alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
International Astronautical Federation

International Astronautical Federation (forkortet IAF) er en international NGO og er bl.a. med til at afholde det årlige International Astronautical Congress

Organisationen blev grundlagt i 1951 og tæller i dag 162 medlemmer fra 45 forskellige lande. Man samarbejder meget med de Forenede Nationer omkring spørgsmål vedrørende rumfart.

Dansk Selskab for Rumfartsforskning er medlem af IAF.

Ekstern henvisning 
 Hjemmeside 

Rumfartsorganisationer
Internationale organisationer
Etableret i 1951
Valmue

Valmue (Papaver) er en slægt med 50-120 arter, der er udbredt i de tempererede egne af Europa og Asien samt i Nord- og Sydafrika og i Australien. Arterne er stauder, enårige eller toårige urter med hvid eller gul mælkesaft, som indeholder giftige alkaloider. Bladene er skruestillede og samlet i en grundstillet roset. De kan være hele eller sammensatte. Blomsterne sidder endestillet enten enkeltvis eller samlet i klaseagtige stande. Blomsterne er regelmæssige med affaldende bægerblade og lysviolette, hvide gule eller røde kronblade. Frugten er en kapsel, der åbner sig med porer, hvor de mange olieholdige frø kan drysse ud.

Flere arter er vildtvoksende i Danmark. Opiumvalmuen dyrkes som prydplante i vores haver. Dens frø bruges til fremstilling af "birkes", og man laver opium og andre opiater af dens indtørrede mælkesaft. I det følgende beskrives kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som bliver dyrket her.

 Alpevalmue (Papaver alpinum)
 Gærdevalmue (Papaver dubium)
 Kornvalmue (Papaver rhoeas)
 Kæmpevalmue (Papaver bracteatum)
 Køllevalmue (Papaver argemone)
 Opiumvalmue (Papaver somniferum)
 Orientalsk valmue (Papaver orientale)
 Sibirisk valmue (Papaver nudicaule) eller Islandsk Valmue

 Papaver aculeatum
 Papaver alboroseum
 Papaver arenarium
 Papaver armeniacum
 Papaver atlanticum
 Papaver californicum
 Papaver commutatum
 Papaver dahlianum
 Papaver fugax
 Papaver glaucum
 Papaver humile
 Papaver hybridum
 Papaver lapponicum
 Papaver lateritium
 Papaver macounii
 Papaver macrostomum
 Papaver monanthum
 Papaver oreophilum
 Papaver pavoninum
 Papaver persicum
 Papaver pilosum
 Papaver pseudo-orientale
 Papaver pseudocanescens
 Papaver radicatum
 Papaver rubroaurantiacum
 Papaver rupifragum
 Papaver schinzeanum
 Papaver spicatum
 Papaver umbonatum
Noatiske bud

De noatiske bud er syv bud som ifølge jødisk tradition gælder for hele jordens befolkning som efterkommere af Noa. Derimod ses de 10 bud som specifikt givet til jøderne, og hedninger kan ikke forventes at følge dem.

I de seneste år er enkelte kristne grupper i USA begyndt at tilslutte sig den jødiske traditions syn på disse bud.

De syv bud 
 Du må ikke myrde.
 Du må ikke stjæle.
 Du må ikke tilbede afguder.
 Du må ikke bedrive utugt (traditionelt tolket som incest, sodomi, praktiseret mandlig homoseksualitet og utroskab).
 Du må ikke spise kød fra levende dyr. Det vil sige, man må ikke skære kød fra et stadig levende dyr.
 Du må ikke bespotte Gud.
 Du skal oprette retfærdige og ærlige domstole og dømme retfærdigt.

Se også 
 613 mitzvot

Religion
Etik
Bo Warming

Bo Warming (født 17. februar 1946, død 3. november 2012) var cand.scient. i kemi, tidligere gymnasielærer, debattør og en hyppig skribent i diverse nyhedsgrupper på internettet.

Karriere 
Warmings blev cand.scient. fra Københavns Universitet i 1970 med et speciale der omhandlede programmeret undervisning og audiovisuelle hjælpemidler i kemiundervisning. Han var i 1972-1976 ansat hos Danida og FN i Zambia og Afghanistan, hvor han bl.a. var med til at bekæmpe sult samt lave en TV-serie om fysik og kemi for underskolen. Derefter var han gymnasielærer, indtil han blev førtidspensioneret. Han stod i en årrække bag en privat sæddonorformidling, som han stiftede i 1979.

Privatliv 
Bo Warming var onkel til Mikkel Warming, der indtil udgangen af 2013 var socialborgmester i København, valgt for Enhedslisten.

Bo Warming blev fundet død i sit hjem. Bo Warming ligger begravet på Assistens Kirkegård.

Internetdebattør 
Bo Warming var en kontroversiel deltager i de danske nyhedsgrupper på Usenet-delen af internettet, især dk.politik, dk.videnskab, dk.kultur.mad+drikke og dk.snak.seksualitet. Han skrev i perioder mange indlæg – somme tider over 1000 om måneden. Hans stil var præget af frie associationer, krydret med citater alle steder fra, og hvad han selv kaldte "telegramstil". Bo Warming underskrev sig tit med navn, adresse og telefonnummer og opfordrede folk til at ringe, hvis de havde spørgsmål eller kommentarer til hans indlæg. Mange deltagere i disse nyhedsgrupper betragtede Warming som en såkaldt net kook, der dog adskilte sig fra den klassiske kook ved at have et bredt interesseområde.

Han var i 1998 den første der blev dømt efter straffelovens § 266b (diskriminationsparagraffen) på grund af ytringer offentliggjort på internettet.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

 Glistrup.com , Bo Warmings hjemmeside med bl.a. citater af Mogens Glistrup (var inaktiv pr. 20.2.2008, kan tilgås via denne søgning på archive.org)
 Hans Hüttel: Ofte stillede spørgsmål om Bo Warming, kritisk hjemmeside om Bo Warming
 Modsvar fra Bo Warming, 8. december 1998
 Kortfilm om Bo Warming: Mordforsøg på havegang.
 Nu bliver her stille: En af landets mest omstridte debattører død Poiltiken 7. november 2012

Nyhedsgruppeskribenter fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
Gymnasielærere fra Danmark
Debattører fra Danmark
Alumni fra Københavns Universitet
Norges teknisk-naturvidenskabelige universitet

NTNU eller Norges teknisk-naturvidenskabelige universitet (norsk: Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet) er et universitet i Trondheim. Universitetet blev etableret i 1996, da seks institutioner inden for forskning og højere uddannelse i Trondheim blev slået sammen. Det har hovedansvar for teknologiske uddannelser i Norge, men har derudover også et bredt udbud af fag inden for naturvidenskab, humaniora og æstetiske fag, samfundsvidenskab og økonomisk-administrative fag. I 2016 havde det omkring 39.000 studerende, hvilket gjorde det til landets største universitet.

Fra 2016 er NTNU, Høgskolen i Gjøvik, Høgskolen i Ålesund og Høgskolen i Sør-Trøndelag organiseret som ét universitet under navnet Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. Campusene (universitetsområderne) i Gjøvik og Ålesund hedder henholdsvis NTNU i Gjøvik og NTNU i Ålesund. Efter et overgangsår i 2016, består NTNU fra 1. januar 2017 af otte fakulteter med til sammen 56 institutter, i tillæg til andre enheder, som NTNU Vitenskapsmuseet og NTNU Universitetsbiblioteket. 

NTNU havde pr. 2015 professionsuddannelser indenfor ingeniørfag, medicin, psykologi, arkitektur, billedkunst, musik og læreruddannelse. Efter fusionen med højskolerne, er professionsuddannelserne udvidet med blandt andet sygepleje, fysioterapi, civiløkonomstudium, regnskab og revision, grafisk design og shippingledelse.

Gunnar Bovim har været rektor siden 2013. NTNUs styre ansatte ham i oktober 2016 for en ny fireårsperiode.

Nobelprismodtagere 

 1968 Lars Onsager, Nobelprisen i kemi (uddannet kemiingeniør fra Norges Tekniske Høgskole, NTH, i 1925)
 1973 Ivar Giaever, Nobelprisen i fysik (uddannet maskiningeniør  Norges Tekniske Høgskole, NTH, i 1952)
 2014 Edvard Moser, Nobelprisen i fysiologi eller medicin (professor i neurovidenskab, NTNU)
 2014 May-Britt Moser, Nobelprisen i medicin eller fysiologi (professor i neurovidenskab, NTNU)
 2014 John O'Keefe, Nobelprisen i medicin eller fysiologi (gæsteforsker, NTNU 2015–  )

Æresdoktorer 

Siden 1935 har universitetet kunne uddele æresdoktortitler. Først som Norges tekniske høgskole (1935–67), herefter som Universitetet i Trondheim (1968–95) og siden som NTNU.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Etableret i 1996
 
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Trondheim
FAI

FAI her flere betydninger:
 Fédération Aéronautique Internationale – international luftsportsorganisation.
 Football Association of Ireland – Irlands nationale fodboldforbund.
Charlotte Brontë

Charlotte Brontë (født 21. april 1816, død 31. marts 1855) var den ældste af de tre Brontë-søstre; Emily er den mellemste og Anne den yngste. Hun er den mest produktive af de tre. I 1846 udgav de tre søstre en digtsamling under mandligt pseudonym; Charlottes var Currer Bell.

Deres far var den irskfødte, anglikanske præst Patrick Brontë (1777–1861), der havde antaget navnet Brontë i stedet for det ret ordinære Brunty.

Bibliografi 
 Jane Eyre, 1847
 Shirley, 1849
 Villette, 1853
 The Professor (dansk: Professoren), 1857

Noter

Eksternt link 
 BrontëBlog

Romanforfattere fra England
Romanforfattere fra Storbritannien
Digtere fra England
Digtere fra Storbritannien
Kvindelige forfattere i det 19. århundrede
Briter i 1800-tallet
Anne Brontë

Anne Brontë (17. januar 1820 – 28. maj 1849) var en britisk forfatter og poet. 

Anne Brontë er den yngste af de tre Brontë-søstre; Charlotte er den ældste og Emily er den mellemste. I 1845 udgav de tre søstre en digtsamling under mandligt pseudonym; Annes var Acton Bell.

Bibliografi 
 Agnes Grey, 1847
 The Tenant of Wildfell Hall (dansk: Fruen på Wildfell Hall), 1848

Links 
 Anne Brontë: The Scarborough Connection 
 BrontëBlog

Eksterne henvisninger 

 

Digtere fra England
Romanforfattere fra England
Romanforfattere fra Storbritannien
Digtere fra Storbritannien
Kvindelige forfattere i det 19. århundrede
Nordafrika

Nordafrika eller Nordlige Afrika er den nordligste subregion på det afrikanske kontinent, og separeres fra Subsaharisk Afrika ved Sahara-ørkenen.

Lande og territorier 

* Det omstridte område Vestsahara bliver administreret af Marokko; befrielsesbevægelsen Polisario påberåber sig også området.

Det spanske Plazas de soberanía er på sydkysten af Middelhavet, omgivet af Marokko på land.

De spanske Kanariske Øer og portugisiske Madeira som ligger i Nordatlanten er nordvest for det afrikanske fastland, og bliver nogen gange inkluderet i denne region.

Geografisk set bliver Mauretanien og mere sjældent Azorerne nogen gange inkluderet.

Maghreb inkluderer Vestsahara (gjort krav på af Marokko), Marokko, Algeriet, Tunesien og Libyen. Nordafrika inkluderes meget ofte i almindelige definitioner af Mellemøsten, siden begge regioner udgør den arabiske verden. I tillæg er Sinai-halvøen i Egypten en del af Asien, noget som gør Egypten til et transkontinentalt land.

Landskab 
Atlasbjergene, som strækker sig over store dele af Marokko, nordlige Algeriet og Tunesien, er en del af bjergkæden som strækker sig gennem meget af Sydeuropa. De falder tilbage mod syd og øst, og bliver dermed et steppelandskab før det møder Sahara-ørkenen som dækker mere end 90% af regionen. Sedimenterne fra Sahara ligger over et ældgammelt område med krystalsten, hvoraf nogle er mere end fire milliarder år gamle.

Se også 
 Subregion

Kilder 

Afrikas geografi
Konstantin Tsiolkovskij

Konstantin Eduardovitj Tsiolkovskij (, ; født 5. september 1857 Isjevskoje, Rjasan guvernement (nu Rjasan oblast) Det Russiske Kejserrige, død 19. september 1935 i Kaluga, Sovjetunionen) var en russisk raketforsker og en pionér inden for rumforskningen. 

Han var født i en middelklassefamilie. Som barn var han svagelig og havde svært ved at høre, så han blev undervist hjemme indtil han var 16 år gammel.

Tsiolkovskij spekulerede over mange sider af rumrejser og raketfremdrift. Han betragtes som faderen til bemandet rumfart og var den første der forestillede sig en rumelevator. Hans mest berømte værk var Исследование
мировых
пространств
реактивными
приборами (Udforskningen af verdensrummet ved hjælp af reaktionsmotorer), som blev publiceret i 1903. Det var den første akademiske afhandling om raketmotorer. Desværre blev hans ideer ikke kendt udenfor Ruslands grænser, så der skete ikke mere før andre forskere, bl.a. fra Tyskland, gentog hans beregninger årtier senere.

Hans arbejde havde stor betydning for raketforskere i Europa, og blev også studeret i USA i 1950'erne og 1960'erne da amerikanerne forsøgte at forstå Sovjetunionens tidlige succesfulde start på rumfart.

Tsiolkovskij beskæftigede sig også med udviklingen af flyvemaskinen, og gennemførte uafhængigt de samme beregninger som brødrene Wright foretog på omtrent samme tid. Men han byggede aldrig nogen konkrete modeller og blev interesseret i mere ambitiøse emner.

Friedrich Zander var betaget af Tsiolkovskijs arbejde og arbejdede aktivt for at udbrede og udvikle det. I 1924 oprettede han det første Kosmosselskab i Sovjetunionen, og udviklede og byggede senere raketterne OR-1 (1930) og OR-2 (1933). Den 23. august 1924 blev Tsiolkovskij udpeget som professor i det militære luftværnsakademi N. J. Sjukovskij.

I 1929 foreslog Tsiolkovskij konstruktionen af flertrinsraketten i bogen Космические
поезда (Det kosmiske tog).

Raketligningen, den basale ligning for raketbevægelse, er opkaldt efter ham:

 

hvor m er massen af rakethylster og nyttelast,  er massen af raketten ved affyringen, v er rakettens hastighed og  er hastigheden af udstødningsgassen.

Han var også en tilhænger af filosoffen
Nikolaj Fjodorovitj Fjodorov, og troede på at en kolonisering af rummet vil være en forbedring for menneskeheden med udødelighed og et sorgløst liv.

Tsiolkovskij døde i Kaluga, Sovjetunionen, hvor der er et rumfartsmuseum, opkaldt efter ham.

Citat: Jorden er menneskehedens vugge, men hvem forbliver hele livet i en vugge?

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Tsiolkovsky from Russianspaceweb.com

Opfindere fra Rusland
Videnskabsfolk fra Rusland
Raketforskere
Personer fra Rjasan oblast
Fysikere fra Rusland
Russere i 1800-tallet
Russere i 1900-tallet
Pendulord

Et pendulord (eller vendeord) er et ord, der har flere modsatrettede betydninger, således at ordet i en periode bruges af (især ældre) dele af befolkningen med én betydning, som disse regner for den eneste korrekte, medens andre (især yngre) dele af befolkningen bruger ordet med en modsatrettet betydning.

Pendulord er ofte kendetegnet ved, at en given bruger af ordet kun kender og anvender ordet i én af dets betydninger, hvorfor ordet kan give anledninger til misforståelser brugere imellem. Heraf opstår penduleffekten – ordet svinger frem og tilbage mellem to betydninger på samme tid – og den ene betydning udelukker den anden betydning. Ordet kan ikke "være to steder på en gang".

Pendulord falder ind under betegnelsen "homonymer" (ord med samme form, men forskellige betydninger). Det kan være svært eller umuligt at konkludere ud fra konteksten, hvilken betydning et pendulord bruges i. I denne henseende adskiller pendulord sig fra andre homonymer – som for eksempel "må" (have lov til) og "må" (være nødt til), hvor betydningen typisk fremgår tydeligt af konteksten.

Udover "pendulord" er udtrykkene "skizonym", "dionym", "antagonym", "kontronym" og "dobbeltord" også blevet anvendt om fænomenet. Hverken terminologi eller definition ligger helt fast.

Eksempler på pendulord ses nedenfor. Det er dog omdiskuteret, om det mest berømte eksempel på et pendulord, nemlig bjørnetjeneste, overhovedet lever op til kriterierne for pendulord, da der kun er ganske få dokumenterede eksempler på aktiv brug af den nye betydning. Den angiveligt nye betydning synes stort set altid at optræde i metasprog, hvor den nye og den gamle betydning selv er det emne, der omtales i situationen (og hvor afsenderen i øvrigt selv anvender den angiveligt gamle betydning). Det udelukker dog ikke, at den passive forståelse af ordet hos folk, der ikke bruger ordet aktivt, kan svare til den gamle betydning. Misforståelsen kan være opstået ved reference til et enkeltstående tilfælde fra Søndagsavisen 1992, som omtales i Den Danske Ordbog.

Liste over mulige pendulord 

Nedenstående liste er set, men ikke udbredt:

Eksterne henvisninger 
 Liste over pendulord dk.kultur.sprog
 Indlæg om pendulord bold.dk
 Artikel om pendulord jp.dk 
 Artikel om pendulord sproget.dk
 Nyt fra sprognævnet dsn.dk

Kilder 

Ord og vendinger
Ordtyper
Telnet

Telnet er en netværksprotokol, der anvendes på netværk som eksempelvis internettet og på LAN til tovejs datakommunikation. Den anvendes typisk til fjernstyring af tekstbaserede konsoller. 

Telnet var, i tiden før World Wide Web blev alment udbredt, blandt andet anvendt til at tilgå fx biblioteksdatabaser. Standardporten for telnet er 23.

telnet er også navnet på et program der kan bruges til tekstbaseret tovejskommunikation med tjenester på Internettet i et rent tekstuelt format.

Man kan lave en telnet-forbindelse til port 80, der normalt benyttes af HTTP, der er den dominerende protokol for WWW.  Hvis man henter HTML-dokumenter ad den vej, vil man se deres kildekode.  Hvis der ikke angives andet vil telnet oprette en forbindelse til port 23 der traditionelt anvendes telnet-protokollen.

Internetteknologi
Befrielsesteologi

Befrielsesteologien er en katolsk bevægelse og teologi i den tredje verden, der kæmper imod social uretfærdighed og skæv fordeling af ressourcer, der anses som udtryk for synd. Den opstod i 1960'ernes Latinamerika og er kraftigt inspireret af marxismen.

Befrielsesteologien skal også ses som et oprør imod den tradition, der siger at de fattige bare skal acceptere deres fattigdom og glæde sig til paradiset.

Kristen teologi
Romerskkatolske kirke
Teologi
Bundgarn

Bundgarn er et stationært fangstredskab til erhvervsfiskeri i det såkaldte bundgarnsfiskeri. Bundgarn er beslægtede med de som oftest noget mindre narreværk. Begge garntyper har en rad og fangarme, som sluser fiskene ind i rusen, hvorfra de ikke kan svømme ud igen på grund af rusens konstruktion med de særlige tragte, kaldet kalve. Fangarmene (gården) når fra bunden til et lille stykke over vandoverfladen (måske 30-40 centimeter) og strammes ud mellem pæle lavet af træstammer (ofte gran i smult vande, men solidere træsorter på dybt vand ved kyster med megen vind og strøm). Raden er et net spændt ud i en lang linje vinkelret ud fra kysten. Helt inde ved kysten er raden fastgjort til en pæl. Det er den også i modsatte ende, hvor den leder fiskene ind i armene. Ligesom armene går raden fra bunden til et lille stykke over vandoverfladen. I spændet mellem den inderste pæl og den afsluttende pæl ved gården kan raden holdes oppe af enten pæle eller som flyderad med flåd. En flyderad strammes ud mod bunden af lodder, oftest af bly.

Den primære forskel mellem et narreværk og et bundgarn er, at bundgarnet har fået syet en bund i sin gård. Ofte er gården også af en mere avanceret tilvirkning, end det er tilfældet i et narreværk. Der kan således være en stor kalv allerede her og ikke kun i selve rusen for enden af gården. Dette gør det endnu sværere for fiskene at svømme ud igen. De er så at sige fanget allerede inden, de er kommet ind i rusen.

Bundgarnsfiskeri 
Bundgarnsfiskeri er en form for fiskeri, som foregår kystnært, idet fiskeredskaberne er placeret på havbunden. Fiskeriet foregår både i saltvand og ferskvand. I ferskvand vil fangsten ofte være ål og aborre, og i mindre omfang gedde og sandart. I saltvand vil det foruden ål typiske være torskefisk, ålekvabbe og fladfisk. Men i saltvandsfiskeriet er fangsten ofte langt mere varieret end i ferskvand.

Fiskeredskaberne er enten i form af garn, som er fastgjort til stedet ved brug af bundgarnspæle, eller som kasteruser med bøjer til at markere placeringen, så ejerne og de sejlende kan få øje på deres placering. Det er især ålene, som dette fiskeri rettes imod. Og for de fiskere, som hvert år skal henholdsvis ramme og trække pæle til fiskeriet ligger der et stort forarbejde med klargøring af garn og pæle. Dette arbejde sker i løbet af vinter og forår, og om efteråret skal det hele så på land igen. Det er vigtigt, at garn og pæle kommer på land, inden en evt. isvinter sætter ind, idet fiskerne ellers risikerer at miste begge dele, og et sådant tab er ganske kostbart både i materialer og arbejdsløn. Bundgarnsfiskeriet har i de senere år været i tilbagegang på samme måde, som meget andet fiskeri, men man kan stadig ved mange kyster se de lange rækker af pæle som strækker sig vinkelret ud fra kysten.

Se også 
 Ålegård
 Ål
 Nedgarn
 Ruse
 Kalv

Fiskegarn
Lungeautomat

Lungeautomaten kaldes også for en regulator. Det er mekanisk udstyr til dosering af åndingsgas (atmosfærisk luft eller diverse blandingsgasser fx nitrox) ved dykning.

Lungeautomaten består af to dele (dog sammenbygget i én enhed i ældre såkaldte dobbeltslange-lungeautomater). Et førstetrin tilsluttes direkte til trykflasken med åndingsgas. Et andettrin fastholder dykkeren i munden ved hjælp af et bidemundstykke, det er forbundet til førstetrinet med en fleksibel slange.

Førstetrinet reducerer åndingsgassens tryk i trykflasken til et mellemtryk, der er et konstant tryk over omgivelsernes tryk – det vil sige tryk i omgivende luft eller vand – typisk cirka 10 bar over det omgivende tryk.

Andettrinet doserer åndingsgas styret af dykkerens vejrtrækning, idet en ventil åbner, når dykkerens vejrtrækning sænker trykket i andettrinet.

Dykkerudstyr
Scapa Flow

Scapa Flow er et beskyttet farvand næsten totalt omsluttet af øer i Orkney-øgruppen nord for Skotland.

Farvandets beskyttede karakter gør det til en velegnet naturlig havn. Scapa Flow havde stor betydning som flådehavn for den britiske flåde under de to verdenskrige.

Efter første verdenskrig blev den kejserlige tyske flåde interneret i Scapa Flow, og sænkedes her af tyskerne selv i sommeren 1919, for at forhindre den britiske flåde i at få kontrol over skibene. Flere af de tyske krigsskibe ligger stadig tilbage på bunden af Scapa Flow og er yndede dykkermål.

Natten mellem den 13. og 14. oktober 1939 lykkedes det den tyske ubåd 'U 47' (kaptajn Günther Prien) at trænge gennem de engelske spærreforanstaltninger ved Scapa Flow og slippe ud igen efter at have sænket slagskibet 'Royal Oak' og beskadige slagkrydseren 'Repulse'. 833 besætningsmedlemmer på 'Royal Oak' omkom.

Den almene arbejdsløshed i området fik briterne til at bjærge de fleste vrag til ophug. Denne indtjening gjorde i årtier en forskel i lokalområdet og stoppede først 1978, da det sidste firma lukkede.

Sund (farvand)
Skotlands geografi
Paul Allen

Paul Gardner Allen (født 21. januar 1953, død 15. oktober 2018) grundlagde sammen med Bill Gates Microsoft Corporation. Han måtte dog senere på grund af sygdom forlade firmaet. Han optrådte jævnligt på lister over de rigeste personer i verden. I 2004 satte Forbes Magazine ham på deres årlige liste som den femterigeste med en vurderet formue på 21 milliarder USD, af disse var 5 milliarder i Microsoft-aktier. En anden del af formuen var investeret i Octopus, bygget af Lürssen, en af verdens største privatejede lystyachter.

Paul Allen grundlagde Microsoft sammen med Bill Gates, men blev i 1983 ramt af Hodgkin lymfom (lymfeknudekræft). Den barnløse og ugifte Paul Allen havde besluttet at forære sin formue på mellem 80 og 100 milliarder kroner til velgørenhed. Hans søster, Jody Allen, har fortalt om Paul Allens velgørenhedsorganisation Vulcan Inc..

Referencer

Eksterne henvisninger 

Erhvervsfolk fra USA
Personer fra Seattle
Microsoft
Milliardærer fra USA
Iværksættere fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Baltikum

Baltikum (også kendt som De baltiske stater eller baltiske lande) er en geografisk region øst for Østersøen. I dag betyder det landene Estland, Letland og Litauen, men i perioden mellem verdenskrigene betragtedes Finland også som en del af Baltikum.

Mens de oprindelige befolkninger i Letland og Litauen er kendt som baltere eller baltiske folk med baltiske sprog, er befolkningerne i Estland og Finland østersøfinsk folk med østersøfinske sprog. I geopolitisk betydning betragtes Estland dog fortsat som et baltisk land. Historisk medregnes ofte det daværende Østpreussen med hovedstaden Königsberg (nu Kaliningrad) til Baltikum.

En anden baltisk identitet, tyskbalterne, begyndte at udvikle sig i løbet af middelalderen efter De liviske korstog. Omkring 1840 anvendte den tyske adel i guvernementet Livland betegnelsen "baltere" om sig selv. De tyske adelige talte en særlig tysk dialekt, baltisk-tysk, der betragtedes som baltisk sprog frem til 1919.

Siden de baltiske landes uafhængighed fra Rusland har de også været betegnet som "randstaterne".

Referencer
Šiauliai International Airport

Šiauliai International Airport (også kendt som Zokniai Airport, ) (IATA: SQQ, ICAO: EYSA) ligger 7 km sydøst for Šiauliai i det nordlige Litauen. Lufthavnen var en af de største militære lufthavne i det tidligere Sovjetunionen.

Baltic Air Policing 

Šiauliai er hjemsted for NATOs Baltic Air Policings fremskudte udstationering, der sikrer luftrummet for de tre nye baltiske medlemmer af NATO.

I dag forsøger lufthavnen at lancere sig selv som cargo-lufthavn med gode forbindelser til Central- og Østeuropa.

Eksterne henvisninger 

 Šiauliai International Airports officielle hjemmeside
 Airport information for EYSA (Šiauliai)  på World Aero Data , (Hentet 2013-10-01)

Šiauliai
Lufthavne i Litauen
NB

NB, Nb, nB eller nb er en forkortelse, som kan have flere betydninger:

 Nota bene – et latinsk udtryk, som kan oversættes til "Vel at mærke!" eller "Noget at bemærke".
 Niobium – symbolet for det kemiske element.
 Norges Bank – centralbanken i Norge.
 ISO 639-1 forkortelsen for Bokmål.
 New Brunswick – en canadisk provins.
 New Baltimore – en blandt flere byer med dette navn.
 New Britain – et blandt flere områder med dette navn.
 Nigerian Breweries – et selskab i Nigeria, som fremstiller alkoholiske og ikke-alkoholiske drikkevarer, herunder.
 North Britain – en historisk betegnelse for Skotland.'
 N.B. (album) – Natasha Bedingfields andet album.
 NetBeans – et integreret udviklingsmiljø fra Sun Microsystems.
 New Balance – en virksomhed som fremstiller sko.

 Nakskov Boldklub – en dansk fodboldklub under Lolland-Falsters Boldspil-Union (LFBU).
 Nørresundby Boldklub – en dansk fodboldklub under Jydsk Boldspil-Union (JBU).
EEPROM

En EEPROM, eller Electrically Erasable Programmable Read-Only-Memory (Elektrisk sletbar programmerbar læsehukommelse) er en speciel type EPROM (som igen er en speciel type PROM), der kan slettes ved tilførelse af en elektrisk ladning. Som andre typer rom, beholder EEPROM sit indhold når strømmen slås fra, og er en del langsommere end ram.

EEPROM minder meget om Flashhukommelse, men forskellen er, at data kun kan skrives og slettes 1 byte ad gangen på en EEPROM, og at en EEPROM derfor er en del langsommere.

Computerhukommelse
Integrerede kredsløb
Elektronisk musik

Elektronisk musik er et vidt begreb, men er kendetegnet ved, at alle (eller de fleste) lyde i lydbilledet er genereret af elektroniske musikinstrumenter eller via båndoptager, tonegeneratorer. Desuden kan der anvendes software til at danne lyden eller bearbejde den.

Danmarks første elektroniske komponist er Else Marie Pade. Af de tidligste elektroniske komponister internationalt kan nævnes Pierre Schaeffer, Karlheinz Stockhausen og Herbert Eimert.

I dag er forskellen mellem elektronisk og akustisk (som regel elektrisk forstærket) rock mere eller mindre udvisket, og selv store rockkunstnere bruger flittigt elektroniske musikinstrumenter i udarbejdelsen af deres lyd. Dog bruges betegnelsen "elektronisk musik" i reglen om musik der udelukkende er elektronisk.

Stilarter 

Af stilarter under elektronisk musik kan nævnes:
 Musique concrète
 Krautrock
 Electronica
 Dubstep
 Dance
 Techno
 Trance
 Hardstyle
 Hardcore/Gabber
 Radikal Computermusik
 House
 Drum and bass
 Garage
 Glitch
 Ambient
 Trip-hop
 Psykedelisk rock
 Elektro-rock
 Electro
 Electroclash
 Club
 IDM (intelligent dance music)

Den nyere ikke-dansebaserede elektroniske musik kaldes ofte electronica, heriblandt:
 Microsound
 ELM (electronic listening music)

Se evt. http://techno.org/electronic-music-guide/

Sampling 
Ved brug af samplere, både software- og hardwarebaserede, er det muligt at lave realistiske simulationer af kompositioner, der ikke til den almene lytter umiddelbart kunne betegnes som elektroniskt fremstillet, men snarere akustisk. Med omfattende lydpakker og samplerprogrammer kan komponisten blandt andet lave realistiske orkestre med strengsektioner, blæseinstrumenter, osv. Med de rigtige værktøjer kan en komponist altså fremstille en hel symfoni uden brug af almene instrumenter.

Eksterne henvisninger

Musikgenrer
Alexandre Dumas den yngre

Alexandre Dumas den yngre (født 27. juli 1824, død 27. november 1895) var uægte søn af Alexandre Dumas den ældre.

Han skrev blandt andet Kameliadamen, der blev filmatiseret i 1936 med Greta Garbo i rollen som Marguerite Gautier. Kameliadamen er forlæg for Verdis opera La Traviata.

Han er alligevel mindre kendt end sin far.

Eksterne henvisninger 
 

Romanforfattere fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Personer fra Paris
Dramatikere fra Frankrig
Librettister fra Frankrig
Gentofte Bibliotekerne

Gentofte Bibliotekerne består af et hovedbibliotek og fem filialbiblioteker tilgængelige for primært Gentofte Kommunes borgere. Bibliotekets opgave er at fremme oplysning, uddannelse og kulturel aktivitet ved at stille bøger og andet egnet materiale gratis til rådighed.

Bibliotekerne fastholder og udvikler kvaliteten af det traditionelle tilbud og er samtidig i front med de digitale og netbaserede tjenester.

Gentofte Hovedbibliotek på Ahlmanns Allé/Øregårds Allé i Hellerup er både lokal- bibliotek og overbygning for kommunens fem filialer i Dyssegård, Vangede, Ordrup, Jægersborg og Gentofte. Siden indvielsen i april 1985 har det ligget i en bygning tegnet af Henning Larsen. Den erstattede en forgængerbygning fra 1929-30 med samme placering, der var tegnet af G.B. Hagen i nyklassicistisk stil. Foran hovedindgangen findes der bronzeskulpturer og ved indgangen fra Øregårds Allé murstensskulpturer, der alle er udført af Per Kirkeby i 1987 og finansieret af Statens Kunstfond og Gentofte Kommune.

Gentofte Bibliotekerne har årligt 800.000 besøgende og et samlet udlån på 1.250.000 bøger, cd'er, videoer og andet materiale.

Hovedbiblioteket er samtidig også centralbibliotek for bibliotekerne i Region Hovedstaden.

Eksterne henvisninger 
 Gentofte Bibliotekerne

Folkebiblioteker i Danmark
Bibliotekerne
Perihelium

Perihelium, også kaldet perihel, engelsk perihelion, er det sted på en planets bane om Solen hvor afstanden er mindst, og modsætningen til aphelium. Udtrykket er en sammenskrivning af de græske ord peri, 'om, omkring, nær' og Helios, 'Solen'.

Perihelium anvendes tillige om kometers baner, og betegner da, hvor kometen er tættest på Solen.

Udtrykket er en specialiseret form af det mere generelle begreb periapsis, ligesom udtykket perigæum bruges om det sted, hvor Månen og andre legemer, der kredser om Jorden, kommer Jorden nærmest.

Periheltid betegner det tidspunkt, hvor himmellegemet er tættest på Solen og perihellængde anvendes til at beskrive en planetbanes beliggenhed i rummet.

I 2019 var Jorden i perihelium den 3. januar kl. 5 GMT, hvor afstanden til Solen var 0,983301 au eller 147,100 millioner km. I 2020 vil Jorden være i perihelium den 5. januar kl. 8 GMT og afstanden til Solen vil være 0,983244 au eller 147,091 millioner km.

Se også
 Perihel og aphel

Henvisninger 

Himmelmekanik
Solen
Topologiske begreber i astronomi
Hammerklaver

Hammerklaver er en ældre betegnelse for instrumenter med strenge, der anslås af hamre. I dag anvendes det bl.a. om de tidlige flygler og taffelklaverer, der typisk ikke havde en repetitionsmekanisme. Det første instrument blev bygget af italieneren Bartolomeo Cristofori i 1720.

Tangentinstrumenter
Cassini-Huygens

Cassini-Huygens er en ubemandet rummission med det formål at studere Saturn og dens måner og ringsystem. Missionen blev tilrettelagt og gennemført som et samarbejde mellem amerikanske NASA, den europæiske rumfartsorganisation ESA og italienske ASI.

Rumsonden består af to hoveddele: Cassini kredsløbsmodulet (moderskibet) og Huygens landingsmodulet. Den blev opsendt den 15. oktober 1997 og gik i kredsløb om Saturn for at samle information om planeten og dens ringe den 1. juli 2004. Cassini-Huygens var det første rumfartøj, der gik i kredsløb om Saturn og det fjerde fartøj, der besøgte planeten. På turen har Cassini bl.a. sørget for unikke billeder af Titan, der er en af Saturns største måner.

Cassini-Huygens er opkaldt efter den italienske astronom Giovanni Cassini og den nederlanske astronom Christiaan Huygens.

Missionen skulle oprindelig være afsluttet i 2008, men blev forlænget. Missionen afsluttedes den 15. september 2017, hvor moderskibet Cassini sendtes ned gennem Saturns atmosfære for at brænde op.

Cassinis hovedformål 
 undersøgelse af den tre-dimensionale struktur og den dynamiske udvikling af ringene
 undersøgelse af sammensætningen af månernes overflader og den geologiske historie for hver måne
 undersøgelse af natur og oprindelse af det mørke materiale på Iapetus' fremadrettede halvkugle
 måling af den tre-dimensionale struktur og den dynamiske opførsel af magnetosfæren
 undersøgelse af den dynamiske udvikling af Saturns skyer i atmosfæren
 undersøgelse af tidsvariationen af Titans skyer og tåger
 undersøgelse af Titans overflade på et lokalt niveau

Vigtige begivenheder 
 Den 15. oktober 1997 blev Cassini–Huygens-sonden opsendt fra Cape Canaveral med en Titan 4-raket
 Den 26. april 1998 og 24. juni 1999 passeredes Venus ved gravity assist flybys
 Den 18 august 1999 03:28 UTC passeredes Jorden ved en gravity assist flyby
 Den 23. januar 2000 passeredes cirka klokken 10:00 UTC asteroiden (2685) Masursky
 Den 30. december 2000 opnåedes den tætteste afstand til Jupiter
 Den 10. oktober 2003 blev test af Einsteins relativitetsteori offentliggjort.
 Den 12. juni 2004 ved indflyvning til Saturn blev månen Phoebe undersøgt, samme år opdagedes tre nye måner
 Den 1. maj 2005 blev en ny måne Dafnis opdaget.
 Den 15. april 2008 blev det besluttet at forlænge missionen, som vil betyde 60 ekstra kredsløb om Saturn; 23 passager af Titan syv passager af Enceladus og en af Dione, Rhea og Helene
 Den 15. september 2017 afsluttedes missionen, idet moderskibet Cassini blev dirigeret til at styrte ned gennem Saturns atmosfære

Noter

Eksterne henvisninger 

 Cassini Mission Homepage fra Jet Propulsion Laboratory
 Cassini Imaging Homepage
 Cassini information fra National Space Science Data Center (NSSDC).
 ESA Huygens Homepage om Huygens-modulet, der vil lande på overfladen af Titan

ESA-sonder
Rumsonder
Gregorio Allegri

Gregorio Allegri (1582 – 17. februar 1652) var en italiensk komponist. Han virkede ved forskellige kirker i Rom indtil han ca. 1630 blev optaget i det pavelige kapel. Har skrevet 5 messer og en del andre a capella værker, det kendste af dem er Miserere, et korstykke for 9 stemmer, som blev opført af det pavelige kapel i påskeugen lige siden det blev komponeret. Værket blev omgæret med stor hemmeligsfuldhed og måtte ikke trykkes, men den 14-årig Wolfgang Amadeus Mozart duperede paven ved at skrive det ned efter hukommelsen, da han havde hørt det. Selv om værket ikke er særligt karakteristisk for sin periode, blev det umådeligt populært. Det inspirerede Wolfgang Amadeus Mozart til at bruge det, og han har overført dens melodiske passager til visse af sine egne stykker.

Eksterne henvisninger 

Komponister fra Italien
Barokkomponister
Kirkemusikkomponister
Elektroniske musikinstrumenter

Elektroniske musikinstrumenter er instrumenter, som frembringer lyd ved hjælp af analoge eller digitale procesformer.

Af forskellige elektroniske musikinstrumenter kan nævnes:
 Thereminen – det første elektroniske musikinstrument.
 Subtraktive synthesizere, som former lyden ud fra simple kurveformer og sender dem igennem et eller flere filtre, forstærkere og evt. effekter som rumklang, ekko, chorus, phaser osv.
 Additive synthesizere, som former lyden ved hjælp af mange sinuskurver, som har forskellige frekvenser og amplitudeniveauer.
 Frekvensmodulation – helt grundlæggende to sinuskurver, der modulerer hinanden

Musikinstrumenter

pt:Instrumento electrónico
Firkant

En firkant er en betegnelse for alle geometriske plane figurflader afgrænset og inkludering af fire retliniede sider. Firkantens sidelængder og hjørnernes vinkler underordnet – vinkelsummen er altid 360°. Firkanten er et eksempel på en polygon. Man inddeler firkanter i følgende undergrupperinger:
 Et kvadrat har fire lige lange sider, og alle hjørner danner rette vinkler, dvs. måler 90 grader.
 Et parallelogram har parvis lige lange sider og hjørner der ikke (nødvendigvis) danner rette vinkler. Siderne bliver parvis parallelle.
 Et rektangel har parvis lige lange sider og hjørner der danner rette vinkler.
 En rombe har fire lige lange sider, men hjørner der ikke (nødvendigvis) danner rette vinkler.
 Et trapez har to parallelle sider.
 En trapezoide kan være "alt andet", dvs. alle "skæve" firkanter uden parallelle sider.
 En indskrivelig firkant er en firkant, hvor alle firkantens hjørner kan placeres på samme cirkel.
 I rumgeometrien er en vindskæv firkant en firkant der ikke er indeholdt i en plan (således at modstående sider er vindskæve linjer).

 
Polygoner
Jean Hersholt

Jean Pierre Carl Hersholt, født Buron (12. juli 1886 i København – 2. juni 1956 i Beverly Hills) var en dansk-amerikansk stumfilmsskuespiller, som i 1914 flyttede til Hollywood for at forbedre sine karrieremuligheder.

Hersholt var H.C. Andersen-entusiast og hans oversættelser af dennes eventyr til engelsk siges at være de bedste engelsksprogede udgaver. Det store H.C. Andersen-arbejde var medvirkende til, at han blev Ridder af Dannebrog i 1946. Han modtog Ingenio et arti 1955.

En særlig pris, The Jean Hersholt Humanitarian Award (Jean Hersholts humanitære pris), som overrækkes under Oscar-uddelingen, er opkaldt efter ham, på grund af hans store humanitære og velgørende arbejde.

Familie 
Jean Hersholt var søn af Henri Pierre Buron (1859-1922, søn af en fransk far og en dansk mor) og dennes første hustru Clara født Petersen (1854-1931, datter af en dansk kristen far og en dansk jødisk mor.) Forældrene blev gift i København i 1879, begge var frisører, dog var faren endvidere senere cigar -og vinhandler.

Jean Hersholt skiftede navn fra Buron til Hersholt i 1911 i København.

Hersholt var involveret i Den store Sædelighedssag i 1906-07 i København, og blev idømt 8 måneders forbedringshus for overtrædelse af § 177 i Straffeloven af 1866 og for mandlig prostitution.

Han blev gift den 11. april 1914 i San Francisco med danskeren Petra Sørine "Via" Andersen (1892-1983) Parret fik to børn, Allan som medvirkede i filmen Forgotten, instrueret af Richard Thorpe, fra 1933 samt Jean Hersholt Jr. Hersholt var halv-onkel (gennem ægteskab til sin hustru "Via") til skuespilleren Leslie Nielsen og til dennes bror, Canadas forhenværende vice-premierminister, Erik Nielsen.

Hersholt er begravet på Forest Lawn Memorial Park Cemetery i Glendale, Los Angeles.

Se også 
 Jean Hersholt i København, dokumentarisk optagelse af Hersholts besøg i København i 1948

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

 
 H.C. Andersens eventyr oversat til engelsk af Jean Hersholt
 

Stumfilmskuespillere fra Danmark
Dansk-amerikanere
Hollywood Walk of Fame
Oversættere fra Danmark
Modtagere af Ingenio et arti
Personer fra København
Riddere af Dannebrog
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Mikkel Pedersen Gønge

Mikkel Pedersen Gønge (også Gynge, Gjønge) (ca. 1518 – 1587) var en dansk høvedsmand og friskyttekaptajn.

Ifølge nogle kilder født i Glimager (Glimåkra) i det nordlige Skåne.

Den ældste dokumentation om Mikkel Pedersen er fra den 9. november 1559 og er et brev fra Frederik 2., hvor kongen giver Mikkel Pedersen tilladelse til at bosætte sig, hvor han ønsker det, inden for det danske riges grænser.

Han kom til at spille en vigtig rolle under Den Nordiske Syvårskrig som chef for de såkaldte hageskytter fra Gønge Herred og blev snart én af feltherren Daniel Rantzaus mest fortrolige mænd. Efterhånden som krigen udviklede sig, blev den skånske gøngegarde den mest populære og pålidelige inden for den danske krigsmagt.

For sine indsatser for Danmark blev Mikkel Pedersen adlet den 31. maj 1571 og var resten af sit liv "Høvidsmand for hageskytterne". Adskillige breve fra 1573-78 vidner om, at han altid stod til tjeneste ved hvervninger i de skånske skovegne.

Kilder 
 Biografi i Dansk Biografisk Leksikon, 3. udgave

Danskere i 1500-tallet
Godsejere fra Skåne
Personer fra Skåne
Tjek fødsels- og dødsår
Personer i Den Nordiske Syvårskrig fra Danmark-Norge
Lensmænd fra Danmark
Officerer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Bent Mogensen

Bent Mogensen (død 1644) fra Skånes Fagerhult ved den dansk-svenske rigsgrænse mellem Skåne og Småland var en af svenskerne meget frygtet skånsk bondeleder og friskyttekaptajn under Horns krig 1644-45. Det lykkedes ham at hverve omkring 1.000 frivillige i sin hjemstavn til Danmarks forsvar, og han faldt selv i kamp mod svenskerne ved Markaryd i 1644. 

I Fagerhult er der rejst en statue over Bent Mogensen, som hilser gæster nordfra velkommen ved vej E4. Men i 2003 blev den vandaliseret. Ukendte har hugget hans arme og gevær af, og det er usikkert om statuen vil blive restaureret eller fjernet.

Danskere i 1600-tallet
Personer fra Skåne
Tjek fødselsår
Gustav Winckler

Gustav Frands Wilzeck Winckler (13. oktober 1925 i København - 20. januar 1979 i Viborg) var en populær dansk sanger.

Historie 
Gustav Winckler sang i Københavns Drengekor som elev på De Forenede Kirkeskoler, forløberen for Sankt Annæ Gymnasium. Han gik ud af skolen, da han var omkring 13 år. Han kom i lære som maskinarbejder på en vaskemaskinefabrik, blev mejeriarbejder, arbejdede på en elevatorfabrik og kom i lære som gartner og maler, før han blev udlært.

Hans karriere som sanger begyndte i slutningen af 1940'erne, hvor han vandt flere amatørkonkurrencer. I de første år af sin karriere indsang han en del Bing Crosby-sange og blev kaldt "Nørrebros Bing Crosby" på grund af sin evne til at lyde som ham. I 1950 fik han sit første job som sanger, et engagement på Restaurant Hollænderbyen på Amager. Samme år begyndte han at synge i Danmarks Radio, hvor han hurtigt blev populær. På de første danske hitlister fra 1953 var Winckler med hver uge, ofte med flere sange. Han indsang stort set alle numre, som kom på listen. I første halvdel af 1950'erne indspillede han mange sange.

I 1957 vandt han sammen med Birthe Wilke det første danske Melodi Grand Prix med sangen Skibet skal sejle i nat. Sangen blev nummer tre ved Eurovision Song Contest 1957. På det tidspunkt havde han allerede en international karriere, fortrinsvis i Tyskland og Sverige, men Winckler valgte siden at koncentrere sig om Danmark.

I midten af 1950'erne var Winckler begyndt at skrive musik og tekster og etablerede eget musikforlag i 1959. Op gennem 1960'erne fik han en central position i den danske musikforlæggerverden. Som dansk repræsentant for svenske Stikkan Andersons musikforlag havde han adgang til dennes kæmpe katalog og formidlede mange af tidens store schlagere til de danske pladeselskaber. Han arbejdede som producent for Sonet i 1960'erne og 1970'erne.

I mange år var Gustav Wincklers sange faste indslag i radioprogrammerne Dansktoppen og Giro 413.

Gustav Winckler er far til musikeren Michael Winckler og havde desuden to døtre, Susanne og Teena.

Gustav Winckler døde ved en glatføreulykke ved Kjellerup i 1979.

Kendte sange med Gustav Winckler 
 Gem et lille smil til det bli'r gråvejr
 Den Mørke Landevej
 I huset derhjemme
 Lidt go’ musik
 Hvide måge
 Jeg vil vente ved telefonen
 Skibet skal sejle i nat
 White Christmas / Hvid Jul
 Hvis jeg må (Muss i denn / Wooden Heart)
 Kondisangen

Noter

Litteratur 
 Frank Toft-Nielsen, Gustav Winckler & vennerne, Tellus, 1997. .

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Danskere i 1900-tallet
Sangere fra Danmark
Vindere af Dansk Melodi Grand Prix
Deltagere ved Eurovision Song Contest 1957
Danmarks Eurovision Song Contest-deltagere
Personer fra København
Omkomne ved trafikulykker i Danmark
Studenter fra Sankt Annæ Gymnasium
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1957
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1961
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1958
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1959
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1964
Deltagere ved Dansk Melodi Grand Prix 1966
Solvognen

Solvognen er et dansk nationalklenodie – et enestående bronzealderfund i bronze og guld. Solvognen er en hulstøbt hest, der trækker en solskive. Hesten og skiven står på resterne af seks hjul, og både hest og skive har øskener til fastgørelse af liner. Solskiven er belagt med guld med fine mønstre i cirkelformede motiver.

Beskrivelse 
Solvognen blev fundet den 7. september 1902 i Trundholm Mose, Nørre Asmindrup Sogn i Odsherred i Nordvestsjælland af Niels Frederik Peter Willumsen I forbindelse med den første pløjning af mosen. Frederik Willumsen er begravet i Højby Kirke. 

Solvognen var beskadiget allerede i bronzealderen, da den sandsynligvis blev lagt i mosen som offergave. I 1998 afslørede en metaldetektor samme sted nye fragmenter af de seks hjul. Figuren er dateret til ældre bronzealder – ca. 1350 f.Kr.

Solvognen giver vidnesbyrd om bronzealderens religion, hvor solen var det centrale. Bronzealderens mennesker forestillede sig, at solen blev trukket over himlen om dagen. Om morgenen førte en fisk solen til et skib, som bar solen indtil middag. Her overtog solhesten og trak solen videre til eftermiddagsskibet. Til aften førte en slange solen til underverdenen, der lå under den flade jord. Hernede var solen mørk, mens den på natskibet blev bragt tilbage til morgenens udgangspunkt, hvor fisken atter overtog. Således blev dagens cyklus opretholdt i al evighed af solens hjælpere – fisken, hesten, slangen og skibene. 

Solvognens begrebsverden støttes af flere helleristninger, samt dekorationer på rageknive (1100–500 f.Kr.). Den forgyldte solskive sidder på solvognen, så vognen bevæger sig fra venstre mod højre, altså i solens retning om dagen. Den modsatte side af solvognen mangler den forgyldte solskive – det er den mørklagte sol om natten på vej tilbage fra højre mod venstre til sit startsted ved solopgang. Solvognen illustrerer med sine to forskellige sider solens bevægelse i løbet af et døgn.

Både på helleristningerne og på rageknivene trækker hesten solen i en line. Hjulene på solvognen hører således ikke til fortællingen. Hjulene er påsat, for at solskiven og hesten ved rituelle ceremonier kunne køres frem og tilbage og gengive solens bevægelser.

Galleri

Se også 
Himmelskiven fra Nebra

Kilder/Henvisninger 
 Solvognen på Nationalmuseet  
 Nationalmuseets udstilling
Kaul, Flemming: "Solvognen – Solbilledet fra Trundholm", Naturens Verden, nr. 8/1999, vol. 82, side 34-40.

Eksterne henvisninger 

"Reconstructing the Trundholm Sun Chariot", web.comhem.se  En beskrivelse af arkæologen Anders Söderbergs arbejde med at rekonstruere solvognen 

Nordiske oldsager fra Bronzealderen
Solen
Kunsthistorie
Kulturkanonen
Genstande i Nationalmuseet
Arkæologiske fund fra Danmark