alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kranium

Et kranium er hvirveldyrs benede struktur, som er hovedets skeletdel. Kraniets formål er at beskytte hjernen og fungere som en naturlig hjelm og støtte ansigtet. Herudover fungerer kraniet også som hæfte for muskler, der er involveret i tygge- og hovedbevægelser.

Menneskets kranium 
Menneskets kranium er opbygget af 22 knogler, hvoraf kun 2, underkæbebenet (mandiblen) og tungebenet (Os hyoideum) er bevægelige. Dette skyldes, at de øvrige knogler er forbundet indbyrdes med suturer (ueftergivelige ledforbindelser mellem kranieknoglerne, der består af bindevæv)

Kraniet kan opdeles i to dele: hjernekassen (også kaldt neurokraniet), der indeholder hjernen og beskytter denne, og ansigtsskelettet, der er medvirkende til at danne ansigtet, og dermed indeholder både næsehulen og øjenhulen.

Hjernekassen 
Hjernekassen dannes af nedenstående seks knogler:
 Isseben (1 par, Latin: Os parietale)
 Kileben (Os sphenoidale)
 Nakkeben (Os occipitale)
 Pandeben (Os frontale)
 Siben (Os ethmoidale)
 Tindingeben (1 par, Os temporale)

Hjernekassen beskrives som regel ved at opdele denne i to dele kaldet theca cranii og basis cranii, hvor sidstnævnte beskrives som hhv. basis cranii interna og basis cranii externa. Theca cranii er den del af kraniet, der kan ses oppefra, basis cranii externa er den del af kraniet, der kan ses nedefra, når underkæben er fjernet, og basis cranii interna er den del af kraniet, der kan ses oppefra, når theca cranii er fjernet.

Ansigtsskelettet 
Der findes følgende knogler i ansigtsskelettet:
 Overkæbeben (1 par,  maxilla)
 Underkæbeben (mandibula)
 Tungeben (Os hyoideum) – (halsknogle.)
 Ganeben (1 par, Os palatinum)
 Næseben (1 par, Os nasale)
 Tåreben (1 par, Os lacrimale)
 Plovskærben (Vomer)
 Kindben (1 par, Os zygomaticum)
 Det nedre muslingeben (1 par, Concha nasalis inferior)

Ansigtsskelettet er den del af kraniet, der kan ses forfra, og består derfor udover ovennævnte knogler også af pandebenet (den del, der kaldes squama frontalis)

Supplerende billeder

Se også 
 Menneskeskelet

Eksterne link 

 Stephen Burnett, Skull (Disassembled)  – engelsk-sproget side med fotografier af kranieknoglerne
 Kraniet 

Skelet
Rhizom

Rhizom (Græsk ῥίζωμα, rhizoma = ”rod-stængel”) er i botanisk sammenhæng oftest et underjordisk eller fladt krybende skudsystem. Det er et organ med korte, fortykkede internodier. Til sammenligning har en rod hverken nodier (dvs. knopper) eller internodier (dvs. skudafstand mellem knopperne). Fra rhizomet udgår der både egentlige rødder og bladbærende skud. Ofte har rhizomet selv nogle skælagtige blade, som bruges til oplagring af næring.

En knold er en fortykket rhizom, som sædvanligvis er rig på stivelse. Et eksempel er kartoflen.

En lang række almindelige danske planter har rhizomer, mest kendt måske Skvalderkål, Stor Nælde og Grå Bynke, men også mange stauder og krydderurter.

Plantemorfologi
Rhizom (flertydig)

Rhizom har flere betydninger:

 Rhizom – en tyk vandret stængel eller en løgknold, der sender skud opad og rødder nedad
 Rhizom (filosofi) – brugt som metafor af C.G. Jung og som begreb af filosoffen Gilles Deleuze
Livstræ

Livstræ (Platycladus orientalis) er et mellemstort, stedsegrønt nåletræ med skælformede nåle. Planten var tidligere kategoriseret under navnet Thuja orientalis, da den dengang blev anset for at tilhøre slægten Thuja. Mange planteskoler m.m. forhandler forsat træet under dets gamle navn.

Livstræ vokser relativt langsomt, og bliver normalt ikke mere end 20 m højt. I Danmark er højder under 10 m dog mere almindelige, specielt i haver. Dette skyldes dels at klimaet ikke er helt optimalt, dels at de fleste sorter der sælges til havebrug er sorter der ikke bliver så store. Livstræ kan blive mange hundrede år gammelt, og gamle træer der vokser under optimale forhold kan blive op til 30 m.

Nålene ligner nålene fra Thuja og Ædelcypres, skælagtige, flade 2-4mm lange og frisk grø nne (der findes dog sorter med farver fra blå til gul). Kan kendes fra Thuja, ved ikke at have dennes karakteristiske lugt.

I Danmark spiller træet ingen forstlig rolle, heller ikke til pyntegrønt, men det er til gengæld uhyre almindeligt i haver og parker. Også i sit hjemland, Kina og sydøstasien, bruges det i stor stil som prydtræ – og er i vid udstrækning plantet ved templer og i parker. Her findes eksemplarer som angiveligt er mere end 1000 år gamle.

 Livstræ 'Aurea Nana' (Platycladus orientalis 'Aurea Nana')
 Livstræ 'Magnifica'  (Platycladus orientalis 'Magnifica')

Nåletræer
Stedsegrønne
Haveplanter
Cypres-familien
Livsformer (planter)

Planter kan klassificeres funktionelt, dvs. efter deres livsformer. Der er foreslået adskillige inddellingssystemer. Nogle af dem er:

Oldtiden 
En af første som klassificerede planter og dyr efter livsformer var Aristoteles hvis skrifter er gået tabt. Hans elev Theofrastos inddelte planter efter hvordan de gror i værket Historia Plantarum i ca. 350 f.v.t. i formerne: træ, busk og urt.

Warmings system 
Den danske botaniker Eugen Warming var den første som brugte begrebet "livsform" i bogen Plantesamfund fra 1895. Warnings første klassifikation af planter var allerede i hans værk Om Skudbygning, Overvintring og Foryngelse (1884) Klassifikationen var baseret på minutiøse observationer da han dyrkede vilde planter fra frø i Københavns botaniske have. Han havde fjorten uformelle grupper baseret på plantens levetid, livskraft, varighed af over- eller underjordiske skud, overvintringsmetode og graden og typen af rhizomet forgrening.

Warming videreudviklede sit system yderligere i Om Planterigets Livsformer (1908). Her præsenterede han et hierarkisk system hvor han først inddelte planter i heterotrofer og autotrofer. Autotrofer underinddelte han i vandplanter og landplanter som igen inddelt i forskellige typer.

Det Raunkiærske system 

Den danske botaniker Christen Raunkiær udarbejdede i 1903 det Raunkiærske system som går ud på at inddele planterne efter hvordan de overlever ugunstige årstider (vinter eller tørketid) og knoppernes placering i forhold til jordoverfladen. I efterfølgende værker viste han sammenhængen mellem klima og den relative hyppighed af hans livsformer.

Systemet har typerne:
A. Fanerofytter: Høje planter, som kan ses hele året, og som har deres overvintringsknopper mindst 25 cm oppe over jorden, dvs. (træer, lianer og de fleste buske.
B. Chamæfytter: Lave planter, som kan ses hele året, og som har deres overvintringsknopper mindre end 25 cm oppe over jorden. Gruppen omfatter dværgbuske.
C. Hemikryptofytter:: Planter der visner ned til knopper, der sidder i eller ved jordoverfladen, og ofte skjules om vinteren. Gruppen omfatter mange stauder, græsser og bregner.
D. Geofytter: Planter der visner bort, så kun de underjordiske dele (løg, knolde eller jordstængler) overvintrer. Gruppen omfatter mange stauder, løgvækster og toårige planter.
E. Helofytter: Sumpplanter, der har rodnettet under lavt vand og toppen i fri luft.
F. Hydrofytter: Vandplanter.
G. Epifytter: Planter, som vokser på andre planter.
H. Therofytter: Planter, som klarer de barske årstider i form af frø eller sporer, enårige planter.

Kilder 

Plantetyper
Botanik
Økologi
Fanerofyt

Fanerofyt er dannet ud fra to græske ord: Phaneros = "tydelig" og phytos = "plante", altså ordret: "den tydelige plante"

Disse planter overvintrer med forveddede dele (stammer, grene og knopper) over jorden. I daglig tale kaldes de vedplanter; træer, lianer og buske.

Se også
Livsformer (planter)

Vedplanter
Plantetyper
Kryptofyt

Kryptofyt er dannet ud fra to græske ord: krypto- = "skjult" og phytos = "plante", altså ordret: "den skjulte plante". Ordet bruges som betegnelse for en livsform, hvor overvintringsorganerne (helt præcist: de levedygtige knopper) ligger skjult, for at planten bedre kan klare ugunstige årstider, dvs. tørke eller vinterkulde.

Man skelner mellem tre grupper af kryptofytter:

 Helofytter, der overvintrer i bundslam (Hvid Nøkkerose f.eks.).
 Hydrofytter eller vandplanter, der overvintrer under vandet (Almindelig Vandpest f.eks.).
 Geofytter, som ligger beskyttet under jorden som løg, løgagtige knolde eller jordstængler. I daglig tale kaldes de løgvækster og knoldvækster.

Se også 
 Rhizom (botanik)
 Staude

Plantetyper
Nyx

Nyx er nattens gudinde i græsk mytologi, og mor til Keres, Thanatos, Hypnos, Momos, Eris, Philotes og Nemesis.

Se også 
 Nattens Hus-romanserien, hvor hun er vampyrernes gudinde.

Eksterne henvisninger 

 

Græske guder
Prometheus

Prometheus var søn af titanen Iapetos og var gud for ilden. Da han gav menneskene ilden i gave, kom han på tværs af Zeus, som lænkede ham nøgen til en klippen Kaukasus. Zeus' straf var  at en ørn skulle spise hans lever hver dag, hvorefter den skulle vokse ud igen næste dag for at ørnen igen kunne spise den. Zeus' vrede var så stor at han valgte skifte ørnen ud med et mindre majestætisk dyr, derfor endte det med at være en grib som skulle hakke Prometheus' lever ud til evig tid. 

Prometheus blev omsider sluppet fri af Zeus, fordi han advarede ham om, at havnymfen Thetis, som både Zeus og Poseidon var interesserede i, ville føde en søn, som ville blive mere magtfuld end sin far.

Ifølge en anden kilde befries Prometheus af Herakles. Zeus tillader det, fordi Herakles er hans søn, og gerningen vinder ham stor ære. Ifølge "Myten om Chiron" løskøbes Prometheus, ved at Chiron afstår sin udødelighed.

Prometheus skabte den første mand, Pharenon. Zeus blev rasende over den måde, som Prometheus beskyttede menneskene og han sørgede for, at de ikke fik ild, hvorfor de var tvunget til at leve ude i kulde og mørke. Prometheus hjalp derpå menneskene ved at stjæle ilden fra Hefaistos og give den til menneskene. Som straf fik Zeus fremstillet den første kvinde Pandora i Athenes billede og med Hermes evne til at bedrage. Hun blev sendt til Prometheus' bror, Epimetheus, sammen med en gave: Pandoras æske. Da hun kom ind i menneskenes samfund åbnede hun æsken, hvorved det meste af æskens indhold ('ondskab' og 'sygdom') blev sluppet ud. Kun 'håbet' forblev i æsken, men slap senere ud. Dette tjente til at begrunde, hvorfor kvinden skulle have en mindre dominerende rolle i samfundet end manden.

Ligesom ved en korsfæstelse fremstilles Prometheus i kunsten med armene udstrakt. Tragedien Den lænkede Prometheus (547 f.Kr.) tilskrives Aischylos.

Eksterne henvisninger 

 A.B. Drachmann, "Prometheus", i hans Udvalgte Afhandlinger (1911), side 67–82.
 K.B. Leder, Todesstrafe, München 1980. Citat: "man band [den Missetäter] an einen Baum oder an einen Felsen [.....]. Dieses Festbinden geschah anscheinend oft mit gespreizten Gliedern [.....]. Der gefesselte Prometheus [...] wird meist mit ausgestreckten Armen dargestellt". [side 94, kapitlet "Kreuz und Kreuzigung"].

Se også 
 Trickster

Titaner
Midas

Midas (eller Kong Midas) var sagnkonge af Frygien og berømt for sin rigdom. Grækerne mente, at hans store rigdom var resultatet af hans hjælpsomhed overfor Dionysos' læremester Silenos. Dionysos blev så glad for, hvad Midas havde gjort, at han tilbød ham alt, hvad han ønskede sig. Midas bad om, at alt hvad han rørte ved, skulle blive til guld.

Midas var i starten lykkelig for den gave han havde fået, men han opdagede hurtigt, at selv det mad han prøvede at spise og de drikke, han prøvede at drikke, blev forvandlet til guld. Han blev rædselsslagen, og Dionysos forbarmede sig over ham og fortalte ham, hvordan han kunne slippe af med evnen – ved at vaske den af i floden Paktalos, som sidenhen er blevet kendt for guldstøv fundet på bunden af den.

Eksterne henvisninger 

Anatolien
Konger i græsk mytologi
Silenos

Silenos (græsk Σειληνός) var i græsk mytologi en landbrugsguddom, en gud for dansen i vinpressen, som efterhånden blev gud for drukkenskab. Han var knyttet til Dionysos som hans læremester og ledsager. Hans navn er afledt fra ordene seiô, «at bevæge sig til og fra» og lênos, «vintruget».

Silenos var søn af en nymfe, enten Hermes eller Pan. Han var

Eksterne kilder og henvisninger 

Græske guder
Iapetos

Iapetos (græsk: Ἰαπετός) er en titan fra den græske mytologi. Han er søn af jordgudinden Gaia og himmelguden Uranos. Iapetos får sammen med okeaniden Klymene eller Asia sønnerne Atlas, Prometheus, Epimetheus og Menoitios. I andre fortællinger er han også far til Bufagos og Ankhiale.

Iapetos er som menneskehedens stamfader blevet sidestillet med Noas søn Jafet, baseret på ligheder i navnene og på gamle jødiske traditioner, der hævder, at Jafet er stamfar til de indoeuropæiske folk. Flere moderne teoretikere har også sammenlignet Iapetos med Jafet, heriblandt filologen Robert Graves og teologen John Pairman Brown. 1600-tals-teologen Matthew Poole observerede også visse ligheder mellem Jafet- og Iapetos-myterne. Iapetos betyder på græsk "den gennemborende".

Mytologi 
Iapetos er en af de titaner, som ifølge Homers Iliaden holdes indespærret i Tartaros sammen med Kronos. Han er bror til Kronos, som herskede over verden i den mytologiske guldalder. Hans navn er afledt af ordet iapeto, der betyder "sår" eller "at gennembore", hvilket sandsynligvis refererer til et spyd. Iapetos blev muligvis betragtet som gud for håndværk, selvom de fleste filologer beskriver ham som gud for dødelighed.

Iapetos er i de fleste fortællinger gift med Okeanos og Tethys' datter Klymene (følge Hesiod og Hyginus) eller Asia (ifølge Pseudo-Apollodoros). 

I Værker og dage omtaler Hesiod Prometheus som "Iapetos' søn", men han nævner ingen mor. Ifølge Hesiods Theogonien er Iapetos dog gift med Klymene, som her omtales som Prometheus' mor. I Aischylos' stykke Prometheus i lænker er Prometheus imidlertid søn af gudinden Themis, men her nævnes omvendt ingen far. Horats bekræfter i en af sine oder, at Iapetos er Prometheus' far.

Iapetos' sønner blev i oldtidens Grækenland betragtet som menneskehedens stamfædre. Grækerne mente, at menneskets værste sider stammede fra disse fire guder. De fire sønner havde hver især haft en specifik karakterfejl, der havde ført til deres fald: Den udspekulerede og kloge Prometheus repræsenterede listig rænkesmedning, mens den ubehjælpsomme og troskyldige Epimetheus symboliserede uforstandighed. Den udholdende Atlas blev fældet af sin egen dumdristighed, mens den arrogante Menoitios blev straffet for sin ukontrollerede vrede.

Referencer 

Titaner
Magnesiumoxid

Magnesiumoxid er en kemisk forbindelse af magnesium og ilt: Ved atmosfærisk tryk og temperaturer indtil 2800 °C er stoffet et fast, hvidt pulver.

Tekniske anvendelser 
På grund af dets høje smeltepunkt udgør magnesiumoxid hovedbestanddelen i f.eks. ildfaste sten til ovne m.v.. De ildfaste egenskaber har også gjort magnesumoxid populært til brandsikre vind-spærre plader i bygningsindustrien i 2010'erne. Kina er hovedproducent på verdensmarkedet af MgO plader.

Magnesiumoxid anvendes også som basisk tilsætningsstof i fødevareindustrien, og som tablethjælpestof.

Sundhed og sygdom 
Magnesiumoxid, eller magnesia som det også kaldes, virker afførende: Ved indtagelse, optages en del af stoffet i mave-tarmkanalen, mens den tilbageværende del virker vandsugende og derved gør tarmindholdet mere tyndtflydende.

Magnesiumoxid er basisk og neutraliserer derfor en lille del af mavesyren, hvorved mavesækkens pH hæves en smule. Af den grund bruges magnesiumoxid (og andre magnesium-forbindelser) som middel mod for meget mavesyre, også kaldet halsbrand eller "sure opstød".

Kroppens indhold af magnesium reguleres af nyrerne, og derfor er større mængder af magnesiumoxid og andre magnesiumforbindelser skadelige for mennesker med nyresvigt.

Referencer 

Oxider
Magnesiumforbindelser
Afføringsmidler
Klymene

Klymene eller Clymene har flere betydninger: 

 Klymene (nymfe) – en havnymfe fra græsk mytologi, der er datter af Okeanos, og mor til Faeton og Atlas.

Se også 
 Clymenedelfin – en mindre delfinart.
Minos

I den græske mytologi var Minos søn af Zeus og Europa og regerede fra sit palads i Knossos over Kreta. Han var gift med Pasifaë som på grund af sin unaturlige forening med den hvide tyr, (som Poseidon havde sendt som tegn på, at Minos skulle regere over Kreta) fødte Minotauros. Minos og Pasifaë fik tillige datteren Ariadne.

Minos blev dræbt af Cocalos' døtre og Daidalos, som ved hjælp af et rør i loftet hældte kogende vand eller olie ud over ham, da han var i bad. 

Efter sin død blev Minos dommer i Hades' dødsrige.

Personer i græsk mytologi
Minoisk kultur
Konger i græsk mytologi
Minotauros

Minotauros er et væsen fra græsk mytologi. Han var søn af en hvid tyr og Kretas dronning Pasifaë. Han havde tyrehoved og menneskekrop og blev spærret inde i en labyrint i kong Minos' palads i Knossos på Kreta. Paladset var bygget af Daidalos og hans søn Ikaros. Der blev hvert syvende eller niende år (nogle kilder siger hvert år) ofret syv drenge og syv piger fra Athen til Minotauros, indtil Theseus stoppede det ved at dræbe uhyret.

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Væsener i græsk mytologi
Minoisk kultur
Kimære (uhyre)

En kimære (græsk: χίμαιρα, chimaira) er et mytologisk væsen, der var et ildsprudende uhyre, bestående af en tredjedel løve, en tredjedel slange og en tredjedel ged.

Chimaira blev besejret af Bellerofon som red på Pegasus.

Se også 
 Kimæren fra Arezzo

Eksterne henvisninger 

Væsener i græsk mytologi
Argos

Argos var en bystat på Peloponnes i Grækenland. Blandt andre har Proteus, Akrisios og Agamemnon været konger over Argos. Gudinden Hera stammer fra de oprindelige beboere af Argos.

Se også 
 I  fiktionen Jason og det gyldne skind er Argos navnet på skibsbyggeren der byggede skibet Argo som Jason og argonauterne drog af sted i for at hente det gyldne skind. 
 Argo

Eksterne henvisninger 

 Officiel hjemmeside 

Grækenlands historie
Peloponnes
Oldtidsbyer
Eileithyia

Eileithyia var i græsk mytologi gudinde for fødsel og var datter af Zeus og Hera.

Stamtræ

Eksterne henvisninger 

 

Græske guder
Barndomsgudinder
Python (mytologi)

Python var et slangeuhyre som var søn af Gaia og levede i grotterne i Parnassos. Uhyret blev dræbt af Apollon, og lagde navn til de Pythiske lege.

Se også 
 Naga (mytologi)

Væsener i græsk mytologi
Metan

Metan (methan) er den simpleste af millioner af mulige kulbrinteforbindelser – kemiske forbindelser mellem kulstof og brint. Ved stuetemperatur og atmosfærisk tryk er stoffet en gasart.

Metan dannes blandt andet som et slutprodukt fra anaerob nedbrydning af visse typer organisk materiale, hvorfor gassen også omtales som sumpgas eller biogas, men 80% af den metan der findes i miljøet, kommer fra menneskelige aktiviteter, primært fra landbrug.

Miljøforhold 

Metan er en drivhusgas, som er omkring 25 gange mere effektiv til drivhuseffekten end carbondioxid (CO2). I løbet af de sidste 200 år er atmosfærens metanindhold mere end fordoblet fra 0,8 til 1,7 ppm.

Den seneste globale temperaturstigning har betydet en begyndende optøning af den sibiriske tundra, hvor permafrost ellers har bundet enorme mængder af metan. Metan og olie forekommer ofte sammen med andre gasser. Således er der fra Coal Oil Point, et offshore område ud for Santa Barbara i Californien, et udslip af metan på 40 ton pr dag. Store udslip truer også fra såkaldte "dødens søer" i Afrika, specielt Kivusøen, der skønnes at indeholde 65 km3 metan og 256 km3 kuldioxid.

Med sprængningerne af Nordstream gasledningerne i Østersøen skete der et udslip på størrelse med hele Danmarks eller hele Paris’ udslip på et år.

Da metan indeholder kulstof , er det vigtigt at have den med i sine betragtninger, når man vil forstå kulstofkredsløbet i naturen. Mange vådområder binder eksempelvis kuldioxid (), men afgiver til gengæld metan (). På trods af dette forhold, har undersøgelser dog vist, at vådområder er effektive netto -lagre alt i alt.

Rumobservatoriet EMIT er et “øje” på Den Internationale Rumstation, der bl.a. registrerer udledning af metan. Der er i 2022 allerede blevet identificeret mere end 50 superudledere af metan, deriblandt lossepladser og olie- og gasanlæg.

Tekniske anvendelser 
Metan bruges som energikilde, idét det er den primære bestanddel i naturgas. Metangas lugter i sig selv ikke af noget, så når gassen skal bruges som brændstof, tilsætter man en lille smule af en stærkt lugtende svovlforbindelse, f.eks. ætylmercaptan, så mennesker via deres lugtesans bliver advaret i tide om lækager.

Majskolber kan omdannes til kulstofbriketter, som kan lagre store mængder metangas ved lavt tryk.
Det kan anvendes i biler, hvor det lette metanlager fint kan være under et passagersæde.

Ved forbrænding frigøres der 890 kJ pr mol.

Se også 

 Kulstofkredsløbet
 Kemiske stofgrupper
 Kryovulkan
 Miller-Urey-eksperimentet

Kilder/Referencer

Eksterne henvisninger 
 Metanudslip fra tundraen
 Methane hydrate ice: A Possible Mechanism For Ice Age And Global Warming Cycles Citat: "...Current Estimates of Methane Hydrates are on the order of 1 to 2 Million Trillion Cubic Feet..."
 Methane ice worms: Hesiocaeca methanicola colonizing fossil fuel reserves
 July 29, 1997 Scientists Discover Methane Ice Worms on Gulf of Mexico Sea Floor  
 Stor flod af metan og ethan fundet på Saturns måne Titan. Videnskab.dk 2012 
 Forskere: Sådan kan liv i rummet eksistere uden vand. Videnskab.dk

Gasser
Brændstoffer og brændsler
Alkaner
Klima
Energilagring
Naturgas
Drivhusgasser
Python

Python eller pyton har flere betydninger:
 Python (mytologi) – mytisk slangeuhyre fra Delfi
 Python (programmeringssprog)
 Pyton (slange)

 Python Pro – dansk cykelmærke
Vokal (sprog)

Vokaler (eller selvlyde) er sproglyde, med fri passage for luftstrømmen gennem mundhulen. På skriftligt dansk har vi vokalerne:
 a
 e
 i
 o
 u
 y
 æ
 ø
 å

- men det talte dansk har omtrent 26 forskellige vokaler. Det er f.eks. karakteristisk, at udlændinge oplever og gengiver a-lyden i han som en flad, æ-agtig lyd: "hæn". Omvendt kan man se børn opleve det dybe a i lagt som en ar-agtig lyd, så de skriver: "largt".

Det er blandt andet de mange, hårfint graduerede vokaler, der gør dansk til et svært sprog at lære.

I andre sprog, som f.eks. de semitiske, har vokalerne så lidt betydning, at fønikerne udviklede alfabetet helt uden tegn for dem (altså udelukkende med tegn for medlyde). Først da oldtidens grækere skulle omskabe skrifttegnene, så de kunne bruges til deres eget sprog, måtte man indføre tegn for vokalerne.

Se også 
 Bogstavskrift
 Stavelsesskrift

Fonetik
Popidol

Popidoler er populære stjerner, typisk fra musikkens og filmens verden. Visse popidolers fans hylder dem som guder og er villige til at gøre hvad som helst for dem (se også groupie).

Eksempler 

 Tommy Steele
 Britney Spears
 ABBA
 Aerosmith
 Christina Aguilera
 Muhammad Ali
 The Beatles
 David Beckham
 Bee Gees
 Humphrey Bogart
 David Bowie
 Mariah Carey
 Charlie Chaplin
 James Dean
 Celine Dion
 Eminem
 Judy Garland
 Che Guevara
 Guns N' Roses
 Jimi Hendrix
 Audrey Hepburn
 Whitney Houston
 Janet Jackson

 Michael Jackson
 Elton John
 Beyonce Knowles
 Led Zeppelin
 Bruce Lee
 Bob Marley
 George Michael
 Madonna
 Nelson Mandela
 Kylie Minogue
 Marilyn Monroe
 Donald Pleasence
 Elvis Presley
 Prince
 The Rolling Stones
 Frank Sinatra
 Spice Girls
 Bruce Springsteen
 Usher
 Oprah Winfrey
 Janis Joplin
 Diana Ross
 Stevie Wonder
 Tina Turner

Kilder 

Musik
Musikere
Christian Hvidt

Christian Hvidt (født 15. juli 1942) var forsvarschef fra 20. august 1996 til 17. maj 2002, hvor han trådte tilbage før tid.

Der skulle være afholdt en militær afskedsparade med deltagelse af Hæren, Søværnet og Flyvevåbnet til 300.000 kr. skrev Christian Hvidt til Forsvarsministeriet, mens ministeriet vurderede, at de reelle omkostninger ville komme op i mellem 1.500.000 og 2.000.000 kr.

Christian Hvidt fik en personlig reprimande for at have brugt forsvarets eget jetfly til en tur til USA og Canada, hvor et almindeligt rutefly ville have været billigere.

I dag er Christian Hvidt blandt andet formand for bestyrelsen hos Semler, som er importør af Audi, VW, Seat og Skoda.

Referencer 
  s. 285.

Danskere i 1900-tallet
Generaler i Flyvevåbnet
Storkors af Dannebrog
Modtagere af Nordstjerneordenen
Personer i Kraks Blå Bog
Forsvarschefer fra Danmark
Alkohol (stofklasse)

Alkoholer (eller evt. alkanoler) er i organisk kemi en fællesbetegnelse for kemiske forbindelser, der har en hydroxylgruppe (dvs. en OH-gruppe), der er bundet kovalent til et kulstofatom.

Kemiske forbindelser med en OH-gruppe bundet til et aromatisk C-atom kaldes phenoler og betragtes ikke som alkoholer.

Struktur 
Alkoholerne inddeles i tre kategorier:

 Primære alkoholer, hvor OH-gruppen er bundet til et C-atom, der kun er bundet til højst ét andet C-atom, dvs. indeholder strukturen -CH2OH.
Generel formel for primære alkoholer:

 Sekundære alkoholer, hvor OH-gruppen er bundet til et C-atom, der er bundet til netop to andre C-atomer, dvs. indeholder strukturen >CHOH.
Generel formel for sekundære alkoholer:

 Tertiære alkoholer, hvor OH-gruppen er bundet til et C-atom, der er bundet til tre andre C-atomer. En tertiær alkohol indeholder atomgruppen COH.
Generel formel for tertiære alkoholer:

En alkohol med mere end én OH-gruppe kan falde inden for flere af ovennævnte kategorier. Et godt eksempel er glycerol, der indeholder tre OH-grupper – to primære og en sekundær.

Kemiske egenskaber 
Alkoholer er meget svage syrer (svagere end vand) med en pKs på 24.

Ved kondensation af en alkohol med en carboxylsyre, et anhydrid eller et syrechlorid dannes der en ester.

Alkoholer er moderat stærke nukleofiler. Ved nucleofil substitution af et organisk halogenid med en alkohol dannes en ether.

Under syrekatalyse kan alkoholer eliminere vand under dannelse af alkener. Tertiære alkoholer eliminerer hurtigere end sekundære, som igen er hurtigere end primære.

Fysiske egenskaber 
Fysiske egenskaber for nogle alkoholer:

Eksempler på alkoholer 

 Metanol (træsprit) er en primær alkohol.
 Ætanol/Ethanol (sprit) er en primær alkohol.
 Isopropylalkohol, (isopropanol) er en sekundær alkohol.
 Glycerol er både en primær og en sekundær alkohol.
 Mælkesyre er en sekundær alkohol (og en carboxylsyre).

Navngivning af alkoholer 
Følgende regler gælder for navngivning af alkoholer:
 Find molekylets længste carbonkæde, der indeholder C-atomet med hydroxygruppen, og bestem navnet på den tilsvarende alkan.
 Nummerer C-atomerne i carbonkæden, så C-atomet med hydroxygruppen får lavest muligt nummer.
 Tilføj nummeret på C-atomet med hydroxygruppen og endelsen -ol til alkannavnet.
 Ved en forgrening angives sidekædernes placering og navne i alfabetisk rækkefølge forrest i navnet.
 Er der to, tre eller fire ens sidegrupper bundet til carbonkæden, angives de med forstavelserne di-, tri- eller tetra-. Disse forstavelser indgår ikke i alfabetiseringen.

Se også 
 Fenoler

Referencer

Ekstern henvisning 

 Kennesaw State University: Alkoholernes kemi og kendetegn  
 Sundhed-EU-portal – Alkohol

Organiske forbindelser
Funktionelle grupper
Alkoholer
Gregory Hines

Gregory Oliver Hines (14. februar 1946 i New York – 9. august 2003) var en amerikansk skuespiller og danser.

Gregory Hines var især berømt for sin stepdans, hvor han blev regnet som sin tids største danser. Hans første læremester var hans bror Maurice Hines. I 1989 havde han således hovedrollen i filmen Tap, om den tidligere fange Max Washington som skal genoptage livet som stepdanser eller indbrudstyv. I den populære tv-serie Will & Grace sæsonen 1999-2000 spiller han Ben Doucette og viser også dér et eksempel på sin flotte dans.

I 1986 spillede han strømeren Ray Hughes med Billy Crystal i komediefilmen Byens hurtigste strømere (Running scared).

Gregory Hines døde af leverkræft i Los Angeles, 57 år gammel.

Eksterne henvisninger 
 

Skuespillere fra USA
Dansere fra USA
Wrigley Field

Wrigley Field er et legendarisk baseballstadion i Chicago i Illinois, USA, der i næsten et århundrede har været hjemmebane for MLB-klubben Chicago Cubs. Stadionet har plads til 41.118 tilskuere, og blev indviet 23. april 1914, men har flere gange siden, senest i 2006, gennemgået renoveringer der har givet stadionet dets nuværende udseende. 

Wrigley Field var desuden en årrække hjemmebane for Chicagos footballhold Chicago Bears, der nu spiller på Soldier Field.

Eksterne henvisninger 

 Stadioninfo

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Chicago
Baseballstadioner
Nålebæger

Nålebæger (Thesium) er en planteslægt. Den har følgende arter:

 Alpe-Nålebæger (Thesium alpinum)
 Hørbladet Nålebæger (Thesium ebracteatum)

Planteslægter
Andromache

Andromache var datter af kong Eetion af Mysien i Lilleasien. Hun var gift med den trojanske helt og kronprins Hektor, som blev dræbt af den græske helt Achilleus under den trojanske krig. Hun og Hektor havde sønnen Astyanax, der blev dræbt, da grækerne indtog Troja.

Efter Hektors død blev hun slavinde for Acilleus' søn og fik to børn med ham.

Andromache i Euripides' tragedie 
Hun er hovedpersonen i Euripides' tragedie Andromache. Tragedien foregår, mens hun er slavinde for Achilleus' søn Neoptolemos. Dennes kone Hermione er jaloux på hende, da Neoptolemos foretrækker Andromache og fordi Hermione ikke har født ham nogen børn, mens Andromache har. Hermione forsøger at få Menelaos til at dræbe hende. Andromache reddes i sidste øjeblik af Peleus. Neoptolomos dræbes af Orestes. I slutningen af stykket kommer gudinden Thetis som dea ex machina: Hendes søn bliver lovet kongeriget Molossia, hvor Andromache kan blive gift med Hektors bror Helenos.

Andromache i senere litteratur 
Hun bliver senere person i Æneiden ca. 15 f.Kr. og af den franske dramatiker Jean Racine i 1700-tallet.

Litteratur 
 Iliaden, tilskrives Homer
 Æneiden (sang III), af Vergil
 Euripides: Andromache (2004), oversat af Torben Frische, Pulchra semver Veritas,

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Personer i græsk mytologi
Kvinder i antikken
Guldregn

Guldregn (Laburnum) er en planteslægt, der består af arter, som er løvfældende træer eller buske. Bladene er spredtstillede og trekoblede med lang stilk og hel bladrand. Blomsterne er typiske, gule ærteblomster, som sidder i lange, hængende klaser fra kortskud. Her nævnes kun de planter, der ses jævnligt i Danmark.

 Adamsguldregn (+ Laburnocytisus adamii) – podningskimære
 Almindelig guldregn (Laburnum anagyroides)
 Alpeguldregn (Laburnum alpinum)
 Hybridguldregn (Laburnum x watereri) – hybrid

Ærteblomst-familien
Hybridguldregn

 
Hybrid-Guldregn (Laburnum x watereri) er en stor, løvfældende busk eller et lille træ med en tragtformet krone. Hovedgrenene er svære og kun lidt forgrenede. Hybrid-Guldregn kan espalieres ligesom frugttræer. Hele planten er dødeligt giftig.

Beskrivelse 
Barken er først olivengrøn med fine, lyse hår. Senere bliver den grågrøn og glat med lyse barkporer. Meget gamle grene får lysebrun, opsprækkende bark. Knopperne er spredte, smalle og helt dækket af sølvhvide hår. Bladene er trekoblede med elliptiske, helrandede småblade. Oversiden er mørkegrøn og skinnende, mens undersiden er lysegrøn. Høstfarven er (kortvarigt) gul. 

Blomsterne sidder mange sammen i lange, hængende klaser. De er bygget som ærteblomster og rent gule. Frugterne er bælge, som skifter farve fra mørkegrøn over brun til sort. Frøene en små "ærter", som modner godt og spirer villigt. Hos denne krydsning er der dog ikke mange fyldte bælge, men rodskud fra grundstammen har normal frøsætning.

Rodnettet består af nogle få, svære hovedrødder, som når dybt ned. De er kun svagt forgrenede, men på siderødderne findes der knolde med bakterier, som omsætter luftens kvælstof til biologisk nyttige forbindelser. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 5 × 3 m (20 × 15 cm/år).

Hjemsted 
Forældrearterne til denne krydsning vokser begge i Alperne. Her optræder de som underskov og skovbryn på kalkrig bund i blandede skove med Alm. Ædelgran, Cembra-Fyr og Europæisk Lærk.

Kilde
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Træer
Gule blomster
Giftige planter
Leto

Leto er en titanide. Hendes navn kommer af ordet ”gleto,” der betyder ”den strålende.”

Ifølge den græske mytologi er Zeus gift med gudinden Hera, mens Leto er en af hans utallige elskerinder. Leto var datter af titanerne Koios og Foibe.

Da Leto skulle føde Zeus' børn, bekæmpede Hera hende og tog alle lande og øer i ed på, at de ikke ville huse Leto, når hun skulle føde. Hera glemte dog at tage den lille ø Delos – der svømmede frit om på havet – i ed. Så Leto fødte tvillingerne Apollon og Artemis på Delos. Zeus fastgjorde nu af taknemlighed Delos til havbunden, så den herefter blev liggende på det samme sted i Det Græske Øhav.

Stamtræ

Titaner
Alkmene

Alkmene var datter af Electryon, og blev gift med Amfitryon som var konge af Theben. Hun blev gjort gravid af Zeus, og fødte Herakles. Da hun døde fik Zeus Hermes til at bringe hende til Elysion. Hun har givet navn til titelfiguren i Karen Blixens fortælling "Alkmene", som også rummer referencer til Herakles og andre skikkelser fra den græske mytologi.

Græsk mytologi
Atlas (mytologi)

Titanen Atlas var søn af Iapetos og havnymfen Klymene. Han blev dømt til at bære himlen på sine skuldre, fordi han deltog i krigen mod Zeus.

På det tidspunkt, hvor Herakles skulle hente hesperidernes æbler, kom han forbi Atlas, som tilbød at hente dem for ham, hvis han bare ville bære himlen, mens han var væk. Da Atlas kom tilbage med æblerne, foreslog han, at Herakles kunne blive ved med at bære himlen, da han var så god til det. Helten lod, som om han syntes, at det var en god ide og spurgte, om Atlas ikke kunne holde himlen, mens han strakte sine skuldre og narrede derved Atlas til at genoptage sin evige straf.

Nymfen Kalypso, der optræder i Homers Odysseen, er datter af Atlas.

Atlas siges desuden at være en af kongerne i sagnlandet Atlantis.

Nutidig brug 
Atlas-figuren har været anvendt som logo af flere virksomheder, bl.a. den danske maskinfabrik Atlas A/S og ejendomsselskabet M. Goldschmidt Holding A/S. Sidstnævntes logo er baseret på en skulptur, Atlas bærende Himmelkuglen paa Skuldrene, som i 2010 blev opstillet i anlægget mellem Grønningen og Store Kongensgade i København foran firmaets hovedsæde.

Figuren bruges endvidere af tilhængere af Ayn Rand's filosofi, som en reference til hendes roman "Og verden skælvede" (Org. "Atlas Shrugged").

Referencer

Ekstern henvisning 

Titaner
Echidna (mytologi)

Echidna var i den græske mytologi et uhyre, der kaldtes "moderen til alle uhyrer." Hun betragtes oftest som datter af Gaia og Uranus eller Tartaros, eller somme tider af Keto and Forcys eller Chrysaor og Callirhoe. Hun var mor til den trehovedede hund Kerberos og Sfinksen.

Græsk mytologi
Metroxpress

metroxpress (ved starten metroXpress) var den første gratisavis, som blev udgivet dagligt i Danmark med start den 3. september 2001. metroxpress eksistede i perioden 2001 - 2018.  I begyndelsen blev avisen kun uddelt i København, men kort efter fulgte udgivelse i Århus og senere resten af landet. I 2004 blev distributionen af avisen øget, så den med egne ord blev landsdækkende. Avisen er desuden også tilgængelig på mange uddannelsesinstitutioner.

Avisen udkommer ifølge Dansk Oplagskontrol i 223.757 eksemplarer mandag-fredag (2. halvår 2006). Læsertallet udgjorde i 1. halvår 2007 ca. 574.000, hvilket gør metroxpress til Danmarks mest læste morgenavis.

Avisen blev lanceret som en del af den svenske mediekoncern Metro International. På verdensplan udkommer avisen i 21 lande i 57 forskellige nationale og regionale udgaver. Avisen udgives primært under navnet Metro, hvilket dog fraviges i visse lande pga. varemærkeproblemstillinger. I Danmark skyldes navnet metroXpress, at Det Berlingske Officin har registreret “Metro” som varemærke i avissammenhæng. Officinet udgav i øvrigt den konkurrerende gratisavis Urban, der dog lukkede i januar 2012.

I 2006 fik de to gratisaviser konkurrence fra yderligere tre aviser, der også var gratis, nemlig 24timer, Dato og Nyhedsavisen. Disse tre leveres hovedsageligt til bopælen i brevsprække og postkasse i modsætning til MetroXpress og Urban, der er trafikaviser, dvs. at de omdeles ved trafikknudepunkter og andre steder, hvor folk færdes.

metroxpress begyndte den 21. august 2006 at udgive endnu en gratisavis, der uddeles i hovedstadsområdet fra kl. ca. 14.30 om eftermiddagen. Den lukkede dog efter tre måneder på grund af dårlig økonomi. Alt tyder på det kun var et alternativt udspil i forbindelse med gratisaviskrigen der fandt sted omkring den periode i håb om at kapre flere læsere.

Fra marts 2007 har metroxpress også kunnet læses i pdf-version online.

I maj 2008 fusionerede Metroxpress og 24timer, men de udkom fortsat som to selvstændige aviser frem til marts 2013. Ved fusionen overtog 24timers hidtidige ejere, JP/Politikens Hus, 24,5% af aktierne i MetroXpress. A-Pressen ejede yderligere 24,5%, mens de resterende 51% ejedes af Metro International.

I slutningen af 2012 blev det offentliggjort, at samtlige aktier var overdraget til den schweiziske mediekoncern Tamedia AG, der udgiver gratisavisen '20 Minuten' i hjemlandet. De nye ejere lukkede 24timer og relancerede metroxpress med nyt layout, mindre format og yngre profil i april 2013.

Metroxpress' hjemmeside mx.dk lukkede i februar 2018, hvorved hjemmesiden blev sammenlagt med bt.dk. 
Omstruktureringen medførte 93 nedlagte stillinger. Den trykte version af Metroxpress skiftede efter omstruktureringen navn til BT Metro og forblev gratis.

Kilder

Ekstern henvisning 
 MetroXpress' hjemmeside

Aviser fra Danmark
Etableret i 2001
Angelica (pigenavn)


Angelica er et pigenavn. Oprindelsen er fra det græske angelikos/angelike, dvs. engleagtig, fra græsk angelos (budbringer) som herefter tillige kom til at betyde engel.

Varianter af navnet på dansk omfatter Angelika, Angela, Angelina og Angelique (fransk udgave af navnet). På engelsk anvendes endvidere kortformen Angie. Næsten 1.200 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 
 Ayoe Angelica, dansk soul/R&B-sangerinde.
 Maud Angelica Behn, er dronning Sonja og kong Haralds første barnebarn.
 Angie Dickinson, amerikansk skuespiller.
 Angelica Ewans, dansk grevinde.
 Angelina Jolie, amerikansk skuespiller.
 Angelika Kauffmann, malerinde.
 Angélique Kidjo, beninesisk sanger.
 Angela Lansbury, amerikansk skuespiller.
 Angela Merkel, tysk politiker.
 Angelica Wallén, svensk håndboldspiller

Som efternavn 
 Rita Angela, dansk skuespiller.

Navnet anvendt i fiktion 
 Angelica er en figur i filmen Send mere slik fra 2001, spillet af Ninna Assentoft Rasmussen.
 "Angelina" er titlen på gennembrudshittet for Brødrene Olsen.
 "Angie" er titlen på et nummer af og med The Rolling Stones.

Andre betydninger 
 Angelica er det latinske navn for planteslægten angelik, hvortil blandt andet kvan hører.

Se også 
Angelique

Noter 

Pigenavne
Fred Astaire

Fred Astaire (født Frederick Austerlitz; 10. maj 1899 i Omaha, Nebraska, død 22. juni 1987) var en amerikansk danser, sanger og skuespiller. Hans karriere spandt over 76 år, hvor han blandt andet nåede at indspille 31 filmmusicals. Han er i særdeleshed kendt for sit makkerskab med Ginger Rogers, som han indspillede 10 film sammen med. På American Film Institute's liste fra 1999 over de 100 største mandlige stjerner i 100 år blev han nævnt som nr. 5.

Da Fred Astaires far blev arbejdsløs flyttede familien til New York City for at give familiens børn muligheden for et gennembrud indenfor showbiz. Søsteren Adele optrådte ligeledes i en tidlige alder, og Frederick og Adele skiftede allerede i 1905 efternavn til Astaire, under hvilket efternavn de sammen optrådte på forskellige scener i New York City og New Jersey. Kort efter lykkedes det faderen at opnå kontrakt på en lang række optrædender over hele USA. Turnelivet blev imidlertid delvist indstillet i Fred og Adeles teenageår.

Samarbejdet med Adele blev genoptaget i 1917, hvor søskendeparret optrådte ved en lang række shows og musicals på Broadway og i London. Samarbejdet med Adele varede ved indtil 1931, hvor parret drog til Hollywood med henblik på at opnå en filmkarriere. Det lykkedes imidlertid ikke parret at få en filmkontrakt, og Fred og Adele afbrød kort efter samarbejdet.

Fred Astaire fortsatte herefter sin karriere med teatermusicials, men modtog enkelte tilbud fra filmstudier i Hollywood. I 1933 skrev han kontrakt med RKO Pictures, der dog ikke selv ønskede at gøre brug af Astaire. I stedet blev han udlånt til Metro-Goldwyn-Mayer, der samme år gav filmdebut til Astaire i filmmusicalen Den dansende Venus (originaltitel: Dancing Lady). I sin første film for RKO Pictures, Fly Down to Rio, spillede Astaire sammen med den da etablerede stjerne Ginger Rogers og opnåede fine anmeldelser for sin rolle i filmen, der blev en stor succes.

Han indspillede herefter i 1930'erne en lang række film for RKO Pictures, de fleste sammen med Ginger Rogers, blandt andet The Gay Divorce 1934, Roberta 1935, Top hat 1935, Swing Time 1936, Shall We Dance 1937 og Carefree 1938. Tiden med RKO Pictures etablerede Fred Astaire som en af de største stjerner i Hollywood primært i kraft af sine evner som danser og stepdanser. Han brød siden med RKO Pictures, men indspillede fortsat film, blandt andet for Metro-Goldwyn-Mayer.
I 1946 lavede han filmen Blue Skies, hvor han sang sangen "Puttin' on the Ritz", der oprindeligt var skrevet af Irving Berlin i 1927.

Fred Astaire har gennem sin karriere vundet en lang række priser (herunder flere Emmys og Golden Globe Awards), men har aldrig vundet en Oscar på trods af sin lange karriere. Han blev dog nomineret til en Oscar for bedste mandlige birolle for sin medvirken i Det tårnhøje helvede fra 1974.

Eksterne links 

 

Fred Astaire på TCM.com

Skuespillere fra Nebraska
Dansere fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Emmy-vindere
Hollywood Walk of Fame
Croonere
Pseudonymer
Ginger Rogers

Virginia Katherine McMath (født 16. juli 1911, død 25. april 1995), bedre kendt som Ginger Rogers, var en amerikansk skuespiller og danser.

Karriere 
Hun debuterede på Broadway i 1929 i musicalen Top Speed. I 1930'erne var hun dansepartner med Fred Astaire i flere film så som; Top Hat, Swing Time og Skal vi danse.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Oscar for bedste kvindelige hovedrolle
Dansere fra USA
Hollywood Walk of Fame

Amerikanere i 1900-tallet
Pseudonymer
Flussyre

Flussyre er en opløsning af hydrogenfluorid (HF) i vand. Det er udgangspunktet for stort set alle fluor-stoffer, inklusive lægemidler som fluoxetine (Prozac), forskellige materialer som PTFE (Teflon), og elementært fluor. Det er en farveløs opløsning, der er stærkt ætsende, og det kan opløse mange materialer, især oxider. Flussyres egenskab til at kunne opløse glas har været kendt siden 1600-tallet, selv inden Carl Wilhelm Scheele fremstillede det i store mængder i 1771. Da det reagerer med glas og mange metaller bliver  flussyre normalt opbevaret i plastikbeholdere (selvom det er let permeabelt i PTFE). Flussyres evne til at opløse oxider anvendes ved metallurgiske undersøgelse af aluminiumsslegeringer (da disse ofte vil være dækket af et lag af aluminiumsoxid). Flussyre anvendes yderligere til traditionel kemisk analyse af silikatmineraler som opløses af syren og hvis bestanddele derefter kan analyseres ved titrering.

Hydrogenfluorid-gas giver akut forgiftning, der kan give øjeblikkelig og permanente skader på lunger og øjets hornhinder. Vandig flussyre er ligeledes giftig ved kontakt, og det kan give dybe, og i første omgang smertefri ætsningsskader, der dræber vævet. Stoffet påvirker kroppens calciummetabolisme, og den koncentrerede syre kan også give systematisk forgiftning der i sidste ende kan betyde hjertestop og død, hvilket kan ske efter kontakt med helt ned til 160 cm2 hud.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Sikkerhedsdatablad ifølge 1907/2006/EF, Artikel 31 ver. 2.08.2014/2

Syrer
Kemiske forbindelser
Steve Martin

Steve Martin (født 14. august 1945 i Waco, Texas, USA) er en amerikansk skuespiller, manuskriptforfatter og producer. Han er især kendt som komisk skuespiller i en lang række familiefilm. Han startede sin karriere som underholder til børnefødselsdage, inden han brød igennem som standup-komiker, og han har også skrevet manuskript til flere af sine film.

Han har blandt andet skrevet romanerne Mit behagelige selskab (dansk, 2004) og Shopgirl (engelsk, 2000).

Steve Martin er i de senere år også blevet kendt som en habil banjospiller.

Filmografi 
Steve Martin har medvirket i følgende film:
 The Absent-Minded Waiter (1977)
 Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band (1978)
 Muppet går til filmen (1979)
 Hvem sa' fjols? (1979)
 Pennies from Heaven (1981)
 Bogart Junior (1982)
 Dead Men Don't Wear Plaid (1982)
 Manden, der havde en hjerne tilovers (1983)
 En ungkarl kommer sjældent alene (1984)
 Min bedre halvdel (1984)
 Movers and Shakers (1985)
 De kom, de så, de løb! (1986), også manuskriptforfatter
 Gys i blomsterbutikken (1986)
 Roxanne - næsen er i vejen (1987 – med Daryl Hannah)
 Røvtur på 1. klasse (1987 – med John Candy)
 Fræk, frækkere, frækkest (1988)
 Hele den pukkelryggede familie (1989)
 My Blue Heaven (1990)
 Mig og L.A. (1991)
 Brudens far (1991)
 Grand Canyon - I storbyens hjerte (1991)
 Hus-hjæælp (1992)
 $$$nyd og bedrag (1992)
 Livredderen (1994)
 Fars skat (1994)
 Brudens far 2 (1995)
 Sgt. Bilko (1996)
 The Spanish Prisoner (1997)
 Prinsen af Egypten (1988 – stemme i originalversionen)
 Når godtfolk kommer til byen (1999 – med Goldie Hawn og John Cleese)
 Bowfinger (1999 – med Eddie Murphy)
 Fantasia 2000 (1999)
 Joe Gould's Secret (2000)
 Novocaine (2001)
 Bringing Down the House (2003)
 Looney Tunes: Back in Action (2003)
 Det vilde dusin (2003)
 Det vilde dusin 2 (2005)
 Shopgirl (2005)
 The Pink Panther (2006)
 Baby Mama (2008)
 The Pink Panther 2 (2009)
 It's Complicated (2009)
 The Big Year (2011)
 Home (2015)
 Love the Coopers (2015)
 Billy Lynn's Long Halftime Walk (2016)

Eksterne henvisninger 

 

Skuespillere fra USA
Komikere fra USA
Disney Legends
Los Angeles Lakers

Los Angeles Lakers er et professionelt basketballhold i den nordamerikanske NBA-liga.

Los Angeles Lakers er det et af de mest vindende hold i NBA med 17 mesterskaber, hvor tre kom i 2000, 2001 og 2002, med duoen Shaquille O'Neal og Kobe Bryant. Lakers vandt i 2009 og 2010 endnu to mesterskaber, her var det primært duoen med Kobe Bryant og Pau Gasol som var fremtrædende. Og sidst i år 2020 her var det ny anlagte duo med Lebron James og Anthony Davis i front.

Lakers har hjemmebane i Staples Center, hvor berømtheder som skuespilleren Jack Nicholson, der har sin egen plads mellem modstanderholdet og dommerbordet, er at finde blandt tilskuerne.

Da Jack Nicholson stadig var aktiv som skuespiller, havde han stående i sin kontrakt, at han altid skulle kunne se Lakers' hjemmekampe.

Kendte spillere 
  Kareem Abdul-Jabbar 
  Elgin Baylor 
  Kobe Bryant 
  Wilt Chamberlain 
  Vlade Divac
  Pau Gasol
  LeBron James
  Magic Johnson
  Steve Nash
  Shaquille O'Neal
  Jerry West
  James Worthy
 Anthony Davis

Ekstern henvisning 

 Los Angeles Lakers

Lakers
Etableret i 1946
Crypto.com Arena

Crypto.com Arena (tidligere Staples Center) et en indendørs sportsarena i Los Angeles, Californien, USA. Crypto.com Arena blev indviet i 1999. Centret kostede 375 mio. dollars at opføre, hvilket blev finansieret udelukkende af private midler.

Arenaen er årligt vært for ca. 250 begivenheder og 4 mio. gæster.

Det er hjemmebane for:
 NHL-holdet Los Angeles Kings, kapacitet 18.118
 NBA-holdet Los Angeles Lakers, kapacitet 18.997
 NBA-holdet Los Angeles Clippers, kapacitet 18.997
 WNBA-holdet Los Angeles Sparks, kapacitet 18.997
 AFL-holdet Los Angeles Avengers, kapacitet 18.118
 D-League-holdet Los Angeles D-Fenders, kapacitet 18.997 (fra 2006-2007 sæsonen)

Derudover holdes der koncerter med navne som Celine Dion, Prince, Britney Spears, Shania Twain,  og mange andre.

Den 7. juli 2009 blev der afholdt en mindehøjtidlighed for Michael Jackson, som døde den 25. juni 2009.

Ekstern henvisning 

 Staples Center

Arenaer i NHL
Arenaer i NBA
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Los Angeles