alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ben (flertydig)

Ben har flere betydninger:
 Ben – er en legemsdel til at stå og gå på.
 Ben (konstruktionselement) – er et konstruktionselement.
 Knogle (anatomi) – er et andet ord for ben.
 Ben (materiale) – er et materiale
 Tilledningsben - indenfor elektronik.
 Ben (drengenavn) – er et drengenavn.
 Ben (hebræisk) – ses i nogle jødiske navne, f.eks David Ben-Gurion. Fra Hebræisk ("søn", "søn af"), for kvindenavne er det tilsvarende bat.
 Ben (album) - Michael Jacksons andet soloalbum.
 De udvendige forbindelser på elektroniske komponenter omtales i fagterminologien som "ben".
Haute-Corse

Haute-Corse (fransk udtale: ) er det nordlige departement på Korsika

Historie 
I 1073 skabte Korsika under Pisas styre et antal “pieve” (fra latin plebs, plebis = ”folk”), som er forløbere for kantonerne. To århundreder senere (1284) blev Korsika, nu under Genova, opdelt i to provinser: på denne side af bjergene, dvs. mod nordøst, og på den anden side af bjergene, dvs. mod sydvest. De to dele, Golo i nord og Liamone i syd, blev først nedlagt i 1768, da Korsika blev fransk og dermed omdannet til ét departement.

Med loven af 1975 blev de to nuværende departementer dannet: Corse-du-Sud og Haute-Corse. Haute-Corse har et areal på 4.665,57 km², med en befolkning på 170.828 indbyggere , så befolkningstætheden (36 indbyggere pr. km²) er meget lav. Til sammenligning har hovedlandet en tæthed på 108 indbyggere pr. km².

Administrativ inddeling af Haute-Corse 
Departementet består af 236 kommuner samlet i 30 kantoner.
Decentraliseringslovene har overført et stort ansvar til departementets generalråd og dets præsident, da man tillagde departementerne nye kompetencer efter 1982.

En kanton er en valgkreds, som bruges ved valg af rådets medlemmer, men samtidig med at et rådsmedlem er valgt i sin kanton, er han også valgt i departementet.

Den administrative inddeling er foretaget i 2014, hvor der skete en del sammenlægninger og overflytninger. Indbyggertallene stammer fra folketællinger i 2015.

Haute-Corse opdeles i tre arrondissementer:
Arrondissementet Bastia:
	10 kantoner
	27 kommuner
	Areal: 474 km²
	Indbyggertal: 84.673 personer
Arrondissementet Calvi:
	6 kantoner
	51 kommuner
	Areal: 1.338 km²
	Indbyggertal: 29.440 personer
Arrondissementet Corte:
	14 kantoner
	158 kommuner
	Areal: 2.853 km²
	Indbyggertal: 56.715 personer

Politik 
 Præfektur: Bastia
 Domstol: Bastia

Vigtigste byer 
 Bastia
 Calvi
 Corte

Klima 
 Målestation: Bastia
 Data: 1991

Dage pr. år med
 Nedbør over 1 mm: 70
 Frost: 5
 Første frost: 9. Januar
 Sidste frost: 12. Februar
 Snevejr: 2
 Torden: 38
 Hagl: 5

Noter

Ekstern henvisning 

 
 

Korsika
Departementer i Frankrig
880'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 830'erne 840'erne 850'erne 860'erne 870'erne – 880'erne – 890'erne 900'erne 910'erne 920'erne 930'erne 

År: 880 881 882 883 884 885 886 887 888 889

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
870'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 820'erne 830'erne 840'erne 850'erne 860'erne – 870'erne – 880'erne 890'erne 900'erne 910'erne 920'erne 

År: 870 871 872 873 874 875 876 877 878 879

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
860'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 810'erne 820'erne 830'erne 840'erne 850'erne – 860'erne – 870'erne 880'erne 890'erne 900'erne 910'erne 

År: 860 861 862 863 864 865 866 867 868 869

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
850'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 800'erne 810'erne 820'erne 830'erne 840'erne – 850'erne – 860'erne 870'erne 880'erne 890'erne 900'erne 

År: 850 851 852 853 854 855 856 857 858 859

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
840'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 800'erne 810'erne 820'erne 830'erne – 840'erne – 850'erne 860'erne 870'erne 880'erne 890'erne 900'erne 

År: 840 841 842 843 844 845 846 847 848 849

Begivenheder

Personer 
 Den frankiske kejser Louis Den Hellige dør.

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
830'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 780'erne 790'erne 800'erne 810'erne 820'erne – 830'erne – 840'erne 850'erne 860'erne 870'erne 880'erne 

År: 830 831 832 833 834 835 836 837 838 839

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
820'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 770'erne 780'erne 790'erne 800'erne 810'erne – 820'erne – 830'erne 840'erne 850'erne 860'erne 870'erne 

År: 820 821 822 823 824 825 826 827 828 829

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
810'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 770'erne 780'erne 790'erne 800'erne – 810'erne – 820'erne 830'erne 840'erne 850'erne 860'erne 870'erne 

År: 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
800'erne

Århundreder: 8. århundrede – 9. århundrede – 10. århundrede 

Årtier: 750'erne 760'erne 770'erne 780'erne 790'erne – 800'erne – 810'erne 820'erne 830'erne 840'erne 850'erne 

År: 800 801 802 803 804 805 806 807 808 809

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
790'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 740'erne 750'erne 760'erne 770'erne 780'erne – 790'erne – 800'erne 810'erne 820'erne 830'erne 840'erne 

År: 790 791 792 793 794 795 796 797 798 799

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
780'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 730'erne 740'erne 750'erne 760'erne 770'erne – 780'erne – 790'erne 800'erne 810'erne 820'erne 830'erne 

År: 780 781 782 783 784 785 786 787 788 789

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
770'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 720'erne 730'erne 740'erne 750'erne 760'erne – 770'erne – 780'erne 790'erne 800'erne 810'erne 820'erne 

År: 770 771 772 773 774 775 776 777 778 779

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
760'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 710'erne 720'erne 730'erne 740'erne 750'erne – 760'erne – 770'erne 780'erne 790'erne 800'erne 810'erne 

År: 760 761 762 763 764 765 766 767 768 769

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
750'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 700'erne 710'erne 720'erne 730'erne 740'erne – 750'erne – 760'erne 770'erne 780'erne 790'erne 800'erne 

År: 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
740'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 690'erne 700'erne 710'erne 720'erne 730'erne – 740'erne – 750'erne 760'erne 770'erne 780'erne 790'erne 

År: 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
730'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 680'erne 690'erne 700'erne 710'erne 720'erne – 730'erne – 740'erne 750'erne 760'erne 770'erne 780'erne 

År: 730 731 732 733 734 735 736 737 738 739

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
720'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 670'erne 680'erne 690'erne 700'erne 710'erne – 720'erne – 730'erne 740'erne 750'erne 760'erne 770'erne 

År: 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
710'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 660'erne 670'erne 680'erne 690'erne 700'erne – 710'erne – 720'erne 730'erne 740'erne 750'erne 760'erne 

År: 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719

Begivenheder 
 Missionæren Willibrord besøger Danmark og danernes konge Ongendus. Willibrod er den første missionær der vides at have rejst til Danmark. Kongen er ikke interesseret i at antage kristendommen, men tillader at Willibrord frikøber 30 slavedrenge, som han får lov til at tage med sig.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
700'erne

Århundreder: 7. århundrede – 8. århundrede – 9. århundrede 

Årtier: 650'erne 660'erne 670'erne 680'erne 690'erne – 700'erne – 710'erne 720'erne 730'erne 740'erne 750'erne 

År: 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709

Begivenheder 
 En handelsplads anlægges ved Ribe Å. Denne udvikler sig efterhånden til byen og købstaden Ribe, der dermed er en af Danmarks allerældste byer.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
690'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 640'erne 650'erne 660'erne 670'erne 680'erne – 690'erne – 700'erne 710'erne 720'erne 730'erne 740'erne 

År: 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
680'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 630'erne 640'erne 650'erne 660'erne 670'erne – 680'erne – 690'erne 700'erne 710'erne 720'erne 730'erne 

År: 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689

Se også 680 (tal), 681 (tal), 682 (tal), 683 (tal), 684 (tal), 685 (tal), 686 (tal), 687 (tal), 688 (tal) og 689 (tal)

680

Begivenheder 
 6. økumeniske koncil i Konstantinopel (Konstantinopel III) indledes.

Fødsler

Dødsfald 
 9. oktober – Shia-muslimernes religiøse leder, Imam Hussein Ibn Ali og al Abbas ibn Ali samt 71 andre lider martyrdøden. Han er søn af imam Ali ibn Abi Talib, som er fætter til profeten Muhammed.

Musik

Bøger

681

Begivenheder 
 6. økumeniske koncil i Konstantinopel (Konstantinopel III) afsluttes. Det vedtages, at Jesus Kristus havde to viljer, en guddommelig og en menneskelig.

Fødsler

Dødsfald

Musik

Bøger

682

Begivenheder

Fødsler

Dødsfald

Musik

Bøger

683

Begivenheder

Fødsler

Dødsfald

Musik

Bøger

684

Begivenheder

Fødsler

Dødsfald

Musik

Bøger

685

Begivenheder 
 Slaget ved Karbala

Fødsler

Dødsfald 
 Pave Benedikt II dør, Johannes V bliver ny pave.

Musik

Bøger

686

Begivenheder

Fødsler

Dødsfald

Musik

Bøger

687

Begivenheder

Fødsler

Dødsfald

Musik

Bøger

688

Begivenheder

Fødsler

Dødsfald

Musik

Bøger

689

Begivenheder

Fødsler

Dødsfald

Musik

Bøger

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
670'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 620'erne 630'erne 640'erne 650'erne 660'erne – 670'erne – 680'erne 690'erne 700'erne 710'erne 720'erne 

År: 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
660'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 610'erne 620'erne 630'erne 640'erne 650'erne – 660'erne – 670'erne 680'erne 690'erne 700'erne 710'erne 

År: 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Voldanlæg

Et voldanlæg kan bestå af mange dele og kan indgå som en fæstningsvold med voldgrav, lynette, fort, bastion, kasemat, berme.

Et voldanlæg blev fra middelalderen anvendt for at give forsvarerne beskyttelse og overblik og for at gøre det svært for angribere at komme ind i slottet eller byen.

Fagudtryk 
Middelalderens borge havde høje, tykke stenmure, men dem kunne renæssancens kanoner skyde i stykker. Afløseren var en jordvold kaldet kurtine, der opfangede energien fra kanonkuglerne. Foran kurtinen kunne en lav vold, faussebrai, beskytte kurtinen i nærkamp. Eskarpen er den side af voldgraven der vender mod forsvareren, den modsatte side af voldgraven kaldes kontreskarpen. I fæstningens hjørner vil bastioner stikke frem og deres skyts vil kunne dække kurtinerne og nabobastionerne mod stormløb. Rundt om fæstningen er der en voldgrav. Uden om voldgraven ligger udenværket. Raveliner er trekantede forsvarsværker foran kurtinerne. De er åbne bagtil, så de ikke giver dækning for fjenden, hvis de erobres. Fæstningens porte forbindes med træbroer til raveliner. Kontregarder er trekantede forsvarsværker foran bastionerne, eller raveliner i ydre udenværker. Raveliner og kontregarder forbindes af enveloppen, der er en lav vold, som bastionerne kan skyde henover. Enveloppen er omgivet af endnu en voldgrav. Foran fæstningsværkerne ligger glacis og esplanader, der er bar mark uden dækning for fjenden. Uden tilknytning til resten kan lynetter ligge som små isolerede bastioner, dog lukket på bagsiden.

Se også 
 Brystværn
 Middelaldervåben
 Voldsted
 Redan
 Réduit

Kilder 

Fæstningsanlæg
Murværk
650'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 600'erne 610'erne 620'erne 630'erne 640'erne – 650'erne – 660'erne 670'erne 680'erne 690'erne 700'erne 

År: 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659

Begivenheder 
 Ifølge traditionen er det i dette tidsrum at Koranen nedskrives.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
640'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 590'erne 600'erne 610'erne 620'erne 630'erne – 640'erne – 650'erne 660'erne 670'erne 680'erne 690'erne 

År: 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
630'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 580'erne 590'erne 600'erne 610'erne 620'erne – 630'erne – 640'erne 650'erne 660'erne 670'erne 680'erne 

År: 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
620'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 570'erne 580'erne 590'erne 600'erne 610'erne – 620'erne – 630'erne 640'erne 650'erne 660'erne 670'erne 

År: 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
610'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede 

Årtier: 560'erne 570'erne 580'erne 590'erne 600'erne – 610'erne – 620'erne 630'erne 640'erne 650'erne 660'erne 

År: 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
600'erne

Århundreder: 6. århundrede – 7. århundrede – 8. århundrede

Årtier: 550'erne 560'erne 570'erne 580'erne 590'erne – 600'erne – 610'erne 620'erne 630'erne 640'erne 650'erne

År: 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609

Begivenheder 
 602 – 27. november – Den østromerske kejser Mauricius myrdes sammen med sine fem sønner i Chalcedon i Lilleasien. efter et oprør under ledelse af centurionen Focas, en mand af proletariatet, som derefter krones til kejser.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
590'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 540'erne 550'erne 560'erne 570'erne 580'erne – 590'erne – 600'erne 610'erne 620'erne 630'erne 640'erne 

År: 590 591 592 593 594 595 596 597 598 599

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
580'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 530'erne 540'erne 550'erne 560'erne 570'erne – 580'erne – 590'erne 600'erne 610'erne 620'erne 630'erne 

År: 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
570'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 520'erne 530'erne 540'erne 550'erne 560'erne – 570'erne – 580'erne 590'erne 600'erne 610'erne 620'erne 

År: 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
560'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 510'erne 520'erne 530'erne 540'erne 550'erne – 560'erne – 570'erne 580'erne 590'erne 600'erne 610'erne 

År: 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569

Begivenheder 
 En dansk/saksisk hær gør indfald i Vestfrisland, men bliver slået af hertug Lupus af Champagne.

Personer

Henvisninger

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
550'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 500'erne 510'erne 520'erne 530'erne 540'erne – 550'erne – 560'erne 570'erne 580'erne 590'erne 600'erne 

År: 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
540'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 490'erne 500'erne 510'erne 520'erne 530'erne – 540'erne – 550'erne 560'erne 570'erne 580'erne 590'erne 

År: 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549

Begivenheder 
 Vulkanudbrud der påvirker sommertemperaturen.
 Den justinianske pest

Personer

Referencer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
530'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 480'erne 490'erne 500'erne 510'erne 520'erne – 530'erne – 540'erne 550'erne 560'erne 570'erne 580'erne 

År: 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539

Begivenheder 
 Klimachok i 535-536

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Voldgrav

En voldgrav er oftest en vandfyldt fordybning anlagt som led i forsvarsværkerne rundt om en borg, et slot eller en by.

Eksterne henvisninger 

Fæstningsanlæg
520'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 470'erne 480'erne 490'erne 500'erne 510'erne – 520'erne – 530'erne 540'erne 550'erne 560'erne 570'erne 

År: 520 521 522 523 524 525 526 527 528 529

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
510'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 460'erne 470'erne 480'erne 490'erne 500'erne – 510'erne – 520'erne 530'erne 540'erne 550'erne 560'erne 

År: 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519

Begivenheder

Personer 
 511 27. november Frankernes konge Klodevig (Clovis 1.) dør 45 år gammel. Riget deles mellem hans fire sønner.

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
500'erne

Århundreder: 5. århundrede – 6. århundrede – 7. århundrede 

Årtier: 450'erne 460'erne 470'erne 480'erne 490'erne – 500'erne – 510'erne 520'erne 530'erne 540'erne 550'erne 

År: 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509

Begivenheder 
 500 e.Kr.: Yamato-klanen indleder centraliseringen af Japan.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
490'erne

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 440'erne 450'erne 460'erne 470'erne 480'erne – 490'erne – 500'erne 510'erne 520'erne 530'erne 540'erne 

År: 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
480'erne

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 430'erne 440'erne 450'erne 460'erne 470'erne – 480'erne – 490'erne 500'erne 510'erne 520'erne 530'erne 

År: 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Fort

Et fort er et permanent fæstningsværk der kan afgive ild til alle sider og tilsvarende tåler beskydning fra alle sider.

Se også 
 Fæstningsværk

Fæstningsanlæg
470'erne

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 420'erne 430'erne 440'erne 450'erne 460'erne – 470'erne – 480'erne 490'erne 500'erne 510'erne 520'erne 

År: 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
460'erne

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 410'erne 420'erne 430'erne 440'erne 450'erne – 460'erne – 470'erne 480'erne 490'erne 500'erne 510'erne 

År: 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Kasemat

Et Kasemat er en støbt, muret eller stålarmeret struktur, som kan være en befæstet kanon-stilling eller en armeret enhed på et skib hvorfra der kan affyres kanoner.

Tidligere har udtrykket kasemat været anvendt på et hvælvet rum i et fort.
 
Til civilt brug kan et kasemat være en tunnel, i et bjerg, forsynet med armerede døre, til opbevaring af flygtigt gods, kunstværker etc.
 
Ordet stammer fra det italienske casamatta, som betyder armeret mørkt hus.

Bygninger, konstruktioner og anlæg
450'erne

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 400'erne 410'erne 420'erne 430'erne 440'erne – 450'erne – 460'erne 470'erne 480'erne 490'erne 500'erne 

År: 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
440'erne

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 390'erne 400'erne 410'erne 420'erne 430'erne – 440'erne – 450'erne 460'erne 470'erne 480'erne 490'erne 

År: 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
Berme

En Berme er et vandret stykke eller afsats på en dæmning, vold eller skråning. Den opdeler skråningen i to eller flere afsnit. Bermen skal opfange jord, der styrter ned som følge af beskydning. Derved modvirkes at voldgraven fyldes op.

Se også 
Voldanlæg

Fæstningsanlæg
430'erne

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 380'erne 390'erne 400'erne 410'erne 420'erne – 430'erne – 440'erne 450'erne 460'erne 470'erne 480'erne 

År: 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439

Begivenheder

Personer 
 6. april 432: Pave Celestin 1. dør

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
420'erne

Århundreder: 4. århundrede – 5. århundrede – 6. århundrede 

Årtier: 370'erne 380'erne 390'erne 400'erne 410'erne – 420'erne – 430'erne 440'erne 450'erne 460'erne 470'erne 

År: 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
390'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 340'erne 350'erne 360'erne 370'erne 380'erne – 390'erne – 400'erne 410'erne 420'erne 430'erne 440'erne 

År: 390 391 392 393 394 395 396 397 398 399

Begivenheder

Fødsler 
 Den vestromerske hærfører Flavius Aëtius blev født omkring år 395.

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
380'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 330'erne 340'erne 350'erne 360'erne 370'erne – 380'erne – 390'erne 400'erne 410'erne 420'erne 430'erne 

År: 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
370'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 320'erne 330'erne 340'erne 350'erne 360'erne – 370'erne – 380'erne 390'erne 400'erne 410'erne 420'erne 

År: 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
360'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 310'erne 320'erne 330'erne 340'erne 350'erne – 360'erne – 370'erne 380'erne 390'erne 400'erne 410'erne 

År: 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
350'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 300'erne 310'erne 320'erne 330'erne 340'erne – 350'erne – 360'erne 370'erne 380'erne 390'erne 400'erne 

År: 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
340'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 290'erne 300'erne 310'erne 320'erne 330'erne – 340'erne – 350'erne 360'erne 370'erne 380'erne 390'erne 

År: 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
330'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 280'erne 290'erne 300'erne 310'erne 320'erne – 330'erne – 340'erne 350'erne 360'erne 370'erne 380'erne 

År: 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
320'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 270'erne 280'erne 290'erne 300'erne 310'erne – 320'erne – 330'erne 340'erne 350'erne 360'erne 370'erne 

År: 320 321 322 323 324 325 326 327 328 329

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
310'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 260'erne 270'erne 280'erne 290'erne 300'erne – 310'erne – 320'erne 330'erne 340'erne 350'erne 360'erne 

År: 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
300'erne

Århundreder: 3. århundrede – 4. århundrede – 5. århundrede 

Årtier: 250'erne 260'erne 270'erne 280'erne 290'erne – 300'erne – 310'erne 320'erne 330'erne 340'erne 350'erne 

År: 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
290'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 240'erne 250'erne 260'erne 270'erne 280'erne – 290'erne – 300'erne 310'erne 320'erne 330'erne 340'erne 

År: 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
280'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 230'erne 240'erne 250'erne 260'erne 270'erne – 280'erne – 290'erne 300'erne 310'erne 320'erne 330'erne 

År: 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
270'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 220'erne 230'erne 240'erne 250'erne 260'erne – 270'erne – 280'erne 290'erne 300'erne 310'erne 320'erne 

År: 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
260'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 210'erne 220'erne 230'erne 240'erne 250'erne – 260'erne – 270'erne 280'erne 290'erne 300'erne 310'erne 

År: 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
250'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 200'erne 210'erne 220'erne 230'erne 240'erne – 250'erne – 260'erne 270'erne 280'erne 290'erne 300'erne 

År: 250 251 252 253 254 255 256 257 258 259

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
240'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 190'erne 200'erne 210'erne 220'erne 230'erne – 240'erne – 250'erne 260'erne 270'erne 280'erne 290'erne 

År: 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
230'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 180'erne 190'erne 200'erne 210'erne 220'erne – 230'erne – 240'erne 250'erne 260'erne 270'erne 280'erne 

År: 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
220'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 170'erne 180'erne 190'erne 200'erne 210'erne – 220'erne – 230'erne 240'erne 250'erne 260'erne 270'erne 

År: 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
210'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 160'erne 170'erne 180'erne 190'erne 200'erne – 210'erne – 220'erne 230'erne 240'erne 250'erne 260'erne 

År: 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
200'erne

Århundreder: 2. århundrede – 3. århundrede – 4. århundrede 

Årtier: 150'erne 160'erne 170'erne 180'erne 190'erne – 200'erne – 210'erne 220'erne 230'erne 240'erne 250'erne 

År: 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
190'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 140'erne 150'erne 160'erne 170'erne 180'erne – 190'erne – 200'erne 210'erne 220'erne 230'erne 240'erne 

År: 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
180'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 130'erne 140'erne 150'erne 160'erne 170'erne – 180'erne – 190'erne 200'erne 210'erne 220'erne 230'erne 

År: 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189

Begivenheder

År 180 
 Goterne når bredden af Sortehavet.

År 189 
 Viktor 1. bliver pave.

Personer 
 17. marts - Marcus Aurelius dør

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
170'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 120'erne 130'erne 140'erne 150'erne 160'erne – 170'erne – 180'erne 190'erne 200'erne 210'erne 220'erne 

År: 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
160'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 110'erne 120'erne 130'erne 140'erne 150'erne – 160'erne – 170'erne 180'erne 190'erne 200'erne 210'erne 

År: 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
150'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 100'erne 110'erne 120'erne 130'erne 140'erne – 150'erne – 160'erne 170'erne 180'erne 190'erne 200'erne 

År: 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
140'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 90'erne 100'erne 110'erne 120'erne 130'erne – 140'erne – 150'erne 160'erne 170'erne 180'erne 190'erne 

År: 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
130'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 80'erne 90'erne 100'erne 110'erne 120'erne – 130'erne – 140'erne 150'erne 160'erne 170'erne 180'erne 

År: 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
120'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 70'erne 80'erne 90'erne 100'erne 110'erne – 120'erne – 130'erne 140'erne 150'erne 160'erne 170'erne 

År: 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
110'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 60'erne 70'erne 80'erne 90'erne 100'erne – 110'erne – 120'erne 130'erne 140'erne 150'erne 160'erne 

År: 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
100'erne

Århundreder: 1. århundrede – 2. århundrede – 3. århundrede 

Årtier: 50'erne 60'erne 70'erne 80'erne 90'erne – 100'erne – 110'erne 120'erne 130'erne 140'erne 150'erne 

År: 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å
Årtier
90'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 40'erne 50'erne 60'erne 70'erne 80'erne – 90'erne – 100'erne 110'erne 120'erne 130'erne 140'erne 

År: 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å9
Årtier
80'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 30'erne 40'erne 50'erne 60'erne 70'erne – 80'erne – 90'erne 100'erne 110'erne 120'erne 130'erne 

År: 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å8
Årtier
70'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 20'erne 30'erne 40'erne 50'erne 60'erne – 70'erne – 80'erne 90'erne 100'erne 110'erne 120'erne 

År: 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å7
Årtier
60'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 10'erne 20'erne 30'erne 40'erne 50'erne – 60'erne – 70'erne 80'erne 90'erne 100'erne 110'erne 

År: 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å6
Årtier
50'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 00'erne 10'erne 20'erne 30'erne 40'erne – 50'erne – 60'erne 70'erne 80'erne 90'erne 100'erne 

År: 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59

Begivenheder 

Samfundet i Danmark er på dette tidspunkt et stammesamfund, hver stamme har deres egen form for konge, i form af en høvding. Der var mange stammer, for hver stamme havde deres eget tilholdssted. Grundet de mange stammer, var der også mange høvdinge.

Det viser sig at Romerne var på besøg her i Danmark omkring dette tidspunkt, da man har fundet mange gaver fra Romerne til høvdingene i Danmark.

Personer

Eksterne henvisninger 

å5
Årtier
40'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 00'erne f.Kr. 00'erne 10'erne 20'erne 30'erne – 40'erne – 50'erne 60'erne 70'erne 80'erne 90'erne 

År: 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å4
Årtier
30'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 10'erne f.Kr. 00'erne f.Kr. 00'erne 10'erne 20'erne – 30'erne – 40'erne 50'erne 60'erne 70'erne 80'erne 

År: 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39

Begivenheder

Personer 
 Jesus af Nazareth bliver korsfæstet og dør i dette årti, og opstår nogle dage senere fra de døde (dette finder sted i den jødiske påske), hvis man skal tro beretningerne i det nye testamente.

Eksterne henvisninger 

å3
Årtier
20'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 20'erne f.Kr. 10'erne f.Kr. 00'erne f.Kr. 00'erne 10'erne – 20'erne – 30'erne 40'erne 50'erne 60'erne 70'erne 

År: 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å2
Årtier
10'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 30'erne f.Kr. 20'erne f.Kr. 10'erne f.Kr. 00'erne f.Kr. 00'erne – 10'erne – 20'erne 30'erne 40'erne 50'erne 60'erne 

År: 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å1
Årtier
0'erne

Århundreder: 1. århundrede f.Kr. – 1. århundrede – 2. århundrede 

Årtier: 40'erne f.Kr. 30'erne f.Kr. 20'erne f.Kr. 10'erne f.Kr. 0'erne f.Kr. – 0'erne – 10'erne 20'erne 30'erne 40'erne 50'erne 

År: 1 2 3 4 5 6 7 8 9

Begivenheder

Personer

Eksterne henvisninger 

å0
Årtier
Corse-du-Sud

Corse-du-Sud () er et departement på Korsika

Historie 
I 1073 skabte Korsika under Pisas styre et antal pieve (fra latin plebs, plebis = ”folk”), som er forløbere for kantonerne. To århundreder senere (1284) blev Korsika, nu under Genova, opdelt i to provinser: på denne side af bjergene, dvs. mod nordøst, og på den anden side af bjergene, dvs. mod sydvest.

De to dele, Golo i nord og Liamone i syd, blev først nedlagt i 1768, da Korsika blev fransk og dermed omdannet til ét departement. Med loven af 1975 blev de to nuværende departementer dannet: Corse-du-Sud og Haute-Corse.

Opdeling af Corse-du-Sud 
Departementet Corse-du-Sud har et areal på 4.014 km² med en befolkning på 118.593 indbyggere (kilde: I.N.S.E.E. folketælling 1999) , så befolkningstætheden (30 indbyggere pr. km²) er meget lav.
Departementet består af 124 kommuner samlet i 11 kantoner. Decentraliseringslovene har overført et stort ansvar til departementets generalråd og dets præsident, da man tillagde departementerne nye kompetencer efter 1982.

En kanton er en valgkreds, som bruges ved valg af rådets medlemmer, men samtidig med at et rådsmedlem er valgt i sin kanton, er han også valgt i departementet.

Haute-Corse opdeles i to arrondissementer:
Arrondissementet Ajaccio:
	14 kantoner
	86 kommuner
	Areal : 2.195 km²
	Indbyggertal : 84.921indbyggere
Arrondissementet Sartène:
	9 kantoner
	44 kommuner
	Areal : 1.819 km²
	Indbyggertal : 33.672 indbyggere

Politik 
 Præfektur: Ajaccio
 Domstol: Bastia

Vigtigste byer 
 Ajaccio
 Sartène

Klima 
 Målestation: Bastia
 Data: 1991

Dage pr. år med
 Nedbør over 1 mm: 76
 Frost: 12
 Første frost: 9. december
 Sidste frost: 2. marts
 Snevejr: 2
 Snevejr: 38
 Hagl: 5

Eksternt link 
 

Korsika
Departementer i Frankrig
Harmonisk oscillator

I fysik betegner harmonisk oscillator en bestemt type svingende systemer. Eksempler på systemer der ofte betragtes som harmoniske oscillatorer er et svingende pendul eller et hoppende lod ophængt i en fjeder. Lignende eksempler dukker op overalt i fysikken, hvor begrebet spiller en meget vigtig rolle.

En harmonisk oscillator er karakteriseret ved, at kraften er proportional med afvigelsen fra ligevægt. Et pendul er f.eks. i ligevægt, når pendulet hænger lodret ned, og tyngdekraften bremser udsving ved at trække pendulet mod lodret med en kraft, der (for små udsving) er proportional med afvigelsen fra lodret. Når dette giver anledning til en enkeltstående svingende bevægelse, kaldes bevægelsen for en simpel harmonisk bevægelse, mens flere oven i hinanden, resulterer i mere komplicerede svingninger - man har da en kompleks harmonisk svingning.

Forsøg på at beskrive dette matematisk (se nedenfor) viser, at oscillatoren vil udføre svingninger med en periode, der kun afhænger af systemets opbygning og ikke af udsvingenes størrelse (amplituden).

Den harmoniske oscillator som en tilnærmelse 
Der findes ingen perfekte harmoniske oscillatorer, og enhver brug af begrebet vil derfor altid være en tilnærmelse.

For det første svinger ingen oscillatorer evigt som teorien beskriver. De dæmpes i stedet idet oscillatoren mister energi der bliver til varme. Et pendul vil f.eks. efterhånden falde til ro pga. gnidning i ophænget.

For det andet gælder det kun for tilstrækkeligt små udsving at kraften mod ligevægt har en styrke proportional med udsvinget. Når man f.eks. trækker i en fjeder, skal man i starten fordoble trækstyrken for at fordoble ændringen i fjederens længde. Hvis man bliver ved med at forøge styrken knækker fjederen, og man kan gøre den vilkårligt "lang" uden at trække hårdere.

Matematisk teori bag den harmoniske oscillator 

Hvis vi f.eks. betragter et lod ophængt i en fjeder kan vi skrive:
, hvor  er kraften på loddet,  er en konstant der afhænger af fjederen og  er loddets afstand fra ligevægtspositionen. Newtons 2. lov siger  hvor  er accelerationen,  Idet vi indfører  får vi

Dette er en 2. ordens differential-ligning, og hvis loddet til tiden  er i positionen  med hastigheden 0, har denne løsningen:

Vi ser, at systemet udfører svingninger med uændret amplitude . Systemet vender tilbage til udgangspunktet efter en periode , hvor , og vi får altså en frekvens . Vi kalder  for vinkelfrekvensen.

Oscillation
José Manuel Barroso

José Manuel Durão Barroso (født 23. marts 1956 i Lissabon, Portugal) var formand for Europa-Kommissionen fra 22. november 2004 til 31. oktober 2014.

Forældrene er fra den fattige nordportugisiske region Trás-os-Montes.

Han har studeret jura i Portugal og international politik i USA og Genève.

Han meldte sig i 1980 ind i det liberal-konservative parti Partido Social Democrata (PSD), og gjorde lynkarriere i Udenrigsministeriet. Senere blev han forfremmet til udenrigsminister i Cavaco Silvass regering.

Barroso blev i 1999 valgt som konservativ leder.

Han var premierminister i Portugal fra 6. april 2002 indtil han 29. juni 2004 blev leder af Barroso-kommissionen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Politikere fra Portugal
Europa-Kommissionsformænd
Europa-Kommissærer fra Portugal
Europa-Kommissærer 2004-2009
Europa-Kommissærer 2009-2014
Jurister fra Portugal
Personer fra Lissabon
Storofficerer af Æreslegionen
Portugals premierministre
Donald E. Knuth

Donald Ervin Knuth (født 10. januar 1938 Milwaukee, Wisconsin), amerikansk datalog og professor emeritus ved Stanford University.

Knuth er bedst kendt som forfatter af værket The Art of Computer Programming, et centralt værk i datalogien. Knuth har lavet banebrydende arbejde inden for algoritmeanalyse og anses som skaberen af feltet, og Knuth har derudover ydet afgørende bidrag inden for flere andre felter af teoretisk datalogi. 

Knuth er ophavsmand til computer sats-systemet TEX og programmet Metafont til design af skriftsnit, og han er pioner på feltet literate programming.

Eksterne henvisninger 

 The Stanford home page of Donald Knuth 
 Lang biografi af Knuth 

TeX
Dataloger fra USA
Programmører fra USA
Ansatte ved Stanford University
Matematikere fra USA
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Alumni fra California Institute of Technology
Jan Hus

Jan Hus (født 1369 i den lille by Husinec i det sydlige Böhmen, død 6. juli 1415 i Konstanz) var en af de første reformatorer inspireret af englænderen John Wycliffe. Hans tilhængere blev kaldt hussitter, og de iværksatte flere religiøse, sociale og politiske opstande. Den katolske kirke reagerede kraftigt mod hussitterne og bandlyste Jan Hus i 1411. I 1415 blev han dømt som kætter og brændt på bålet.

Han gik på Karlsuniversitetet i Prag og blev præsteviet og dekan her. Universitetet var specielt ved, at den katolske kirke ikke deltog i ledelsen. Universitetet ligger i forbindelse med Bethlehemskapellet, og her prædikede Jan Hus. Han prædikede på tjekkisk og mod sædvane ikke på latin. Det vakte stor interesse, og hans prædikener blev populære og spredte reformationstankerne langt ud over det akademiske miljø. Reformationstankerne var skabt sammen med kollegerne på universitetet.

Kritik af Den katolske kirke 

Inspireret af John Wycliffe kritiserede han den katolske kirke. Han angreb i sine prædikener munkenes, præsternes og pavedømmets forsyndelser og anså ikke Kristi kirke for at være et hierarki, men derimod et samfund af de til frelse forudbestemte. Derimod gik han ikke imod forvandlingslæren om nadveren, men blev alligevel beskyldt for det og af den grund dømt som kætter. Han mente blot, at lægfolk havde ret til at modtage både brød og vin ved nadveren.

I 1410 blev Hus bandlyst af paven, og to år senere blev det ham forbudt at prædike i Prag. Hus flygtede og blev i 1415 indkaldt til kirkekoncilet i Konstanz, hvor han blev arresteret trods løfte om frit lejde. Han blev brændt på kætterbålet i 1415.

I 1420, fem år efter Hus' død, blev de fire Prag-artikler offentliggjort på Prags Universitet. Artiklerne kræver
 evangeliets frie forkyndelse 
 gejstlighedens afkald på verdslig magt 
 streng kirketugt og ikke mindst 
 "nadver under begge skikkelser".

Efterdønninger 

Jan Hus sætter sig spor i historien om reformationen og er nationalhelt i Tjekkiet. I Prag er han hyldet med et museum. Som nationalist havde han inspiration fra Jan Milic. Den bøhmiske reformation overlevede i 200 år med opblomstringen af den böhmiske og Mähriske brødremenighed, indtil de protestantiske fyrsters nederlag ved Det Hvide Bjerg i 1620,under 30-årskrigen. Nogle få brødre søgte tilflugt hos Grev Zinzendorf og fortsættelsen af historien hedder den Herrnhutiske Brødremenighed.

Referencer 

Personer fra middelalderen
Protestantisme
Personer henrettet ved brænding
Reformatorer
Havarikommission

En Havarikommission er en undersøgelsesmyndighed til undersøgelses af (især) fly-, skibs- og jernbaneulykker.

I Danmark er Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane en fast bemandet enhed under Transportministeriet, der har til opgave at undersøge flyvehavarier og -hændelser samt jernbaneulykker og -hændelser. I 2022 var budgettet på 14,1 mio kr.

Den Maritime Havarikommission hører under Erhvervs- og Vækstministeriet, og arbejder som en selvstændig enhed, der undersøger ulykker til søs med henblik på forebyggelse samt og for at fremme initiativer, der øger sikkerheden på et rent hav.
Den undersøger søulykker og arbejdsulykker på danske handels- og fiskeskibe samt ulykker på udenlandske skibe, når de sker i dansk territorialfarvand. I 2022 var budgettet på 4,4 mio kr.

Desuden findes hos Vejdirektoratet Havarikommissionen for Vejtrafikulykker, der normalt ikke undersøger enkeltulykker, men analyserer ulykkestyper og -tendenser. I 2022 var budgettet på 5,6 mio kr.

Eksterne Links 

 Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane
 Den Maritime Havarikommission
 Havarikommissionen for vejtrafikulykker

Referencer 

Jernbanesikkerhed
Luftfart
Søfart
Faglærer

En faglærer (kvinde: faglærerinde) er en faguddannet person, som underviser på en teknisk skole eller et AMU-center. Ved ansættelsen skal faglæreren skal have faglig kompetence på et niveau over det fag, hun/han underviser i. Det vil normalt sige, at man skal være teknologuddannet oven i sin faglige grunduddannelse.

I løbet af de første to år efter ansættelsen skal en ny faglærer desuden gennemgå en Pædagogisk Diplomuddannelse, som består af 60 ects point

Faglærernes løn følger folkeskolelærernes lønsats med et fagtillæg på lidt under 1.000 kr pr. måned. Til gengæld har faglæreren de samme arbejdsbetingelser, som gælder på arbejdsmarkedet: årligt antal arbejdstimer, ferie osv. er ganske de samme.

En faglærer i folkeskolen var i tidligere tid en folkeskolelærer, der havde taget en supplerende uddannelse i et fag med henblik på undervisning i mellem- og realskoleafdelingen. Denne faglæreruddannelse er senere blevet erstattet af uddannelsen i linjefag fra et seminarium. En faglærer kunne også være en faguddannet person, som varetog særlige fag i folkeskolen, såsom husgerning (også kaldet skolekøkken, senere hjemkundskab og nu madkundskab) eller motorlære.

Stillingsbetegnelser inden for uddannelse
Undervisere
Planteskolegartner

Planteskolegartnere er faglærte medarbejdere i planteskoler eller plantehandler. De fremstiller og sælger de planter, som bliver brugt til nytte og pryd  frugtplantager, læhegn, skove, det åbne landskab, offentlige anlæg, parker, haver osv.

Uddannelsen varer 3 år og 10 måneder, og den er en "vekseluddannelse" med skiftevis ophold i praktikvirksomheden og på teknisk skole. Uddannelsen slutter med aflevering og bedømmelse af et større projekt. 

Arbejdet foregår for det meste i det fri og i al slags vejr, men der kan indgås afspadseringsaftaler mellem virksomheden og de ansatte, sådan at sæsonens overarbejde afvikles i vinterperioden.

Planteskolegartnere finder ofte arbejde uden for de virksomheder, uddannelsen retter sig imod. Kirkegårde, parker, anlægsgartnervirksomheder og entreprenører aftager en hel del af de uddannede planteskolegartnere.

Håndværk
Planteskoler
Fahrenheit 9/11

Fahrenheit 9/11 er en prisbelønnet dokumentarfilm af Michael Moore, som vandt Den Gyldne Palme for bedste film ved filmfestivalen i Cannes 2004.

Filmens formål var at være med til at vælte præsident George W. Bush ved det amerikanske præsidentvalg den 2. november 2004. Dette blev gjort bl.a. ved at fremstille de tætte forbindelser imellem Bush familien og ledende familier i Saudiarabien.

Filmen havde biografpremiere i USA fredag den 25. juni 2004, og kom til Danmark den 6. august 2004. Pr. januar 2005 havde filmen indtjent næsten 120 millioner amerikanske dollars i USA, og næsten 220 millioner på verdensplan. Dette er det højeste indtjeningsbeløb for en politisk dokumentarfilm hidtil. Sony rapporterede at DVD-udgaven på udgivelsesdagen solgte over to millioner kopier – endnu en rekord for genren.

Indhold 
Filmen omhandler Bush-regeringen og dens handlinger efter terrorangrebet den 11. september 2001, herunder invasionen af Afghanistan og invasionen og besættelsen af Irak. Moore beskriver her det venlige forhold mellem Bush-familien og især det saudiarabiske kongehus og Bin Laden familien (Osama bin Ladens egen familie).

Kritik 
Fahrenheit 9/11 er blevet kritiseret for at være utroværdig. Michael Moore blev, i 2006, sagsøgt af en tidligere amerikansk soldat, som mistede begge sine ben i Irakkrigen. Soldaten, som havde medvirket i filmen, begrundede med at han til kameraet sagde at han var for Irakkrigen, men lydsporet var lavet sådan at han sagde han fordømte krigen i stedet.

Det har sat spørgsmålstegn ved meget af filmens troværdighed.

Kritikere har også kritiseret Moore, for ikke at have fremlagt sine påstande med et belæg.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Fahrenheit 9/11  – filmens officielle website
 

Amerikanske film fra 2004
Anti-krigsfilm
Film instrueret af Michael Moore
De Gyldne Palmer
Dokumentarfilm om Terrorangrebet 11. september 2001
Dokumentarfilm fra USA
Blåskæg

Blåskæg (Caryopteris) er en planteslægt, der er udbredt med ca. 10 arter i Østasien. Det er løvfældende og flerårige urter, halvbuske eller buske med opret eller klatrende vækst. Skuddene er tynde og hule med modsat stillede blade. Bladene er hele og har hel eller tandet rand, ofte med blanke kirtler. Blomsterne er samlet i små stande, der sidder i bladhjørnerne. De enkelte blomster er uregelmæssige med 4-6 sammenvoksede bægerblade og 5 sammenvoksede kronblade, som er blå eller lavendelblå. Frugterne er delefrugter, der som regel bliver til 4 nødder.

 Violblåskæg (Caryopteris incana)

 Mørk blåskæg (Caryopteris x clandonensis)

 Caryopteris mongholica
 Caryopteris tangutica

Læbeblomst-familien