alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Biotisk faktor

Biotiske faktorer inden for et økosystem er de faktorer, som skyldes de gensidige påvirkninger mellem de enkelte arter. Begrebet skal ses i sammenhæng med det supplerende abiotisk faktor, som omfatter alle de miljøfaktorer, som ikke skyldes levende væsner (især klima- opg jordbundsforhold, men også påvirkninger, som skyldes tidligere forhold eller begivenheder).

Fordele eller ulemper 
Når forskellige arter lever i det samme område, vil mindst én af dem være påvirket af samlivet. Denne påvirkning kan være enten fordelagtig eller ufordelagtig. Der kan altså være tale om biologisk samvirke eller konkurrence mellem arterne.

Se også 
 Abiotisk faktor
 Økologi
 Biotop
 Niche

Kilder 
 

Økologi
Stormflod

En stormflod (også kaldet vandflod) er en oversvømmelse forårsaget af, at kraftig vind presser store vandmasser fra havet og ind over land. Stormflod forekommer hyppigst i lave marskområder som Vadehavet og i fjorde, hvor vinden kan presse vandet ind, uden at det har mulighed for at komme ud igen. Stormflod opstår ofte i forbindelse med storm og springflod, men det er ikke altid tilfældet. 

Måske fordrev stormfloder også folkestammer som kimbrere fra deres hjemegne i jernalderen.

I den formoderne periode blev stormfloderne anset som Guds straf for menneskernes synder, såsom det var sket i Bibelens syndflod. Først senere fandt man naturvidenskabelige forklaringer såsom en stigende vandstand og landets nedsænkning.

I dag findes især langs Nordsøkysten mange steder såkaldte stormflodssøjler, der viser vandstanden under forskellige stormfloder. Meget kendt er fx stormflodssøjlen på Skibbroen i Ribe.

Historiske stormfloder

Stormflod i Danmark 
I Danmark driver Kystdirektoratet stormflodsberedskabet på Vestkysten og i Vadehavsområdet. Stormrådet afgør, om der kan udbetales erstatning for skader efter oversvømmelse og stormfald. Stormrådet afgør også, om der har været stormflod. Forsikringsselskaberne håndterer anmeldelser af forsikringsskader og afgør, om der kan udbetales erstatninger i de konkrete tilfælde. Siden 1991 har Stormrådet med hjemmel i Lov om stormflod og stormfald været medvirkende til, at der kan udbetales erstatning for skader forårsaget af stormflod.

I oversvømmede områder falder boligpriserne, men 3 år efter er priserne normaliserede, med en lille forskel i forhold til højere liggende områder.

Se også

 Orkan

Noter

Litteratur 

Erik Lund-Jensen, Ulrik Schrøder: Manddrukning, i Skalk 1976 nr. 2, sider 3-9

Eksterne henvisninger 

Martin Rheinheimer: "Stormfloden som myte. Kampen mod havet og menneskets søgen efter identitet" (Sjæklen. Årbog for Fiskeri- og Søfartsmuseet, Saltvandsakvariet i Esbjerg 2003; Esbjerg 2004, s. 150-173) 
Dansk meteorologisk Institut´s side om stormflod 

Meteorologi
Vadehavet
Oversvømmelser
EC-47 Electric Goon

Douglas EC-47 Electric Goon var en ombygget C-47 Skytrain udstyret med udstyr til elektronisk krigsførelse.

Transportflyet C-47 Skytrain, der var i overtal efter 2. verdenskrig, blev ombygget til forskellige versioner med hvert sit specielle formål. Et af dem var elektronisk krigsførelse under Vietnamkrigen. Man havde problemer med at opspore Viet Cong-styrker, og udstyrede derfor C-47 Skytrain fly med elektronisk sporingsudstyr, der skulle fastlægge positionen af fjendens radiosendere.

Den nyeste teknik blev taget i anvendelse, og man monterede bl.a. 3 antenner under flyet til et særligt pejleapparat. De 2 antenner blev placeret ude under vingerne, og den tredje under flykroppen lige bag cockpittet, så de kom til at sidde i en trekant. Ved at sammenligne faseforholdene af det modtagne signal på de 3 antenner, kunne den præcise retning til senderen fastslås.

Se også 
EA-6 Prowler
EF-111 Raven
E-2 Hawkeye
E-3 Sentry
EC-130
EF-4

Eksterne henvisninger 

Fly til elektronisk krigsførelse

Militærfly fra USA
Douglas-fly
2-motors propelfly
Gel

Gel er et geléagtigt stof, der bruges ved mange laboratorieundersøgelser. Det består af vand tilsat et fortykningsmiddel, ofte agar, og eventuelt en buffer til regulering af pH.

Der findes endvidere en række produkter til almindelige forbrugere med varierende egenskaber, såsom at gøre hår mere fast, så man bedre kan holde frisuren.

Kemi
Kosmetik
Bløde materialers fysik
Genpulje

Genpuljen er en arts samlede genbeholdning. Dette står i modsætning til individets gener, der kun kan rumme en del af artens samlede genetiske kode. Genpuljer studeres i populationsgenetik og evolutionsforskning. Genpuljen kan ændres på grund af mutationer, fænotypisk fremkaldte forskelle i overlevelsesevne og formering eller forskelle forårsaget af tilfældig overlevelse og vandring. Store ændringer i genpuljer, som er foregået over lang tid, kaldes evolution.

Kun i de tilfælde, hvor en startpopulation har været meget lille, kan man opleve, at artens og individernes genpulje er næsten ens. Et eksempel på dette har man i gepardernes genpulje. Den er så lidt varieret fra individ til individ, at arten må have overlevet en truende uddøen med ganske få individer.

Genetik
Gestagen

Gestagener (også kaldet progestogen) er en gruppe af kønshormoner, hvoraf progesteron er ét af de vigtigste. Gestagener benyttes i p-piller og lægemidler til behandling af blødningsforstyrrelser.

Gestagen består af 3 forskellige dele:

 Gonaner
 Pregnaner
 Bananer

Gonaner omfatter levonorgestrel og de nyere gestagener, desogestrel, gestoden og norgestimat. Disse gestagener har helt overvejende progesteronvirkning.

Pregnaner omfatter bl.a. medroxyprogesteron og cyproteronacetat, som har en høj affinitet for progesteronreceptorer men ingen signifikant androgen-, østrogen- eller antimineralokortikoid virkning. Cyproteronacetat har derimod en antiandrogen virkning.

Bananer (ikke at forveksle med frugten) dækker det over en latinsk betegnelse af Estraner, som omfatter norethisteron samt stoffer, som i organismen omdannes til norethisteron. Norethisteronacetat har først og fremmest affinitet for progesteronreceptorerne, men har også en svag østrogen- og androgen aktivitet in vitro.

Se også 
Kønshormon

Hormoner
Glukose

Glukose (druesukker eller dextrose) er et simpelt sukkerstof (et monosakkarid), som har den kemiske formel C6H12O6 (en hexose, se nedenfor). Glukose smager ikke helt så sødt som almindeligt sukrose. 
Det er det grundlæggende kulhydrat, der bliver fremstillet i fotosyntesen. Dermed er glukose også det energibærende stof, der danner nettoprimærproduktionen, og som skaber grundlaget for både græsningsfødekæden og nedbryderfødekæden. Den naturlige variant, D-glukose, kaldes også dextrose, når det bliver brugt i fødevareindustrien.

Glukose er en hexose, dvs. et monosakkarid med seks (hexa er græsk og betyder "seks") kulstofatomer. Set under en anden synsvinkel er glukose også en aldehyd, for det indeholder en CHO-gruppe. Fem af de seks kulstofatomer danner sammen med ét af iltatomerne en ring ("pyranosering"), som er en meget stabil grundstruktur. I ringen er hvert kulstofatom bundet til en hydroxylgruppe og et brintatom. Undtagelsen er det 5. kulstofatom, som er bundet sammen med det 6. kulstofatom uden for ringen, hvor det danner en CH2OH-gruppe.

Når glukose bliver bundet sammen med fruktose opstår disakkaridet sukrose, som er almindeligt sukker. Andre disakkarider med glukose er maltose og mælkesukker eller laktose. Stivelse (amylose og amylopektin), cellulose og glykogen er polysakkarider, dannet som polymerer af glukose.

Se også 

 Blodsukker
 Glykogen
 ATP
 Energistrøm
 Glykolyse
 Glykogenese
 Glykogenolyse
 Citronsyrecyklus

Kulhydrater
Parenchymkirurgi

Parenchymkirurgi (også kaldet parenkymkirurgi) er en nu sjældent anvendt betegnelse for kirurgi, som ikke omfatter bevægeapparat, nervesystemet og kvindens kønsorganer. Det omfatter således f.eks. tarme, lever, mavesæk, milt, skjoldbruskkirtel, bryst og galdeblære.

Se også
Lægevidenskab

Kirurgi
Mikroskop

Et mikroskop bruges til at danne et forstørret billede af et objekt. Ordet mikroskop er sammensat af følgende græske ord: mikrós for lille samt skopein for at betragte.

Der findes følgende kendte typer mikroskoper:
 lysmikroskoper
 elektronmikroskoper
 rasterelektronmikroskoper

I et lysmikroskop bliver lyset der kommer fra objektet afbildet gennem objektiv og okular. Objektivets opgave er at danne et reelt billede, som igennem okularet bliver iagttaget som et forstørret billede af objektet. Forstørrelsen kan omfatte fra en faktor 10 til 10000.

Det for os synlige lys har en bølgelængde på mellem 400 og 700 nm. Derfor kan de mindste objekter, der kan ses med et lysmikroskop, ikke være mindre end 0,3 mikrometer store. Mindre detajler medfører brydningstab og kan ikke afbildes. Som afhjælpning kan bruges ultraviolet lys.

Galleri

Mekaniske dele af et mikroskop

Se også 

 Mikroskopet – et stjernebillede.
 Makroskopisk
Metrologi

Ordet metrologi skal ikke forveksles med meteorologi.

Metrologi er videnskaben om målinger og måleteknik. Videnskaben beskæftiger sig med målinger af fysiske størrelser, fx længde, masse, tid, strømstyrke, spænding, farve og hastighed.

Ekstern henvisning 

 DANIAmet – en forening af danske organisationer og virksomheder der beskæftiger sig med metrologi.

 Metrologi
Naturvidenskab
Hot spot (hjemmeside)

Hot spot er på hjemmesider områder, som udløser en handling, når musens markør passerer hen over (mouseover) eller ved klik indenfor området.

Hot spots er definerede områder bestående af grafik og billeder.

 

World Wide Web
Fakultet

Fakultet kan hentyde til flere artikler:

 Fakultet (universitet) – er en afdeling eller et fagområde på en forskningsinstitution, f.eks. et universitet eller en professionshøjskole.
 Fakultet (matematik) – er i matematikken produktet af en talrække.
Fakultet (matematik)

Fakultet er i matematikken, produktet af en talrække af de positive hele tal fra 1 til og med tallet selv.

Fakultet-funktionen angives med et udråbstegn efter tallet, f.eks. 5!.

Et tal som er resultatet af en fakultet-funktion kaldes et fakultetstal.

Fakultetformel:

 for 

Fakultet beskrives ofte rekursivt:

 for 

Opfattet som en funktion er fakultet kun defineret for ikkenegative hele tal, men Bohr og Mollerup viste at der kun er én naturlig udvidelse til en større definitionsmængde, nemlig Gammafunktionen, der havde været kendt siden 1700-tallet. Generelt kan fakultetfunktionen altså opskrives ved det uegentlige integral:

.

Når n er stor, kan n! approksimeres ganske præcist med hvad, der kaldes Stirlings approksimation:
.
Stirlings approksimation har størst anvendelse på formen:

.

Eksempel 
Fem fakultet (eller 5!) er 5 gange 4 gange 3 gange 2 gange 1, hvilket giver resultatet (fakultetstallet) 120.

Se også 
 Binomialkoefficient
 Gammafunktion
 Bohr-Mollerups sætning
 Fakultetsprimtal

Ekstern henvisning 
 Faktorial Regnemaskine  fra 0! til 200 000!
 Om n!-notationen  (på engelsk, fransk og tjekkisk)

Kombinatorik
Udråbstegn

Udråbstegn er tegnet !, der anvendes til angivelse af bl.a. udråb, forundring, ordrer, ønsker, opfordringer og kraftudtryk. 

På dansk (og de fleste andre sprog) kan udråbstegn i lighed med punktum og spørgsmålstegn markere afslutningen af en sætning. Når det er tilfældet, skal det næste ord ifølge dansk retskrivning begynde med stort bogstav. Hvor udråbstegn (og spørgsmålstegn) benyttes til at gengive direkte tale og hvor det anførende udtryk er efterstillet, skal dette dog ikke skrives med stort. Et eksempel herpå er en sætning som: "Nu kan det være nok!" sagde han.

Udråbstegn bruges også i matematikken til at udtrykke fakultet og anvendes i flere programmeringssprog til at negére boolske udtryk.

Historie 
De gamle romere skrev "IO" i slutningen af en sætning, når de ville markere et udbrud af glæde. I middelalderen besluttede man at skrive i og o oven på hinanden, for at undgå forveksling med den latinske endelse "-io". Man gjorde derefter det samme med spørgsmålstegnet, der før var blevet stavet "qo" (forkortelse for "questio", der betyder spørgsmål). Med bogtrykkets opfindelse i det 15. århundrede blev det til udråbstegnet, som det ses i dag. Men det blev først almindelig i det 18. århundrede, og først i 1970 optræder det som en fast placeret tast på skrivemaskinen.

Kildehenvisning og reference

Eksterne henvisninger 

Tegnsætning
Werner von Siemens

Ernst Werner von Siemens (født 13. december 1816, død 6. december 1892) tysk opfinder og grundlægger af virksomheden Siemens AG.

Werner Siemens blev født i Lenthe ved Hannover i Tyskland. Han var den fjerde ud af en søskendeflok på 14. Forældrene var Christian Ferdinand Siemens og Eleonore Siemens; de døde begge, da Werner var 11 år gammel. Werner følte, at det var hans ansvar at forsørge sine ti yngre søskende.

Kårene var små, så for at kunne udleve sin drøm om at studere meldte han sig til militæret, da han gennem militæret kunne studere gratis.

Sammen med sin ven og urmager/elektrotekniker Georg Halske grundlagde han virksomheden Siemens und Halske AG. Virksomheden blev etableret på baggrund af en visertelegraf, hvor man ved at dreje viseren hen på et bogstav kunne afsende morsekoden for denne.

To år efter virksomhedens start forlod Werner Siemens militæret, hvor han havde gjort tjeneste i 15 år.

To af Werners brødre spillede en stor rolle i virksomheden og overtog senere også det meste af ledelsen. Hans syv år yngre bror Wilhelm Siemens stod for forbindelserne til England, hvor han blev slået til ridder. Den tretten år yngre bror Carl Siemens tog til Rusland, men hjalp også til i England efter Wilhelms død.

Ægteskaber 
Werner giftede sig første gang i 1852 og fik året efter sønnen Arnold og i 1855 sønnen Wilhelm. Begge sønner fik senere store roller i virksomheden.

Werner lagde kabler gennem Det røde Hav i 1859.

I 1865 døde hans første kone, og fire år senere giftede han sig igen. I 1870 fødtes datteren Hertha og i 1872 sønnen Carl Friedrich, som også fik en stor rolle i virksomheden.

Hans anden kone døde i 1882, og han giftede sig med sin kusine Elly.

Werner blev i 1888 adlet af kejser Friedrich 3. og kunne herefter kalde sig von Siemens.

I 1890 gik Werner på pension, men havde stadig indflydelse i virksomheden, lige indtil han døde af lungebetændelse i december 1892.

Familie 

Følgende af hans brødre var engageret i Siemens AG:
 Hans Siemens (1818-1867),
 Wilhelm von Siemens (1823-1883), i England Sir William Siemens
 Friedrich von Siemens (1826-1904),
 Carl von Siemens (1829-1906),
 hans sønner
 Wilhelm von Siemens (1855-1919),
 Carl Friedrich von Siemens (1872-1941),
 Arnold von Siemens (1853-1918)
 og hans fætter
 Georg von Siemens (1839-1901).

Eksterne henvisninger 

 Biografi 
 Artikel i Den Store Danske

Opfindere fra Tyskland
Ingeniører fra Tyskland
Werner von
Tyskere i 1800-tallet
Erhvervsfolk fra Tyskland
Safrankrokus

Safrankrokus (Crocus sativus) er en urt i slægten krokus, der er naturligt udbredt i Middelhavsområdet. Sandsynligvis stammer planten fra Grækenland og Lilleasien (Tyrkiet). De gamle grækere kendte og dyrkede safrankrokus. Også romerne værdsatte safran både som krydderi og som duftspreder. I dag dyrkes safrankrokus især i Iran, Spanien, Grækenland, Tyrkiet og Indien. Selv om safrankrokus traditionelt dyrkes i Middelhavslandene, kan den dyrkes så nordligt som i England.

Støvfangene fra safrankrokus kan benyttes til krydderiet safran, som er verdens dyreste krydderi.

Krokus
Folketingsvalget 1975

Folketingsvalget den 9. januar 1975 var det 55. valg til Folketinget i Kongeriget Danmark. Det var et særdeles godt valg for Venstre, men alligevel dannede Anker Jørgensen igen regering, efter lidt over et år med Poul Hartling som statsminister. Regeringen Anker Jørgensen II blev dannet efter 35 dages forhandlinger, hvilket frem til folketingsvalget 2022 var den længste regeringsdannelsesperiode i dansk politisk historie.

For første gang kom der tre partier til venstre for Socialdemokratiet i Folketinget: Socialistisk Folkeparti, Danmarks Kommunistiske Parti og Venstresocialisterne, idet de to sidstnævnte partier for første gang opnåede repræsentation samtidigt.  


Valgresultat

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Poul Nyboe Andersen (V): 27.974
 Mogens Glistrup (Z): 27.577
 Poul Hartling (V): 25.887
 Kjeld Olesen (A): 24.696
 Anker Jørgensen (A): 16.740
 Svend Auken (A): 14.488
 Orla Møller (A): 14.155
 Poul Schlüter (C): 14.039
 Erling Jensen (A): 13.677
 Tove Nielsen (V): 12.602

Noter 
Kilder

1975
Politiske valg i 1975
Folketingsvalget 1973

Folketingsvalget den 4. december 1973 var det 54. valg til Folketinget i Kongeriget Danmark. Valget kaldes hyppigt ved tilnavnet "Jordskredsvalget", sommetider også “protestvalget”, grundet dets permanente følger for det politiske system i Danmark, der hidtil hovedsageligt fungerede som et firpartisystem. Tre nye partier - Fremskridtspartiet, Centrum-Demokraterne og Kristeligt Folkeparti - drog fordel af massiv vælgervandring og blev repræsenteret i Folketinget, medens de fire gamle partier tilsammen mistede 54 mandater, og mere end en tredjedel af folketingsmedlemmerne blev udskiftet. Desuden kom Kommunisterne og Retsforbundet, der havde været ude af Folketinget siden 1960, ind igen. Det foregående valg fandt sted den 21. september 1971.

De store bevægelser i stemmeafgivningen kom bl.a. som en reaktion på stigende skatter som følge af mange ansættelser i det offentlige, indførelsen af fri abort, legalisering af billedporno, og en mangel på tillid til de gamle partiers politikere.

Efter valget dannede Poul Hartling den 19. december Regeringen Poul Hartling, der sad indtil den 13. februar 1975.

Valgresultat

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Erhard Jakobsen (M): 29.086
 Mogens Glistrup (Z): 22.160
 Hilmar Baunsgaard (B): 19.407
 Poul Nyboe Andersen (V): 16.897
 Anker Jørgensen (A): 15.783
 Svend Auken (A): 11.694
 Poul Schlüter (C): 11.207
 Kjeld Olesen (A): 11.021
 Orla Møller (A): 10.974
 Ivar Nørgaard (A): 10.397

Se også 
 Folketingsmedlemmer valgt i 1973
 Folketingsvalget 2015, kaldet "hofteskredsvalget"

Noter 

1973
Politiske valg i 1973
Zapperbørn

Zapperbørn er et begreb som er inspireret af TV'ets fjernbetjening, hvor man zapper gennem kanalerne for at finde noget interessant. Når dét, man så finder, begynder at kede én, zapper man videre.

Zapperbørn har det næsten lige sådan i forhold til hverdagen. De kan ikke fordybe sig i en ting – bestandigt løsrives de af andre inputs og når aldrig til mere end en overfladisk oplevelse. De laver gerne flere ting på én gang – halvhjertet – og er meget krævende med hensyn til materielle ting og stimulation. Disse børn kaldes også surferbørn.

Det diskuteres, hvilke faktorer der gør børn til zapperbørn.

Se også 
 Bimmerbørn
 Curlingbørn
 Dampbørn
 Forhandlerbørn
 HFI-børn

Pædagogik
HFI-børn

HFI står for Hjemmet Fungerer Ikke.

Et begreb, der er kommet ind i børnepædagogikkens lærebøger de seneste år af mangel på bedre udtryk. Rammer i flere tilfælde mere præcist end begrebet 'samspilsramt'.

Andre børnebegreber 

Bimmerbørn, curlingbørn, dampbørn, forhandlerbørn, zapperbørn

Pædagogik
Henning

Henning kan være en tysk afledning af Johannes som  Hans, eller det kan være et nordisk drengenavn, der betyder "fredsstifter".

Første gang, navnet ses i Danmark, er venderen Henning Podebusk i 1300-tallet.

1985-1996 fik 131 danske drenge navnet Henning. Den 1. januar 2001 var der ifølge Danmarks Statistik 23.853 i Danmark med navnet Henning.

Personer med fornavnet Henning 
 Henning Ahrensborg, dansk skuespiller.
 Henning Bahs, dansk filmdekoratør og manuskriptforfatter.
 Henning Carlsen, dansk filminstruktør.
 Henning Dyremose, dansk politikker.
 Henning Moritzen, dansk skuespiller.
 Carl-Henning Pedersen, dansk maler.
 Niels-Henning Ørsted Pedersen, dansk jazzmusiker.
 Henning Sprogøe, dansk skuespiller.
 Henning Stærk, dansk sanger og musiker.

Personer med efternavnet Henning 
 Astrid Henning-Jensen, dansk filminstruktør
 Bjarne Henning-Jensen, dansk filminstruktør
 Gerhard Henning, dansk-svensk billedhugger
 Rasmus Henning, dansk triatlet

Navnet anvendt i fiktion 
 Balladen om Carl-Henning, dansk film fra 1969 med Jesper Klein i hovedrollen.
 I filmen Blinkende lygter fra 2000, optræder figuren Hvide Henning, som eftersigende har fået gonorré i Barcelona. Han ender dog med at gøre drengene en bjørnetjeneste.

Se også 
 Alle artikler der begynder med Henning
Drengenavn

Drengenavne
Johannes

Johannes er et drengenavn, der stammer fra hebraisk for Gud (Jehova/Jahve) har handlet nådigt. Navnet forekommer i Bibelen i form af Johannes Døberen og apostlen Johannes, og det er derfor almindeligt i kristne samfund direkte eller i variationer – således har flere paver heddet Johannes. Det var det mest almindelige fornavn i Danmark op gennem
middelalderen.

Personer med navnet 
Johannes 2. Komnenos, østromersk kejser
Johannes, vestromersk kejser (tronraner)
Præstekongen Johannes, mytologisk figur fra højmiddelalderen.
Johannes Allen, dansk forfatter og filminstruktør.
Johannes Bjerg, dansk billedhugger.
Johannes Brøndsted, dansk forfatter.
Johannes Buchholtz, dansk forfatter.
Johannes Ewald, dansk digter.
Johannes Fibiger, dansk mediciner.
Johannes Fønss, dansk operasanger.
Johannes Glob, dansk maler.
Johannes Grenness, norsk/dansk maler. 
Johannes Helms, dansk forfatter og skolemand.
Johannes V. Jensen, dansk forfatter.
Johannes Jørgensen, dansk forfatter.
Johannes Kepler, tysk astronom og matematiker.
Johannes Larsen, dansk maler.
Johannes Lebech, dansk radikal politiker og tidligere minister.
Johannes Meyer, dansk skuespiller.
Johannes Møllehave, dansk præst og forfatter.
Johannes Neye, dansk fabrikant og grundlægger (Neye).
Johannes Prip-Møller, dansk arkitekt.
Johannes Rau, tysk præsident.
Johannes Sløk, dansk teolog.
Johannes Tidemand-Dal, dansk arkitekt.
Johannes Wiedewelt, dansk billedhugger.

Afledte former 
Hans
Jan
Jean
Jens
John
Johan
Jon (drengenavn)
Jonas
Johs

Drengenavne
John

John er et drengenavn, der stammer fra en engelsk form af Johannes. Navnet er også udbredt andre steder end i de engelsksprogede lande, blandt andet i Danmark.

Varianter omfatter det ligeledes meget udbredte Johnny samt de mindre udbredte Jonny, Johni, Johnni og Johny.

Kendte personer med navnet 
Primært danske suppleret med nogle af de mest kendte navne fra engelsk.
 Johnny Bredahl, dansk bokser.
 Johnny Cash, amerikansk countrymusiker.
 John Christensen, dansk maler.
 John Christmas Møller, dansk politiker.
 John Cleese, engelsk forfatter, komiker og skuespiller.
 John Denver, amerikansk countrymusiker
 John Ford, amerikansk filminstruktør.
 John Hahn-Petersen, dansk skuespiller.
 John Hansen, dansk eks. fodboldspiller.
 John "Faxe" Jensen, dansk eks. fodboldspiller.
 John F. Kennedy, amerikansk præsident.
 John Lennon, engelsk musiker og komponist.
 Johnny Logan, irsk musiker.
 Johnny Madsen, dansk musiker og kunstmaler.
 John Mogensen, dansk musiker og komponist.
 John Nielsen, dansk racerkører.
 John O'Shea, irsk fodboldspiller.
 John Olsen, dansk filmproducent.
 John Price, dansk skuespiller og instruktør.
 Johnny Reimar, dansk musiker og impresario.
 John Sivebæk, dansk fodboldspiller.
 John Steinbeck, amerikansk forfatter.
 John Terry, engelsk fodboldspiller.
 John Travolta, amerikansk skuespiller.
 John Wayne, amerikansk skuespiller.
 Elton John, engelsk musiker.

Navnet anvendt i fiktion 
 "Lille-John" er en af Robin Hoods nære medarbejdere i en række fiktive beretninger.
 John og Irene er en dansk film fra 1949.
 Johnny B. Goode er en sang af Chuck Berry, der er en rockklassiker.
 John Dillermand, dansk tegnefilmsfigur fra stopmotion-tv-serien af samme navn.

Andre anvendelser 
 John Bull er betegnelsen for den typiske englænder.
 John Doe er betegnelsen for en uidentificeret mandlig person i USA.
 En longjohn er en budcykel.
 Johnny Deluxe er navnet på en dansk rockgruppe.

Drengenavne
Johan

Johan er et drengenavn, der er den nordiske form af navnet Johannes . I 2019, var der ifølge Danmarks Statistik 7.374 danskere med fornavnet Johan og 12 der havde Johan som efternavn . 

En variant af navnet er Johann. Denne variant er ikke så udbredt, med 294 dansker navngivet sådan i 2019 . Navnet bruges også i sammensætninger med og uden bindestreg, for eksempel Karl-Johan eller Johan Frederik.

Kendte personer med navnet 
 Karl 14. Johan, svensk konge.
 Johan Ankerstjerne, dansk filmfotograf.
 Johan Samuel Augustin, dansk matematiker.
 Johann Sebastian Bach, tysk komponist.
 Johan Bartholdy, dansk komponist.
 Johan Cruyff, hollandsk fodboldspiller.
 Johan Christian Dahl, maler.
 Johan Elmander, svensk fodboldspiller.
 Johann Christian Gebauer, dansk komponist.
 Johann Wolfgang von Goethe, tysk digter.
 Johann Gutenberg, tysk opfinder af bogtrykkunsten.
 Johan Ludvig Heiberg, dansk dramatiker.
 Johan Jacobsen, dansk filminstruktør.
 Johan Martin Christian Lange, botaniker.
 Johan Museeuw, hollandsk cykelrytter.
 Johan Neeskens, hollandsk fodboldspiller.
 Johan Philipsen, dansk politiker og minister.
 Johan Rantzau, dansk (holstensk) krigsherre.
 Johan Ludvig Runeberg, Finlands nationaldigter.
 Johan Skjoldborg, dansk forfatter.
 Johan Svendsen, norsk komponist.
 Johann Strauss den ældre og Johann Strauss den yngre, østrigske komponister.
 Johan Clemens Tode, tysk/dansk digter og læge.
 Johan Otto von Spreckelsen, dansk arkitekt.
 Johan Herman Wessel, dansk-norsk digter.
 Carl-Johan Marhauer, dansk atlet og erhvervsmand

Andre betydninger 
 Karl Johan er navnet på en spiselig svamp. Den er opkaldt efter Karl 14. Johan.
 Karl Johans gate er navnet på en af de mest kendte gader i Oslo opkaldt efter Karl 3. Johan.
 Kong Johan - skuespil af Shakespeare

Kilder 

Drengenavne
Malene

Malene er et pigenavn, der er afledt af Magdalene. Navnet forekommer også i formerne Marlene og Marleen. Omkring 14.500 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet
Marlene Dietrich, tysk-amerikansk sanger og skuespiller.
Malene Hauxner, dansk landskabsarkitekt.
Malene Mortensen, dansk sanger.
Malene Schwartz, dansk skuespiller.
Malene Hasselblad, vinder af Robinson Ekspeditionen og brevkasseredaktør

Navnet anvendt i fiktion
Lili Marleen er titlen på en sang, der er kendt fra 2. verdenskrig. Lili Marleen er også titlen på en film fra 1981 af Rainer Werner Fassbinder.
En af hovedpersonerne i Christian Jungersens roman Undtagelsen hedder Malene.
Malenes forklaring er en roman for unge af Martin Petersen.
Frøken Malene er titlen på et af Grimms eventyr.
I tegneserien Steen og Stoffer forekommer ind imellem en babysitter ved navn Marlene.
"Malene" - sang af Sys Bjerre fra 2008

Pigenavne
Magdalene (pigenavn)

Magdalene er et pigenavn, der kommer fra det hebraiske bynavn Magdala, der betyder "tårnet". Varianter af navnet omfatter Magdalena, Magdaline, Madeleine (fransk version), Madeline, Madelaine og Madelene. Omkring 900 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik. 

Navnene Malene og Magda er afledt af Magdalene.

Kendte personer med navnet
Maria Magdalene, en af Jesu ledsagere.
Sofia Magdalena, svensk dronning.
Madeleine, svensk prinsesse.
Madeleine Albright, amerikansk politiker.
Magdalena Carmen Frieda Kahlo y Calderon, mexicansk maler, bedre kendt som Frida Kahlo.
Magdalena Eriksson, svensk fodboldspiller.
Madeline Kahn, amerikansk skuespiller.
Magdalena Kožená, tjekkisk operasanger.
Madelaine Petsch, amerikansk skuespiller

Navnet anvendt i fiktion
Magdelone (en praktisk taget uddød variant) er en person i Ludvig Holbergs skuespil, bl.a. i Den honette ambition.
Maria Magdalene optræder i mange fiktionsværker, f.eks. 
Musicalen Jesus Christ Superstar.
Ifølge Maria Magdalene, roman af Marianne Fredriksson.
Madeline Bray er en figur i Charles Dickens' roman Nicholas Nickleby.

Andre anvendelser
 Madeline, Californien - by i Lassen County, Californien
Marie Magdalene Sogn findes på  Djursland , og her findes også landsbyen Marie Magdalene.
En madeleinekage er en småkage, der bages i specielle såkaldte madeleineformer. Kagen kendes fra indledningen af Marcel Prousts På sporet af den tabte tid.

Pigenavne
Lone

Lone er et pigenavn, som er en nyere dansk kortform af Abelone, Magdelone.

Kendte personer med navnet
Lone Aburas, dansk forfatter.
Lone Dybkjær, dansk radikal politiker.
Lone Frank, dansk videnskabsjournalist, forfatter og ph.d. i neurobiologi.
Lone Hansen, dansk direktør for Team Danmark.
Lone Helmer, dansk skuespiller.
Lone Hertz, dansk skuespiller.
Lone Kellermann, dansk sanger og skuespiller.
Lone Lindorff, dansk skuespillerinde og billedkunstner.
Lone Luther, dansk skuespiller.
Lone Scherfig, dansk filminstruktør.

Navnet anvendt i fiktion 

 Ang.: Lone er en dansk film fra 1970 instrueret af Franz Ernst.
 "Kære Lone" er en sang af Shu-bi-dua på albummet Shu-bi-dua 13 fra 1992.
 Lone er en figur i filmen Send mere slik fra 2001, spillet af Marie Katrine Rasch.

Pigenavne
Villads

Villads – drengenavn – af Willehadus, der er en latinsk form af det engelske Willehad vilje – kamp.

Kendte personer med navnet 
 Villads Villadsen, grønlandsk digter og sangskriver
 Villads Andersen, tidligere radiovært på P1

Drengenavne
Kapivar

Kapivar (latin: Hydrochoerus hydrochaeris), også kaldet flodsvin, er verdens største gnaver.

Kapivaren kommer fra Sydamerika, hvor den lever i skovområder nær floder og sumpe.

Kapivaren er både land- og vandlevende, og har derfor fødder med svømmehud. Kapivaren kan blive under vandet i op til 5 minutter, og kan på samme måde som flodhesten løbe på bunden.

Kapivaren har øjne og ører siddende meget højt oppe på hovedet, og på næseryggen sidder en sort skinnende duftkirtel, som er særligt udviklet hos hannen. Denne kirtel bruges til at afsætte duftspor, og især i yngleperioden bruger hannen tid på dette.

Hunnerne går sammen i grupper på op til 20 individer, med hunner af forskellig alder. Der er altid en hun i nærheden af ungerne, for at holde øje med evt. farer.

Navnet kapivar betyder: "herre over græsset". Dette kommer sig af, at de i de tidlige morgentimer og om aftenen, hen mod skumringen, græsser på store græsarealer, mens de i dagtimerne hovedsageligt holder sig i vandet, og spiser planterne der. 

Hunnerne er en del større end hanner. De bliver kønsmodne efter ca. 18 måneder og parringstiden er hele året.

 Størrelse: 50-62 cm over skuldrene, og 106-134 cm lange.
 Vægt: Fra 35-66 kg.
 Drægtig: 150 dage.
 Unger: 2-7 pr. kuld.
 Levetid: 5-10 år.

Arter 
 Hydrochoerus hydrochaeris Kapivar (Linnaeus, 1766)
 Hydrochoerus isthmius Panama kapivar Goldman, 1912

Billedgalleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Genus Hydrochoerus

Gnavere
Drivhusgas

En drivhusgas har evnen til at opfange og udsende (en del af) den langbølgede varmestråling, mens den tillader størstedelen af den kortbølgede varmestråling at passere. Drivhusgasserne tillader derfor solens lys at passere atmosfæren, men opfanger Jordens varmeudstråling og returnerer en del af den.
Drivhusgasserne i atmosfæren har således afgørende betydning for den gennemsnitlige temperatur.

Med drivhusgasser i atmosfæren er Jordens gennemsnitstemperatur på 14 °C. Uden drivhusgasser i atmosfæren antages at Jordens gennemsnitstemperatur ville være −18 °C.

Drivhusgasserne 
Den største og vigtigste drivhusgas, men samtidig en varierende bestanddel af den normale atmosfære er:
 Vanddamp (H2O)

De vigtigste tørre drivhusgasser er:
 Kultveilte eller kuldioxid (CO2, carbon dioxide)
 Metan (CH4, methane)
 Lattergas (N2O, nitrous oxide)
 CFC-gasser (freongasser, CFC-12 og CFC-11)

Drivhusgassernes fysik 
 Langbølget betyder i denne sammenhæng stråling med en bølgelængde på 3 til 100 µm (mikrometer).
 Kortbølget betyder i denne sammenhæng stråling med en bølgelængde på ca. 290 til 3000 nm (nanometer).

Til en sammenligning omfatter det synlige lys ca 350 til 700 nm. Omtrent 99% af solens energi ligger indenfor et spektralområde på mellem 290 og 1400 nm, maksimum af indstrålingsintensitet ligger ved 474 nm (svarende til en grøngul farve).
Måles den af jorden og dens atmosfære udsendte varmestråling der når ud til verdensrummet, så ligger dette maksimum ved omtrent 10 µm.

Sættes den af solen ankomne stråling ved atmosfærens yderkant til 100, så opfanger jordens overflade 50% deraf og udsender kun 6% af de 100% (altså 12% af de 50%) uhindret igennem atmosfæren og ud i verdensrummet, hvilket skyldes drivhusgassernes evne til at opfange varmestrålingen.

Global opvarmning 

Der er opdaget en stigning i koncentrationen af drivhusgasserne i atmosfæren. Denne stigning er begyndt for omkring 300 år siden med den industrielle tidsalder, specielt med den stigende afbrænding af de fossile brændstoffer, se diagrammerne. Da drivhusgasserne opfanger varmestråling, øges dermed den tørre drivhuseffekt. Denne menneskeskabte drivhuseffekt anses for at medføre en global opvarmning.

For at mildne den forventede globale opvarmning forsøges at bringe udslippene af drivhusgasserne ned gennem politiske tiltag, såsom Kyotoprotokollen og 2020 målene. At bringe balancen tilbage til den før-industrielle tilstand er en stor videnskabelig og teknologisk udfordring.

Se også 
 Kulstofkredsløbet
 Menneskeskabt drivhuseffekt
 Global opvarmning

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Center for Permafrost - Københavns Universitet 

Klimapolitik
Luftforurening
Gasser
Forbundet Kultur Og Information

Forbundet Kultur Og Information (tidligere Bibliotekarforbundet, navnet ændret i foråret 2020) – forbundet for bibliotekarer, informationsspecialister og kulturformidlere – er en fagforening for bibliotekarer, cand.scient.bibl.er og cand.mag.er i kultur og formidling.  Forbundet er medlem af Akademikerne. Forbundet havde omkring 4.900 medlemmer i september 2010. I foråret 2023 var der omkring 3.600 medlemmer.

Forbundets medlemmer valgte i foråret 2023 at godkende en fusion med Dansk Magisterforening. Derved ophører Forbundet Kultur og Information med at ophøre pr. 1. november 2023.

Forbundet blev grundlagt i 1923 og var frem til 1969 kollektivt medlem af Danmarks Biblioteksforening. Blandt mærkesagerne er, at bibliotekerne skal styrkes og udvikles som rum for formidling af informationer og kultur.

Forbundet udgiver Bibliotekarforbundets fagmagasin Perspektiv 11 gange årligt, og hvert andet år uddeles en pris opkaldt efter biblioteksdirektør Thomas Døssing.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Bibliotekarforbundet 
 Bibliotekarforbundets blad Perspektiv

Referencer 

Etableret i 1923
Fagforbund under AC
Danseskole

I en danseskole undervises i forskellige former af dans. Danseundervisningen, og den dermed forbundne formidling af social kompetence, blev tidligere anset for et vigtigt bidrag til opdragelsen. I dag foregår undervisningen generelt under langt mere afslappede forhold og anses af dem som kan lide at danse, som et vigtigt bidrag til livskvaliteten.

Efter at TV 2 fra 2005 startede med at sende underholdningsprogrammet "Vild med dans" har mange danseskoler kunnet mærke en stærk tilvækst i tilstrømningen af danselystne elever, ikke mindst af voksne elever.

Ligesom der findes forskellige danseretninger, findes også hos danseskolerne forskellige specialiseringer. Blandt de mange danseretninger kan nævnes standarddans, latinamerikansk dans, ballet, jazzballet, hip-hop, folkedans, breakdance, step-dance, Salsa, Son Cubano, Bachata og mange flere former. Ofte underviser de enkelte danseskoler i flere forskellige danseretninger.

Danseskolen Fredie Pedersen (FP) i København er Danmarks ældste familieejede danseskole etableret i 1935.

Københavns ældste danseskole er Østerbro Dans, som er etableret i 1916.

Skole
Virkelighed

Virkelighed betyder noget faktisk eksisterende. Gennem hele menneskehedens historie har man diskuteret, hvad der er virkeligt: Er virkeligheden kun det, der påvirker os i vores liv? Er virkeligheden kun det, som vore sanser fortæller os, eller er der en virkelighed bag det oplevede? I den europæiske filosofi blev dette problem formuleret første gang i Platons hulelignelse.

Virkelighed er et tysk låneord. Det tilsvarende tyske ord Wirklichkeit blev skabt af Mester Eckehart som en oversættelse af det latinske ord actualitas. Det betegner den form for eksistens, som er afgrænset af det mulige på den ene side og det nødvendige på den anden. Begrebsparret virkelighed/mulighed står overfor det noget anderledes vægtede begrebspar realitet/idealitet (se realisme og idealisme). Virkelighed betyder groft talt det område af helheden, som kan påvirke os.

Se også 

 Epistemologi
 Filosofi
 Hyperrealitet
 Kynisme
 Livssyn
 Logik
 Naivitet
 Ontologi
 Overfladiskhed
 Psykose 
 Religion
 Simuleret virkelighed
 Uvirkelighed
 Virtual reality
 Vrangforestilling

Referencer

Litteratur 
 Carsten Høeg og Hans Ræder: Platons Skrifter (1954) C.A. Reitzels forlag 

 
Erkendelsesteori
Ontologi
Filosofiske grundbegreber
Antagelse
Magnus

Magnus er et drengenavn, der stammer fra latin, hvor det som adjektiv betyder "stor" eller "den store". Navnet har specielt været udbredt i Skandinavien i en afledning af Karl den Store, hvis navn på latin er Carolus Magnus. Det har i en periode været mindre brugt i Danmark, men har i de senere år fået en opblomstring. I 2019 hedder 16.400 danskere Magnus ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet

Kongelige 
 Magnus den Gode (1024 – 1047), norsk og dansk konge. Søn af Olav den Hellige. 
 Magnus Haraldsson (1048 – 1069), konge af Norge. Søn af Harald Hårderåde. 
 Magnus Barfod (1073 – 1103), konge af Norge. Søn af Olav Kyrre. 
 Magnus den Stærke (1106 – 1134]), dansk kronprins og konge af Götaland. Søn af kong Niels. Stod bag mordet på Knud Lavard. 
 Magnus den Blinde (ca. 1115 – 1139), konge af Norge. Søn af Sigurd Jorsalfar.
 Magnus Henriksson (? – 1161) var konge af Sverige i knap et år. Søn af Henrik Skadelår.
 Magnus Erlingsson (1156 – 1184), konge af Norge. Søn af Erling Skakke.
 Magnus Lagabøter (1238 – 1280), konge af Norge. Søn af Håkon 4. Håkonsson.
 Magnus Ladelås (ca. 1240 – 1290), konge af Sverige. Søn af Birger Jarl.
 Magnus Eriksson Smek (1316 – 1374), konge af Sverige, Norge og Skånelandene. Søn af Hertug Erik Magnusson.
 Magnus af Øsel (1540 – 1583), konge af Livland. Søn af Christian 3. 
 Haakon Magnus (1973), Norges kronprins. Søn af Harald 5. af Norge.
 Sverre Magnus (2005), norsk prins. Søn af kronprins Haakon Magnus.

Andre kendte 
 Sankt Magnus (ca. 1075-1115), jarl.
 Magnus Heinason (1548 – 1589), færøsk søhelt.
 Magnus Stenbock (1665 – 1717), svensk feltmarskal.
 Magnus Karnov (1882 – 1962), dansk jurist.
 Hans Magnus Enzensberger (1929), tysk forfatter.
 Magnus Wislander (1964), svensk håndboldspiller.
 Magnus Heunicke (1975), dansk folketingspolitiker.
 Magnus Carlsen (1990), norsk skakspiller.
 Magnus Landin Jacobsen (1995), dansk håndboldspiller.

Navnet anvendt i fiktion 
 Magnus og Myggen er fællestitlen på flere computerspil.
 Magnus Tagmus var en figur i en af DR's første tv-julekalendere.

Kilder 

Drengenavne
Peter Lotharius Oxholm

Peter Lotharius Oxholm (10. juli 1753 i København – 27. juli 1827 på Frederiksdal) var en dansk officer og generalguvernør i Vestindien.

Karriere 
Oxholm begyndte sin karriere som kadet i 1763 og blev korporal i 1769. Fra 1771 var Peter Lotharius Oxholm page hos dronning Caroline Mathilde og var til stede i forgemakket da hun blev arresteret. Rejste efter tjeneste som løjtnant til Vestindien i 1777.

Oxholm vendte tilbage til Danmark i 1793 og blev afskediget fra hæren med rang af oberst. Ved landeværnets organisering i 1801 blev han chef for et regiment – Søndre Sjællandske Landeværnsregiment – og deltog i Slaget ved Køge 1807, hvor han sammen med en håndfuld menige og befalingsmænd forskansede sig bag kirkegårdsmuren på Herfølge Kirkegård. Efter en kort heftig kamp måtte han give op og lade sig tage til fange.

I 1814 blev han generalløjtnant og generalguvernør i Vestindien. Han blev året efter Kommandør af Dannebrogordenen.

Ægteskaber 
Han var først gift med Marie Heiliger, der døde i 1794, og siden hen med Ann O'Neill (3. februar 1780 – 16. august 1844), datter af plantageejer O'Neill på St. Croix og af en irsk adelsslægt. Med hende fik han børnene:
 Emilie Catharine Oxholm (8. oktober 1799 – 26. september 1881 i København)
 Frederik Thomas Oxholm (1801-1871)
 Carolina Augusta Oxholm (1803–1872)
 Carl Arthur Oxholm (1804-1839)
 Waldemar Tully Oxholm (1805-1876)
 Harald Peter Oxholm (1807-1869)
 Oscar O'Neill Oxholm (1809-1871)

Han er begravet på Garnisons Kirkegård.

Kilder 
 Slægten Oxholm i Dansk Adelskalender 1878

Eksterne henvisninger 
 

Peter Lotharius
Generalløjtnanter fra Danmark
Danskere i 1700-tallet
Danskere i 1800-tallet
Dansk Vestindiens guvernører
Kommandører af 1. grad af Dannebrog
Personer i Englandskrigene fra Danmark-Norge
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra København
Almindelig hirse

 
Almindelig Hirse (Panicum miliaceum) er en kornsort, der har været dyrket i tusinder af år i Rusland og Østasien. Den bliver stadig dyrket i Indien, Rusland, Mellemøsten, Tyrkiet og Rumænien.

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Hirse
C4-planter
Korn
1074

Konge i Danmark: Svend 2. Estridsen 1047-1076

Se også 1074 (tal)

Begivenheder 
 9. marts – Pave Gregor 7. ekskommunikerer alle gifte præster af den romersk-katolske kirke.
 Svend Nordmand bliver biskop i Roskilde Domkirke.

Født

Dødsfald 
 10. Maj – Vilhelm, indviet til biskop i Roskilde i 1060.

Eksterne henvisninger 

74
Folketingsvalget 1971

Folketingsvalg den 21. september 1971. Samtidig med folketingsvalget var der folkeafstemning om nedsættelse af valgretsalderen til 20 år. Det foregående valg fandt sted den 23. januar 1968.

Valgresultat

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Jens Otto Krag (A): 25.636
 Hilmar Baunsgaard (B): 23.395
 Erhard Jakobsen (A): 22.966
 Aksel Larsen (F): 14.933
 Ivar Nørgaard (A): 14.358
 Jens Kampmann (A): 13.503
 Lene Bro (A): 13.194
 Poul Schlüter (C): 12.821
 Erik Ninn-Hansen (C): 12.354
 Poul Nyboe Andersen (V): 11.854

Henvisninger

1971
Politiske valg i 1971
1028

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1028 (tal)

Begivenheder 
 Knud 2. den Store bliver konge af Norge efter Olav den Hellige.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

28
Kindtand

Små kindtænder er tænder, der har en tyggeflade med to tyggeknuder. Af små kindtænder er der to i hver side både i over- og underkæbe. De små kindtænder anvendes til at tygge og findele føden med. Store kindtænder har fra fire til fem tyggeknuder og har samme funktion som de små kindtænder. Der kan findes tre store kindtænder i hver side, både i over- og underkæben. Den bageste kaldes visdomstanden.

Se også 

Tænder
Mahayana

Mahayana (sanskrit महायान mahāyāna "det store fartøj") er en af hovedretningerne inden for buddhismen.

I århundrederne omkring vor tidsregnings begyndelse begyndte buddhismen for alvor at opdeles i forskellige skoler og strømninger, og en af de større af disse begyndte at titulere sig selv mahāyāna "det store fartøj" med henvisning til dens lære om, at det påligger en boddhisattva, en person, der søger at opnå nirvana, tillige at arbejde for alle andre væseners oplysning. I modsætning hertil kaldte man de andre retninger for hinayana "det lille (el. ringere) fartøj" ud fra den opfattelse, at folk i disse retninger alene arbejdede på deres egen frelse.

Mahāyāna-buddhismen er kendetegnet ved at lære, at alle væsener har en iboende og medfødt buddhanatur og at alle derfor kan finde nirvana i sig selv. Det er enhver oplysningssøgendes pligt at hjælpe andre til at opnå dette. Derfor må man i mahayana-buddhismen, inden man kan starte på sin vej til at opnå erkendelsen, således aflægge boddhisattva-løftet, hvor man forpligter sig til ikke at forlade denne verden, førend man har hjulpet alle levende væsener til oplysning.

Af de vigtigste skrifter inden for mahayana-buddhismen kan, i tillæg til sanskrit-versionen af Tripitaka, nævnes:
 Hjerte-Sutraen (Prajñāpāramitā-sūtra)
 Diamant-Sutraen (Vajrachhedikāprajñapāramitā-sūtra)
 Lotus-Sutraen (Saddharmapundarīka-sūtra).

Den vigtigste filosof inden for mahayana-buddhisme er Nagarjuna.

Den tantriske buddhisme eller vajrayana-buddhismen, særligt kendt fra Tibet, tager udgangspunkt i mahayana-buddhismen og regnes ofte for en særlig gren af denne.

Kilder/henvisninger 

 Lene Højholt: Buddhas lære – og den tibetanske buddhisme (1993), 
 Shinjo Ito: Shinjo:Reflections Somerset Hall Press(2009),  /

Eksterne kilder/henvisninger 
 Tendai Buddhisme Danmark

Buddhisme
Boddhisattva-løftet

Boddhisattva-løftet er et løfte, der afgives af buddhister, der derved lover at lade sig genføde på jorden, hvis de skulle opnå erkendelse i deres nuværende liv. Som genfødte med fuldt oplyst bevidsthed kan de hjælpe jordens andre væsener med at opnå den samme erkendelse...

Kilde  
Lene Højholt, Buddhas lære -og den tibetanske buddhisme,  1994, Munksgaard.

Eder
Buddhisme
Vicente Fox

Vicente Fox Quesada (født 2. juli 1942) var Mexicos præsident i perioden 2000 til 2006. Valget der gjorde ham til præsident var historisk vigtigt fordi han blev den første præsident valgt fra et oppositionsparti siden Francisco I. Madero i 1910, og han brød dermed næsten et århundredes politisk dødvande for den mexicanske opposition.

Før sin sejr i valget var Fox leder af Coca-Cola i Latinamerika.

Mexicos præsidenter
Per Wahlöö

Per Wahlöö (født 5. august 1926 i Tölö i Halland, død 22. juni 1975 i Malmø) var en svensk forfatter.

Han er primært kendt for serien på ti samfundskritiske kriminalromaner "Roman om ett brott" (dansk: Roman om en forbrydelse), som han i perioden 1965-1975 skrev sammen med Maj Sjöwall. Han har desuden skrevet en række spændingsromaner alene.

Bibliografi

Serien om Martin Beck 
 Roseanna, 1966
 Manden som gik op i røg, 1967
 Manden på balkonen, 1968 / Manden på altanen
 Endestation Mord, 1969 / Den grinende strisser
 Brandbilen som forsvandt, 1970
 Strisser, strisser, 1970
 Den afskyelige mand, 1972
 Det lukkede rum, 1973
 Politimorderen, 1974
 Terroristerne, 1975

Andre romaner 
 Lastbilen
 Dobbelt forræderi
 Generalerne
 Mord på 31. etage
 Stålspringet

Eksterne henvisninger 
 

Krimiforfattere fra Sverige
Roman om en forbrydelse
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Maj Sjöwall

Maj Sjöwall (født 25. september 1935, død 29. april 2020) var en svensk forfatter og journalist. Hun var mest kendt for serien på ti samfundskritiske kriminalromaner "Roman om ett brott" (dansk: "Roman om en forbrydelse") med Martin Beck som hovedperson. Hun skrev dem 1965-1975 sammen med Per Wahlöö.

I filmserien med Gösta Ekman som Martin Beck har Maj Sjöwall ofte haft små cameo-roller.

Maj Sjöwall var i 8 år bosiddende på Christianshavn.

Serien om Martin Beck:
 Roseanna, 1966
 Manden som gik op i røg, 1967
 Manden på balkonen, 1968 / Manden på altanen
 Endestation Mord, 1969 / Den grinende strisser
 Brandbilen som forsvandt, 1970
 Strisser, strisser, 1970
 Den afskyelige mand, 1972
 Det lukkede rum, 1973
 Politimorderen, 1974
 Terroristerne, 1975

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Krimiforfattere fra Sverige
Roman om en forbrydelse
Svensksprogede forfattere fra Sverige
Francisco I. Madero

Francisco I. Madero (født 30. oktober 1873, død 22. februar 1913) var en revolutionær, som var Mexicos præsident fra 1911 til 1913. Han blev myrdet af Victoriano Huerta, fordi folk mente, at han ikke havde det, der skulle til, for at lede Mexico.

Se også 
 Den mexicanske revolution

Eksterne henvisninger 

Mexicos præsidenter
Mord i Mexico
Mexikanere i 1800-tallet
Mexikanere i 1900-tallet