaldehyd der produceres, bruges i fremstillingen af polymerer, bl.a. bakelit, og andre kemikalier. Sammen med fenol, melamin eller urinstof danner formaldehyd kunststoffer der bruges i lim i blandt andet krydsfiner og spånplade. Stoffet indgår også i fremstillingen af maling og sprængstof.

Sundhed og sygdom 
Formaldehyd er 10. juni 2011 optaget på NIOSHs liste stoffer, der fremkalder kræft hos mennesker.
Ved koncentrationer over 0,1 ppm irriterer formaldehyd-dampe øjne og slimhinder, og man får rindende øjne, hovedpine, svien i svælget og åndedrætsbesvær.

Indtagelse af større doser, f.eks. ved at drikke opløsninger af formaldehyd, kan være dræbende, fordi kroppen nedbryder stoffet til myresyre, hvorved blodet forsures.

Formaldehyd er i stand til at "låse" proteiner fast på DNA: Forsøgsdyr der gennem hele deres liv har inhaleret store doser formaldehyd, udvikler flere tilfælde af kræft i næse og svælg – et træk man har genfundet blandt arbejdere på spånpladefabrikker.
Dog er der undersøgelser der tyder på, at formaldehyd i de koncentrationer som bygningsmaterialer afgiver i vore huse, ikke har nogen kræftfremkaldende virkning.

Tobak 
Tobak indeholder også stoffet formaldehyd, samt benzen, nitrosaminer og cyanbrinte.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper
 Miller-Urey-eksperimentet

Referencer 

Aldehyder
Luftforurening
Gasser
Allergifremkaldende konserveringsmidler
Kræftfremkaldende stoffer
Marianergraven

Marianergraven er verdens dybeste oceangrav. Marianergraven, der er beliggende mellem Asien og Australien (11°21'N 142°12'E) og opkaldt efter øgruppen Marianerne, er ca. 2.550 km lang og har en gennemsnitlig bredde på blot 69 km. Den dybeste del af graven hedder Challengerdybet, hvor det dybeste punkt er beliggende 10.911 meter under havoverfladen. Trykket på bunden af Marianergraven er 108,6 MPa, hvilket er 1.072 gange højere end normaltrykket ved havoverfladen (1.013 hPa).

Marianergraven er dannet ved, at en af Jordens tektoniske oceanbundsplader (Stillehavspladen) presses ned under en anden plade (Marianerpladen) i en nedsænkningszone. 

Der er foretaget dyk i Marianergraven i 1960 med batyskafen Trieste, den ubemandede japanske havsonde Kaiko og ubådene Nereus og Deepsea Challenge i henholdsvis 1995, 2009, 2012 og 2018.

Udforskning af Marianergraven

Trieste i 1960 

I 1960 lykkedes det Jacques Piccard og kaptajnløjtnant Donald Walsh at nå bunden i batyskafen Trieste. Nedturen tog 4 timer og 48 minutter og blev gjort ved hjælp af tung jernballast. På bunden så de søtunger, helleflyndere og rejer. Ingen havde troet på liv så dybt nede.  Jernballasten blev frigjort, og da dykkerkuglen hang i en ballon med benzin, steg den opad. Opturen tog 3 timer og 17 minutter.

Nereus i 2009 
I 2009 blev endnu en ubåd, Nereus, sendt ned i Challengerdybet i Marianergraven, og her blev bunden teoretisk set nået endnu engang. Nereus er fjernstyret, og den er designet og udrustet til at kunne klare det høje tryk, der er på selv det dybeste punkt. Nereus nåede derfor i maj ned i en dybde af 10.902 meter, ud af den totale dybde på 10.911 meter. Nereus tilbragte 10 timer på bunden, og med sig op havde den bundprøver, som indeholdt liv. 
Det høje tryk i dybhavet er årsagen til, at vi ikke har den største indsigt i livet der, men med Nereu åbnes nye muligheder for forskning af dybhavet.

Deepsea Challenge i 2012 
Den 26. marts 2012 nåede Titanic-filminstruktøren James Cameron ned til bunden af Marianergraven med ubåden Deepsea Challenge. Ubåden anvendte 454 kg stålballast til komme ned, og opdriften skyldes syntaktisk skum (Isofloat). Nedturen tog 2½ time, opholdet på bunden tog tre timer, mens opturen kun tog 70 minutter.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Mariana Trench: The Deepest Depths. Livescience
 February 04 2005, iol: Tiny animals dominate deep-sea trenches  Citat: "...Many of the creatures they dredged up are one-celled animals called foraminifera, which surprised the researchers because they do not normally live deep in the ocean..."
 Nereus Soars to the Ocean's Deepest Trench. New hybrid deep-sea vehicle descends 6.8 miles in the Challenger Deep 

Oceangrave
G14

G14 var navnet på sammenslutningen af de største europæiske fodboldklubber, som bl.a. arbejder for flere penge til klubberne, hvilket bl.a. skal ske via en europæisk turnering. Den blev stiftet i september 2000.

Den 15. januar 2008, blev G14 nedlagt og i stedet vil der oprettes en bredere forening af klubber, der skal samarbejde med UEFA og FIFA.

G14 blev stiftet af 14 klubber, men har nu 18 medlemmer.

De oprindelige 14 klubber:
 AC Milan,Milano,Italien
 Ajax Amsterdam,Amsterdam,Holland
 FC Barcelona,Barcelona,Spanien
 Bayern München,München,Tyskland
 Borussia Dortmund,Dortmund,Tyskland
 Internazionale FC,Milano,Italien
 Juventus FC,Torino,Italien
 Liverpool FC,Liverpool,England
 Manchester United,Manchester,England
 Paris Saint-Germain FC,Paris,Frankrig
 FC Porto,Porto,Portugal
 Olympique Marseille,Marseille,Frankrig
 PSV Eindhoven,Eindhoven,Holland
 Real Madrid,Madrid,Spanien

De 4 nye klubber:
 Arsenal F.C.,London,England
 Bayer 04 Leverkusen,Leverkusen,Tyskland
 Olympique Lyonnais,Lyon,Frankrig
 Valencia CF,Valencia,Spanien

Kilder 

Fodboldorganisationer
Roma

Roma kan henvise til flere artikler:
 Roma (gudinde) – en guddommelig personifikation af Rom og Romerriget

Steder 
 Italien
 Roma er det italienske navn for byen Rom.
 Roma Tre University
 Australien
 Roma, Queensland, en by i Australien
 USA
 Roma, Texas, en by i USA
 Andre lande
 Mata Roma, en kommune i staten Maranhão, Brasilien
 Roma, Lesotho, i the Maseru District, Lesotho
 Colonia Roma, et kvarter i Mexico City, Mexico
 Roma, Botoșani, en by i Rumænien
 La Roma, et fossil-sted i Spanien
 Roma, Sverige, en by i Sverige
 Roma, Peru, en by i La Libertad Region i Peru

Andet 
 AS Roma – italiensk fodboldklub
 Roma (folkeslag) – et europæisk folkeslag.
 Roma (musik) – en musikgenre opstået omkring folkeslaget
 Roma (film) – en mexicansk dramafilm fra 2018 af Alfonso Cuarón
 Roma (opera) - opera af Jules Massenet
Krydsogtværs

Krydsogtværs har flere betydninger:
 Kryds og tværs (krydsordsopgave)
 Kryds og tværs (traversering)
Kanon (musik)

Kanon er en musikteknisk betegnelse for den strengeste form af imitation, hvor i flerstemmig sættelse det samme motiv med de samme tonetrin efterhånden optages af de efter hinanden følgende stemmer. Efter som disse gentager motivet i enklang, oktav, over- eller underkvint eller -kvart eller -sekund etc., kalder man stykket for kanon i enklang eller i oktav eller i overkvint og så fremdeles. Fremdeles kan motivet optages med større nodeværdier (kanon per augmentationem) eller med mindre nodeværdier (kanon per diminutionem) eller med omvending af intervallerne (kanon per motum contrarium) eller med motivet taget bagfra ("kræbsekanon", kanon cancricans) etc. 

I moderne musik spiller kanon en mindre fremtrædende rolle, derimod udgjorde kanon det ledende kunstprincip i 15.—16. århundredes kontrapunktik (den "nederlandske" tidsalder), kaldtes dog dengang ikke for kanon, men for "fuga". Et sådant stykke blev ikke nedskrevet i partitur, men kun hovedstemmen blev optegnet, medens en vedføjet anvisning (græsk "kanon") angav måde og form for udførelsen af de efterhånden følgende stemmer — ofte i dunkle og gådefulde udtryk. Ordet "kanon" gik senere herfra over som betegnelse for selve stykket, medens "fuga" forbeholdtes den nu kendte friere og mere udviklede form for kontrapunktisk sættelse.

Musik
Andesbjergene

Andesbjergene er en stor bjergkæde, som danner et uafbrudt højlandsområde langs Sydamerikas vestkyst (mod Stillehavet). Bjergkæden er omkring 7.000 km lang, op til 160 km bred og har en gennemsnitshøjde på omkring 4.000 meter. Det højeste bjerg i Andesbjergene er Aconcagua, der ligger i Argentina.

Det er primært foldebjerge og vulkaner, der udgør kæden. I den nordligste del er der en ørken. Klipperne består mest af granit og gnejs.

Omkring disse bjerge er coca vidt anvendt som afgrøde. Bladene fra planten bruges til tygning, infusioner, samt rituelt af lokalbefolkningen, men forbydes i stigende grad, da det også er fra disse blade man udvinder kokain.

Se også 
 Altiplano
 Bolivias vulkaner

Eksterne links 

Bjerge i Sydamerika
Fransk Guyana

Fransk Guyana (eller Guiana, Guyane eller Guyane française på fransk) er et oversøisk fransk departement (département et région d'outre-mer, DOM-ROM) [1]. Guyana ligger på den caribiske kyst i Sydamerika. Hovedstaden i Fransk Guyana hedder Cayenne. Fransk Gyuana er ligesom Martinique og Guadeloupe en den del af DOm og tilhører dermed EU området.

I Fransk Guyana finder man blandt andet ESAs  [2] affyringscenter i Kourou og Djævleøen som en af tre kaldet 'Iles de salut'.

Fransk Guyana indgår, sammen med Surinam (tidligere Nederlandsk Guyana), staten Guyana (tidligere Britisk Guyana) samt dele af Venezuela og Brasilien i Guyana-regionen.

Fransk Guyana er den sidste af de tidligere fastlandskolonier, et europæisk land har, altså nu et departement i landet.

Etymologi 
"Guyana" betyder et "vandrigt land". Med vandrigt menes der her, at Guyana-området gennemstrømmes af adskillige floder og vandløb. Indianernes boliger, der lå lige ud til vandet, fik de første kolonister til at tænke på Venedig (Venezia), der er kendt for sine mange prægtige kanaler (landenavnet Venezuela betyder til sammenligning "Lille Venezia").

Økonomi, ressourcer og udnyttelse af jorden 
Landbruget omfatter dyrkning af bananer og sukkerrør og er koncentreret på den smalle kystslette. Også guldudvinding og fiskeri er af betydning; det indre Fransk Guyana kaldes Inini og karakteriseres af skovklædt, kuperet bakketerræn. Her lever der 6-700 indianere i deres egne, isolerede samfund, ligesom der i resten af det nordlige Sydamerika hist og pist findes små, diffuse samfund af Arawak- og Carib-indianere afsondret fra deres "moderlande".

Politik og forhold til Frankrig 
I 1946 opnåede territoriet status som fransk departement. Gyuana hører til EU ligesom Martinique og Guadeloupe i samme region. Området er derfor dækket af samme aftale som resten af Frankrig hexagonen som Danmark har indgået i 1953. Det er der flere officielle kontorer i Danmark, der ikke respekterer.  Departementet har et folkevalgt råd samt en repræsentant i Senatet og to i Nationalforsamlingen i Paris. I Fransk Guyana har Frankrig udstyret en præfekt. Sproget er fransk.

Klima: Området har tropisk ækvatorial klima  dvs. meget små variationer mellem årstider og dag/nat.

Eksterne henvisninger 

[1] Présentation de Guyane Francaise  

[2] Centre Spatiale de Guyane  launch base wth association to ESA 

 
Oversøiske departementer i Frankrig
Oversøiske regioner i Frankrig
Tyren (stjernetegn)

Tyren (Taurus) er det andet stjernetegn i dyrekredsen og ligger mellem Vædderen og Tvillingerne. Solen bevæger sig siderisk igennem Tyren fra midten/sidst i april til midten/sidst i maj.

Astronomisk 
Tegnet er fuldt synligt fra 88°N til 58°S.
Aldebaran er tyrens røde øje, og ses tydeligt på himlen. Derudover er stjernehobene Plejaderne og Hyaderne, samt Krabbetågen som er resterne en supernova, en del af stjernebilledet Tyren.

Mytologisk 
 Græsk: Tyren er den tyr som Zeus forvandlede sig til da han ville forføre kongedatteren Europa. 
 Bibelsk: Dansen om guldkalven.
 Egyptisk: Apis-tyren blev fejret i foråret i Ægypten ca. omkring 4.000 f.kr. på det tidspunkt befandt solen sig ved forårsjævndøgn i Tyrens tegn.
 Nordisk: Hymers alvstyr Himinhrjod, som Thor rev hovedet af for at kunne bruge det som madding under sin fisketur med Hymer.

Astrologisk 
 Periode: 21. april til 19. maj.
 Planethersker: Venus (♀)
 Element: Jord
 Type: Fixed
 Legemsdel: Halsen

Datalogi 
Tegnet for Tyren ♉ findes i tegnsættet unicode som U+2649 "Taurus".

Se også 
 Tyren (stjernebillede)

Stjernetegn
Mazzaroth

Mazzaroth er det hebraiske ord for de 12 stjernetegn (også kaldet zodiaken).

Nogle mener at de fleste bibel-historier fra Exodus (udtoget fra Egypten), Ruths bog og Jobs Bog synes at følge årets gang gennem de 12 stjernetegn.

Således var Tut-Moses i Egyptisk mytologi vandmandens tegn. Betragter man den bibelske Moses ud fra dette synspunkt, vil nogle hurtigt kunne drage paralleller. Han blev trukket op af vandet i sine barneår, han delte det Røde Hav, han slog vand af klippen under ørkenvandringen, og han måtte ikke krydse floden Jordan indtil det nye land. Udtoget fra Egypten fejres ved forårsjævndøgn.

Stjernetegn
Det Gamle Testamente
SpaceShipOne

SpaceShipOne er navnet på det bemandede rumfartøj, der med Mike Melvill som pilot, som det første private rumfartøj den 21. juni 2004 nåede en højde på 100 km, der er den af NASA, USAF og FAI definerede grænse for, hvor rummet begynder. Fartøjet er designet af Burt Rutans firma Scaled Composites og er bl.a. finansieret af Paul Allen. Scaled Composites forsøger sammen med Paul Allen med dette fly at vinde prisen Ansari X Prize.

Den 27. september 2004 blev det annonceret, at firmaet Virgin Galactic har licenseret teknologien bag SpaceShipOne. Virgin Galactic er ledet af Sir Richard Branson og har som mål at sende betalende passagerer på ture til rummet, med op til fem passagerer pr. tur.

Den 29. september 2004 fløj SpaceShipOne igen en tur ud i rummet, denne gang officielt som den første af de to ture, der skal foretages inden for 14 dage for at vinde X Prize. Denne gang opnåedes en højde på 102,9 km. 

Den 4. oktober 2004, årsdagen for Sputniks affyring i 1957, foretog SpaceShipOne den anden tur, der var påkrævet for at vinde X Prize og vandt prisen efter endnu en succesrig flyvning. Denne gang var Brian Binnie pilot, og han blev dermed den anden person i verdenshistorien, der fik tildelt astronautvinger efter at have fløjet et privatfinansieret rumfartøj ud i rummet. Også på denne tur var kabinen fyldt med ballast for at modsvare vægten af yderligere to personer – et af kravene for at vinde X Prize. På denne tredje tur ud i rummet opnåedes en højde på 114,6 km, hvilket er højderekord for fly. Den hidtidige rekord på 108 km blev sat af det eksperimentelle NASA-raketfly X-15 i 1963. X Prize-organisationen har anerkendt SpaceShipOne som havende vundet præmien .

Eksterne henvisninger 

Rumfart
Falkenberg

Falkenberg, på dansk Falkenbjerg  er en by i Halland på den gamle danske østensundske/svenske vestkyst og hovedby i Falkenberg Kommune, Hallands län, Sverige med 18.972 indbyggere.

Historie 
Byens navn stammer fra en borg, der blev opført ved Ätrans sydlige bred i slutningen af 1200-tallet, da Halland var dansk. Borgen er nævnt i 1298, da Erik Menved var konge. I 1356 brændtes Falkenberg ned af Erik Magnusson af Sverige, men blev genopført, og kom i Abraham Brodersens ejerskab. Borgen blev igen ødelagt under Engelbrekts oprør 1434; det var da Åge Axelsen Thott, der var borgherre. Mens et første angreb blev afværget, måtte Thott flygte, og satte borgen i brand. Efter borgens ødelæggelse fik byen ved Ätran navnet Falkenberg.

Det første kendte privilegium for byen er fra 1558. Byen voksede derefter op på den nordlige side af Ätran, men kom i det 20. århundrede også at sprede sig til den sydlige side af floden.

Bydele

Infrastruktur og transport 
Falkenberg ligger langs motorvejen E6 / E20. Falkenberg Station, 2 km fra byens centrum, erstattede den tidligere station i 2008. Stationen ligger langs västkustbanan og betjenes af Øresundstogene. Bybusserne i Falkenberg drives af Hallandstrafiken.

Erhverv 
Mejerikoncernen Arla driver et mindre mejeri i byen, hvor Carlsberg også har sit svenske bryggeri.

Kultur

Museer 
 Rian designmuseum (tidligere Falkenbergs museum) 
 Falkenbergs hembygdsmuseum
 Fotomuseet Olympia
 Törngrens krukmakeri

Kirker 
Fra middelalderen har Sankt Laurentii Kirke været Falkenbergs kirke. Den blev erstattet i 1892 som en sognekirke af den nygotiske Falkenberg kirke.

Sport 
Byen har flere fremtrædende sportshold. Falkenbergs FF har spillet fodbold i Superettan eller Allsvenskan siden 2003. Klubbens hjemmebane er Falcon Alkoholfri Arena. Falkenbergs VBK har spillet i Elitserien i volleybold siden 2002 og har vundet seks guld. Falkenbergs BTK har vundet ti guld i bordtennis. Både Falkenbergs VBK og Falkenbergs BTK spiller i Falkhallen. Klitterbadet badeanlæg er også placeret i byen

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Falkenbergturist
Western

Western kan henvise til flere artikler:

Kunst og underholdning

Genre 
 Western (genre) – litterær og filmisk genre om kolonialiseringen af midtvesten i USA
 Westernfilm – typisk amerikanske film i western-genren
 Spaghettiwestern – den italienske udgave af ovenstående.
 Kartoffelwestern – den danske udgave af western-genren, inspireret af de italienske spaghettiwestern
 Westernbog – bog i western-genren, også kaldet cowboybog
 Westerntegneserie – en tegneserie i westerngenren

Film 
 Western (film fra 1997), en fransk film fra 1997
 Western (film fra 2017), en tysk-østrigsk-bulgarsk film fra 2017

Musik 
 Westernmusik, er betegnelsen for musikken fra USA's vestlige stater
 Western swing, er en musikgenre, der opstod i Texas i 1930'erne
 Westernguitar, er en akustisk guitar med stålstrenge

Geografi

Australien 
 Western Australia – Australiens største delstat i areal

USA 
 Western (Nebraska) – en landsby i Saline County, Nebraska, USA
 Western (New York) – en by i Oneida County, New York, USA
 Western Reserve – var et landområde i USA

Andre 
 Western Division (Fiji)
 Western Division (Gambia)
 Western Area (Sierra Leone)
 Western (Ghana) – en region i Ghana

Sport 
 Western pleasure, en gangart i ridning
 Westernridning, en type ridning
 Western Conference (NHL), er en af to overordnede puljer i NHL (ishockey)
 Western Hockey League, er en af de tre store canadiske juniorligaer i ishockey

Erhvervsliv 
 Best Western, er en international hotelkæde

Monumenter 
 Western Heights, et fæstningsværk i England

Militær 
 Western Approaches Command, var en operationel enhed af Royal Navy under 2. Verdenskrig
 Western Hemisphere Institute for Security Cooperation, amerikansk militær uddannelsesinstitution

Andet 
 SS Great Western, engelsk hjuldamper bygget i 1837
Flerfagsordbog

En flerfagsordbog er en fagordbog, der er udarbejdet så den dækker to eller flere fagområder. En flerfagsordbogs formål er at beskrive det ordforråd, der benyttes inden for de valgte fagområder. En flerfagsordbog kan sammenlignes og kontrasteres med en enkeltfagsordbog og en delfagsordbog.

Et eksempel på en flerfagsordbog er den traditionelle erhvervsordbog, som indeholder opslagsord (lemmata) fra mange fag, fx bankvæsen, finansiering, forsikring, management og transport.

Forskellige ulemper

Ulempen ved en flerfagsordbog er, at den skal dække termerne inden for mange forskellige fag på et begrænset område. I de fleste tilfælde er en flerfagsodebog samtidig en minimerende ordbog, der typisk indeholder mange termer fra et fåtal af de områder den dækker, mens den indeholder et begrænset antal termer fra de øvrige fagområder.

De mange forskellige fagområder gør det også svært for ordbogens forfattere at give uddybende faglige og sproglige forklaringer vedrørende alle opslagsord, og dette problem bliver forstærket i bilingvale eller polylingvale ordbøger, hvor der kan være behov for også at medtage faglige og sproglige oplysninger om ækvivalenterne.

Relevant litteratur
Sandro Nielsen: "Forholdet mellem alordbøger og enkeltfagsordbøger", i: R. V. Fjeld (red.): Nordiske studier i leksikografi. Nordisk forening for leksikografi 1992, 275-287.

Ordbog
Enkeltfagsordbog

En enkeltfagsordbog er en fagordbog, der er udarbejdet til at dække ordforrådet inden for et enkelt, selvstændigt fagområde, fx en juridisk ordbog eller en regnskabsordbog, idet formålet med en sådan ordbog er at beskrive det ordforråd, som benyttes inden for hhv. faget jura og regnskab. En enkeltfagsordbog kan sammenlignes og kontrasteres med en flerfagsordbog og en delfagsordbog.

Forskellige fordele

Fordelen ved en enkeltfagsordbog er, at den har et større leksikografisk potentiale end en flerfagsordbog. Enkeltfagsordbogen kan indeholde mange flere termer inden for det valgte fagområde på den samme plads, da den kun skal dække et fagområde. Dette betyder også, at en enkeltfagsordbog typisk er en maksimerende ordbog.

Set fra en faglig synsvinkel kan en enkeltfagsordbog indeholde mange flere faglige og sproglige oplysninger om opslagsordene (lemmata) end en flerfagsordbog af et tilsvarende omfang. Dette er især vigtigt i forbindelse med bilingvale og polylingvale ordbøger, da der også kan være behov for at give både faglige og sproglige oplysninger om ækvivalenterne.

Relevant litteratur
Sandro Nielsen: "Forholdet mellem alordbøger og enkeltfagsordbøger", i: R. V. Fjeld (red.): Nordiske studier i leksikografi. Nordisk forening for leksikografi 1992, 275-287.

Ordbog
Delfagsordbog

En delfagsordbog er en fagordbog, der er udarbejdet, så den dækker ordforrådet inden for et under- eller delfag inden for et overordnet fagområde. En delfagsordbog er en underinddeling af en enkeltfagsordbog og kan sammenlignes og kontrasteres med en flerfagsordbog.

Et eksempel på en delfagsordbog er en aftaleretlig ordbog, som dækker ordforrådet inden for aftaleret, der er et område inden for jura.

Forskellige fordele

Fordelen ved en delfagsordbog er, at den har et større leksikografisk potentiale end både en enkeltfagsordbog og en flerfagsordbog. Delfagsordbogen kan indeholde mange flere termer inden for det valgte delfagsområde på den samme plads, da den kun skal dække en del af et helt fagområde. Dette betyder også, at en delfagsordbog typisk er en maksimerende ordbog.

Set fra en faglig synsvinkel, kan en delfagsordbog indeholde mange flere faglige og sproglige oplysninger om opslagsordene (lemmata) end en enkeltfagsordbog og en flerfagsordbog af et tilsvarende omfang. Dette er især vigtigt i forbindelse med bilingvale og polylingvale ordbøger, da der også kan være behov for at give både faglige og sproglige oplysninger om ækvivalenterne.

Relevant litteratur
 Sandro Nielsen, "Forholdet mellem alordbøger og enkeltfagsordbøger", i: R.V. Fjeld (red.): Nordiske studier i leksikografi. Nordisk forening for leksikografi 1992, s. 275-287.

Ordbog
Minimerende ordbog

Betegnelsen minimerende ordbog anvendes til at udtrykke noget om det antal opslagsord en ordbog indeholder. En minimerende ordbog er en ordbog, der er udarbejdet til kun at indeholde en begrænset del af de ord, der findes i et bestemt sprog. En minimerende ordbog kan sammenlignes og kontrasteres med en maksimerende ordbog.

Et eksempel på en minimerende ordbog er en ordbog, der kun indeholder de 2000 hyppigst brugte ord i det danske sprog. Et eksempel på en minimerende fagordbog er en juridisk ordbog, der kun indeholder de 200 hyppigste ord inden for faget jura.

Fordele og ulemper
Ulempen ved en minimerende ordbog er, at den har et betydeligt mindre antal opslagsord (lemmata) end en maksimerende ordbog, og derfor vil mange brugere finde den utilstrækkelig.

Fordelen ved en minimerende ordbog er, at der er plads til flere oplysninger om opslagsordene, både sproglige og faglige oplysninger, end tilfældet er i en maksimerende ordbog af tilsvarende størrelse. Dette kan være af stor betydning, hvis den minimerende ordbog er bilingval eller polylingval, for i disse tilfælde kan der være behov for også at medtage oplysninger, sproglige og/eller faglige, om ækvivalenterne.

Betegnelsen minimerende ordbog kan anvendes på en delfagsordbog, en enkeltfagsordbog og en flerfagsordbog til at sige noget om, hvor mange termer den indeholder fra det eller de relevante fagområder

Relevant litteratur
Sandro Nielsen: "Forholdet mellem alordbøger og enkeltfagsordbøger", i: R. V. Fjeld (red.): Nordiske studier i leksikografi. Nordisk forening for leksikografi 1992, 275-287.

Ordbog
Maksimerende ordbog

Betegnelsen maksimerende ordbog anvendes til at udtrykke noget om det antal opslagsord en ordbog indeholder. En maksimerende ordbog er en ordbog, der er udarbejdet til at indeholde en stor del af de ord, der findes i et bestemt sprog. En maksimerende ordbog kan sammenlignes og kontrasteres med en minimerende ordbog.

Et eksempel på en maksimerende ordbog er en ordbog, der indeholder så godt som alle ordene i det moderne danske sprog. Et eksempel på en maksimerende fagordbog er en juridisk ordbog, der kun indeholder så mange af de ord, der forekommer inden for faget jura.

Fordele og ulemper
Fordelen ved en maksimerende ordbog er, at den indeholder så mange opslagsord 
(lemmata), at de fleste brugere ikke vil søge forgæves i ordbogen.

Ulempen ved en maksimerende ordbog er, at der kræves mere plads til de relevante oplysninger om opslagsordene, både sproglige og faglige oplsyninger, end tilfældet er i en minimerende ordbog. Dette kan være af stor betydning, hvis den maksimerende ordbog er bilingval eller polylingval, for i disse tilfælde kan der være behov for også at medtage oplysninger, sproglige og/eller faglige, om ækvivalenterne.

Disse fordele og ulemper betyder, at den optimale ordbog vil være en maksimerende ordbog med mange oplysninger af sproglig og faglig art, og som samtidig har et forholdsvist stort fysisk format. Dette vil dog ikke være et problem, hvis ordbogen er en elektronisk ordbog eller en internetordbog.

Betegnelsen maksimerende ordbog kan anvendes på en delfagsordbog, en enkeltfagsordbog og en flerfagsordbog til at sige noget om, hvor mange termer den indeholder fra det eller de relevante fagområder

Relevant literatur
Sandro Nielsen: "Forholdet mellem alordbøger og enkeltfagsordbøger", i: R. V. Fjeld (red.): Nordiske studier i leksikografi. Nordisk forening for leksikografi 1992, 275-287.

Ordbog
Apollo 10

Apollo 10 var den fjerde bemandede mission i Apollo-programmet, og den første, der blev opsendt fra affyringsplatform 39B på Kennedy Space Center. Anden bemandede rumskib i kredsløb om Månen. Afprøvede månelandingsfartøjet i kredsløb om Månen.

Den 22. maj 1969 var Apollo 10s månelandingsfartøj nede i en højde på 15.400 meter over Månens overflade.

Kommandomodulet er udstillet på Science Museum i London. Månelandingsfartøjets beboelsesmodul er i kredsløb om Solen, mens landingsstellet styrtede ned på Månen.

Besætning 
 Thomas Stafford, kaptajn
 John W. Young, kommandomodulpilot
 Eugene Cernan, pilot på månelandingsfartøj

Kaldenavne 
Kommandomodul: Charlie Brown (Søren Brun)
Månelandingsfartøj: Snoopy (Nuser)

Apollo-programmet
Henna

Henna er en plante, som indeholder farvestof lawsonia er kendt som et naturligt farvestof. Hennabusken (Lawsonia inermis) er af Kattehale-familien.
Henna pulver bruges hovedsageligt til farvning af hår, samt til rituelle kropsudsmykninger.

Naturligt henna indeholder lawsone, som har været undersøgt, fordi det blev påståaet, at det var kræftfremkaldende. Tidligere tilsatte man ofte farvestoffet paraphenylenediamine (p-Phenylenediamine, PPD) for at få henna tatoveringen til at tørre og blive færdig hurtigere; men da PPD er stærkt allergifremkaldende, er det blevet forbudt af EU i produkter til hennatatovering. PPD findes dog i de fleste hårfarver, som der kan købes i daglighandlen.
Man bør være forsigtig med hennatatoveringer ved besøg i mellemøsten. Ligeledes ved festivaller og lignende, hvor sort og blå henna ofte anvendes, hvori PPD er at finde.

Henna bruges også til at farve hår, negle eller for at give lidt ekstra farven til huden. Dette har mennesket gjort længe før de oldtidens Egypten, dog er de første beviser på henna brug til hårfarve fra mumier fra denne tid.
Henna har en orange farve med et rødligt skær i, som kan nuanceres ved at tilsætte andre naturlige ingredienser.

Eksterne henvisninger 
 The Henna page
 How to use henna 
 Hvad er henna?
 why-you-should-avoid-black-henna-tattoos

Mode
Farveplanter
Rumforskning

Rumforskning er betegnelsen for udforskningen af verdensrummet ved hjælp af balloner, raketter, satellitter og rumsonder. De allerfleste målinger foretages med detektorer, der måler elektromagnetisk stråling. Der foretages observationer i hele det elektromagnetiske spektrum. Der foretages dog også målinger af fx magnetfelter og partikelstråling. Endelig foretages der fysiske undersøgelser af de nærmeste planeter og måner i solsystemet ved landing på overfladen af disse. 

FAI har defineret at grænsen for rummet er 100 km over Jordens overflade. USA anvender også en 50 mile grænse. Iagttagelsen af Jordens overflade fra satellitter medregnes også som rumforskning.

Se også 
 Rumfart
Nationale rumagenturer

 DSRI
 RAKA
 NASA
 ESA
 NASDA

Andre organisationer

 Dansk Selskab for Rumfartsforskning
 IAF
 FAI

Eksterne henvisninger
 Rummet.dk
 SpaceWeather.com -- News and information about meteor showers, solar flares, auroras, and near-Earth asteroids
 Space.com
 Spacedaily.com
 IOL, Popular Mechanics, June 11 2003: Super spaceships not far out 
 Space.com: Force Fields and 'Plasma' Shields Get Closer to Reality

Rumfart
ESRO

ESRO er en forkortelse for European Space Research Organization (Den Europæiske Rumforskningsorganisation), der blev oprettet den 20. marts 1962 på grundlag af en traktat, der blev underskrevet den 14. juni 1962. Der var ti europæiske medlemslande: Belgien, Danmark, Frankrig, Holland, Italien, Spanien, Sverige, Schweiz, Storbritannien og Vesttyskland.

Mellem 1968 og 1972 fik ESRO opsendt syv satellitter – Iris (ESRO-2B), Aurora (ESRO-1A), HEOS-1, Boreas, HEOS-2, TD-1A og ESRO-4 med amerikanske løfteraketter.

I 1975 blev ESRO en del af ESA.

Se også 
 ELDO
 ESA

Eksterne links 
 The Encyclopedia of Astrobiology, Astronomy, and Spaceflight 
 U.S. Centennial of Flight Commission 

ESA
Barfrost

Barfrost betegner en kombination af hård frost og ringe eller intet snedække. Det betyder, at planterne udsættes for frost uden at være beskyttet af et tilstrækkeligt tykt og beskyttende snelag.

Særlig stedsegrønne planter såsom taks og laurbær-kirsebær lider under barfrost; men også mange rosensorter og stauder kan få problemer. Selv arter som lever op til trægrænsen som f.eks. Rød-Gran og Almindelig Ene kan blive svedne. Lolland-Falster og Bornholm er ikke så udsatte for barfrost, da Østersøen som regel afgiver nogen fugtighed, der falder som et beskyttende snelag.

Klima
Fédération Aéronautique Internationale

Fédération Aéronautique Internationale (FAI) er en international ikke-statslig organisation, der regulerer sportsflyvning, herunder svæve-- og ballonflyvning og flyvning med UAV'er. Organisationen blev grundlagt den 14. oktober 1905 og har hovedkontor i Lausanne i Schweiz. 

FAI administrerer rekorder for sportsflyvning m.v. og også rekorder for menneskelig rumflyvning.

FAI har defineret, at rummet begynder ved Kármán-linjen 100 km over Jordens overflade. Personer, der har været højere oppe, kan kalde sig for astronauter. Den bygger på Theodore von Kármáns analyse af de aerodynamiske forhold, hvor der i omkring 100 km højde ikke længere er mulighed for aerodynamisk kontrol af et luffartøj og omvendt at luftmodstanden er blevet så lav, at der er mulighed for i det mindste et mindre antal kredsløb om Jorden uden en fremaddrivende motor.

I Danmark er FAI repræsenteret ved Kongelig Dansk Aeroklub (KDA).

Referencer

Eksterne henvisninger 

 FAI's hjemmeside 
 FAI's beskrivelse af 100 km grænsen
  En diskussion af 100 km grænsen (pdf) 

Standardiseringsorganer
Luftfartsorganisationer
Rumfartsorganisationer