Нова Загора (община)

Община Нова Загора се намира в Югоизточна България и е една от съставните общини на област Сливен.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е заема южната и югозападна част на област Сливен. С площта си от 876,858 km2 е на 2-ро място сред 4-те общини на областта, което съставлява 24,74% от територията на областта и 18-о място в България. Границите ѝ са следните:
 на север – община Твърдица;
 на североизток – община Сливен;
 на изток и югоизток – община Тунджа, област Ямбол;
 на юг и югозапад – община Раднево, област Стара Загора;
 на запад – община Стара Загора, област Стара Загора;
 на северозапад – община Гурково, област Стара Загора;

Релеф, води, природни забележителности

Релеф 
Релефът на общината е равнинен в по-голямата си част, хълмист на югоизток и ниско планински на север. Територията ѝ условно попада в две физикогеографски области на България – Горнотракийската низина и Средна гора.

Централните и южните райони на общината са заети от крайните североизточни части на Горнотракийската низина, по известна в тази си част като Новозагорско поле. В него, южно от село Любенова махала, в коритото на река Блатница, на границата с община Раднево се намира най-ниската ѝ точка 109 m н.в. В югоизточната част на Новозагорското поле на около 200 – 250 m над околния терен се издигат ниските Светиилийски възвишения с връх Остра вила (Острия чатал, 415,9 m), които изцяло попадат в нейните предели.

В северните райони на община Нова Загора се простират части от Сърнена Средна гора. В нея северозападно от село Крива круша, на границата с област Стара Загора се намира най-високата точка на общината – 694,1 m. Северно от Межденишкия пролом на река Тунджа в пределите на общината попадат южните склонове на средногорския рид Межденик с връх Тилилееца (604,2 m), намиращ се на границата с община Твърдица, северозападно от село Баня.

Води 
В северната част на община Нова Загора, на протежение от около 13 – 14 km преминава част от средното течение на река Тунджа, която в този си участък протича през втория по дължина пролом в България – Межденишкия. На нея, на около 4 km на запад-югозапад от село Баня е изградена преградната стена на големия язовир Жребчево, като в пределите на общината попада неговата долна третина.

Основна водна артерия на община Нова Загора е река Блатница (54 km, ляв приток на Сазлийка, от басейна на Марица), която тече в плитка долина през Новозагорското поле. С изключение на най-горното и на най-долното ѝ течение реката изцяло протича през територията на общината. Тя навлиза в нея югоизточно от село Коньово и се насочва на запад-югозапад. Южно от град Нова Загора завива на юг-югозапад и запазва тази си посока до напускането на територията ѝ.

В община Нова Загора, освен големия язовир Жребчево има изградени няколко десетки микроязовира, водите на които са включени в напоителни системи, обезпечаващи с вода обширните земеделски земи в региона. По-големи от тях са: „Рибарника“, „Чилията 1“ и „Чилията 2“ (на югоизток и юг от село Загорци), „Любенец“ (северно от село Любенец), „Юрта“ (южно от село Богданово), „Добри дере“ (югоизточно от село Сокол), „Маджаров“, „Кайлъка“ и „Стария“ (около село Пет могили), „Прохорово“ (южно от село Прохорово), „До село“ (северно от село Бял кладенец), „Дядо Петковата чешма“ (южно от село Радецки) и др.

Климат, почви 
Територията на община Нова Загора попада в район с умерен континентален климат. Средногодишната температура на въздуха е около 12 °C. През зимата средномесечните температури са положителни – 1,2 °C, като зимата е мека и суха, а лятото сравнително горещо – 23.2 °C. Есента е по-продължителна от пролетта. Валежите са ограничени.

Характеристиката на поземления ресурс на общината е един от факторите, оказващ влияние върху развитието на селското стопанство. Почвеното разнообразие в общината е голямо. Най-характерни са карбонатните черноземни смолници и типичните черноземни смолници, простиращи се основно северно от Светиилийските възвишения.

Баланс на територията 
От цялата територия на община Нова Загора земеделски територии са 690 604 дка, горски територии - 109 281 дка, населени места и други урбанизирани територии 19 027 дка, водни течения и водни площи 28 867 дка, територии за добив на полезни изкопаеми 23 882 дка, територии за транспорт и инфраструктура 5 197 дка.

Населени места 

Общината се състои от 33 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Приказ № 189/обн. 23.07.1882 г. – признава н.м. Теке махле за отделно населено място – с. Теке махле (Теке махла);
 през 1892 г. – заличена е м. Дере кьой и е присъединена като квартал на с. Пет могили без административен акт;
 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Авлиене на с. Асеновец;
 – преименува с. Химитлии на с. Благодетелно;
 – преименува с. Богдан махле на с. Богданово;
 – преименува с. Боз агач на с. Брестово;
 – преименува с. Ак бунар на с. Бял кладенец;
 – преименува с. Деде кьой на с. Дядово;
 – преименува с. Атлари на с. Жребчево;
 – преименува с. Торлак махле (Тарлак махла) на с. Загорци;
 – преименува с. Кад кьой на с. Източно Съдиево;
 – преименува с. Теке махле (Теке махла) на с. Калугерово;
 – преименува с. Киспитлии на с. Караново;
 – преименува с. Атлоолу на с. Коньово;
 – преименува с. Юрлемиш на с. Крумово;
 – преименува с. Гюнелии (Старо Гюнелии) на с. Любенец;
 – преименува с. Гюнели махле на с. Любенова махала;
 – преименува с. Юртчии на с. Млекарево;
 – преименува с. Юренлии (Юрени) на с. Научен;
 – преименува с. Кьосе махле на с. Новоселец;
 – преименува с. Беш тепе на с. Пет могили;
 – преименува с. Гердеме на с. Питово;
 – преименува с. Ени пазлии на с. Попово;
 – преименува с. Куруджии на с. Пъдарево;
 – преименува с. Чифлик на с. Радево;
 – преименува с. Ердуванлии на с. Сокол;
 – преименува с. Индже кьой (Ендже кьой) на с. Стоил войвода;
 – преименува с. Майнаслии на с. Събрано;
 – преименува с. Кадъ алан на с. Съдийско поле;
 – преименува с. Каймаклии (Коймаклии) на с. Ценево;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Караджа Муратлии на с. Еленово;
 – преименува с. Научен на с. Научене;
 – преименува с. Кара кюрт на с. Прохорово;
 – преименува с. Благодетелно на с. Радецки;
 – преименува с. Източно Съдиево на с. Съдиево;
 Указ № 557/обн. 23.11.1951 г. – преименува с. Калугерово на с. Графитово;
 – преименува с. Крумово на с. Езеро;
 – преименува с. Попово на с. Каменово;
 през 1956 г. – уточнено е името на с. Брестово на с. Брястово без административен акт;

 – уточнено е името на с. Ценево на с. Ценино без административен акт;
 Указ № 704/обн. 01.11.1963 г. – преименува с. Пъдарево на с. Полско Пъдарево;
 Указ 57/обн. 05.02.1965 г. – заличава с. Жребчево поради изселване;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г. – закрива община Млекарево и присъединява включените в състава ѝ населени места (с изключение на селата Маца и Полски Градец) към община Нова Загора;
 Реш. МС № 105/обн. 07.03.2014 г. – заличава с. Графитово и го присъединява като квартал на с. Омарчево.

Население 

Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Демография на населението (2004 – 2011)

Транспорт 
През територията на община нова Загора преминават два участъка с дължина 46,9 km от Железопътната мрежа на България:
 от запад на изток, през средата на общината, в т.ч. и през общинския център град Нова Загора – участък от 27 km от трасето на жп линията Пловдив – Стара Загора – Зимница;
 от север на юг – началният участък от 19,9 km от трасето на жп линията Нова Загора – Симеоновград.

През общината преминават частично 8 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 163,7 km:
 участък от 24,4 km от автамагистрала Тракия (от km 229,3 до km 253,7);
 участък от 48,2 km от Републикански път II-55 (от km 71,5 до km 119,7);
 последният участък от 10 km от Републикански път II-57 (от km 31,5 до km 41,5);
 участък от 20,4 km от Републикански път II-66 (от km 16,7 до km 37,1);
 началният участък от 20,6 km от Републикански път III-554 (от km 0 до km 20,6);
 началният участък от 13,3 km от Републикански път III-555 (от km 0 до km 13,3);
 началният участък от 15,3 km от Републикански път III-662 (от km 0 до km 15,3);
 началният участък от 11,5 km от Републикански път III-5503 (от km 0 до km 11,5).

Топографска карта

Източници

Външни препратки