Стара Загора (община)

Община Стара Загора се намира в Южна България, съставна община в област Стара Загора.

География

Положение, големина 
Общината е разположена в централната част на област Стара Загора. С площта си от 1063,418 km2 е най-голямата сред 11-те общините на областта, което съставлява 20,62% от територията на областта, 7-ата по площ и 5-а по население община в България. Границите ѝ са следните:
 на север – община Казанлък, община Мъглиж, община Николаево и община Гурково;
 на изток – община Нова Загора (област Сливен);
 на югоизток – община Раднево и община Опан;
 на юг – община Димитровград (област Хасково);
 на югозапад – община Чирпан;
 на запад – община Братя Даскалови.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен, хълмист и ниско планински. Територията ѝ попада в пределите на Горнотракийската низина (Старозагорското поле) и Сърнена Средна гора.

Северните и северозападните части на община Стара Загора се заемат от южните полегати склонове на Сърнена Средна гора. На около 6 km северно от село Дълбоки, на границата с община Николаево се намира най-високата ѝ точка – връх  Морулей 895,2 m.

Южно от Сърнена Средна гора се простира широкото и равно Старозагорското поле, с надморска височина 150 – 170 m, което обхваща източните, югоизточните и южните части на общината. В него южно от село Козаревец, на границата с община Димитровград се намира най-ниската ѝ точка – 136 m н.в.

Води 
Основна водна артерия на община Стара Загора е река Сазлийка (145 km, ляв приток на Марица), която протича през нея с горното си течение. Тя води началото си от 651 m н.в. под името Топлиците на 1,5 km югозападно от връх Руя (812 m) в Сърнена Средна гора. До село Казанка тече на юг, след което завива на изток под името Казанска река. След село Старозагорски бани постепенно завива на юг и югозапад, а след притока си Чаталка – на югоизток и при селата Лясково и Ракитница навлиза в Старозагорското поле. От село Казанка, през село Лясково до село Ракитница протича в дълбока и залесена долина. По цялото си протежение в Старозагорското поле коритото на реката е коригирано с водозащитни диги. След село Арнаутито реката поема в източна посока, минава покрай селата Калояновец, Петрово, Памукчии и Бъдеще и североизточно от последното навлиза в община Раднево. На територията на община Стара Загора река Сазлийка получава три по-големи притока:
 – Чаталка (десен), влива се в нея югоизточно от село Елхово;
 – Азмака (ляв, 25 km). Тя води началото си от извор-чешма в югоизточната част на село Кирилово, на 265 m н.в. Тече в посока изток-югоизток в плитка долина с малък надлъжен наклон. Източно от село Загоре навлиза в община Раднево и след около 5 km се влива отляво в река Сазлийка на 138 m н.в., на 700 m северозападно от село Боздуганово, община Раднево. Площта на водосборния ѝ басейн е 152 km2, което представлява 4,7% от водосборния басейн на Сазлийка.
 – Бедечка (ляв, 34 km). Тя извира под името Чакмадере на 649 m н.в. от Сърнена Средна гора, на 1,5 km северозападно от село Борилово. До шосето Стара Загора – Казанлък тече на изток в сравнително плитка асиметрична долина със стръмни десни склонове. След това завива на юг и в дълбока проломна долина достига до Стара Загора. След града завива на югоизток, навлиза в Старозагорското поле, където коритото ѝ изцяло е коригирано с водозащитни диги. Югоизточно от село Могила навлиза в община Раднево и след около 3 km се влива отляво в река Сазлийка на 135 m н.в., на 700 m северно от село Боздуганово, община Раднево. Площта на водосборния ѝ басейн е 143 km2, което представлява 4,4% от водосборния басейн на Сазлийка.

Населени места 
Общината се състои от 52 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Указ № 89/обн. 15.02.1893 г. – обединява селата Суютлии и Араб махле в едно ново населено място – с. Белчево;
 Указ № 91/обн. 18.02.1893 г. – преименува с. Ашик сенеклии на с. Свети Кирилово;
 Указ № 343/обн. 13.04.1894 г. – преименува с. Балаклии на с. Лозен;
 Указ № 308/обн. 14.09.1897 г. – преименува с. Чавла кьой на с. Цар Аспарухово;
 Указ № 294/обн. 12.10.1900 г. – преименува с. Гьок пала на с. Михайлово;
 Указ № 73/обн. 23 януари 1901 г. – преименува с. Дервент на с. Змейово;
 Указ № 103/обн. 25.03.1902 г. – преименува с. Кара бунар на с. Царьово;
 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Скендерлии на с. Александрово;
 – преименува с. Дуванджизлии на с. Бенковски;
 – преименува с. Теке на с. Богомилово;
 – преименува с. Хамзалари на с. Борилово;
 – преименува с. Чираджии на с. Борово;
 – преименува с. Ахиево на с. Бъдеще;
 – преименува с. Дермен махле на с. Воденичарово;
 – преименува с. Шамлии на с. Горно Ботьово;
 – преименува с. Кутлуджа на с. Дъбрави;
 – преименува с. Карагитлии на с. Еленино;
 – преименува с. Айдънлии на с. Зора;
 – преименува с. Джуранлии на с. Калитиново;
 – преименува с. Янузларе (Кечилер махле) на с. Козаревец;
 – преименува с. Муратлии на с. Кольо Ганчово;
 – преименува с. Пъндаклии на с. Лесково;
 – преименува с. Авджи Дуванджии на с. Ловеч;
 – преименува с. Кара Верлер (Кара Ферлер) на с. Малка Верея;
 – преименува с. Янаклари на с. Ново село;
 – преименува с. Ахърито на с. Оборито;
 – преименува с. Ада тепе на с. Остра могила;
 – преименува с. Чаталии на с. Плоска могила;
 – преименува с. Гюрюджии на с. Преславен;
 – преименува с. Бараклари на с. Пряпорец;
 – преименува с. Алагюн на с. Пъстрово;
 – преименува с. Смавлии на с. Руманя;
 – преименува с. Саръ Смаил на с. Самуилово;
 – преименува с. Шекер бунар на с. Сладък кладенец;
 – преименува с. Малко Дуванджии на с. Соколец;
 – преименува с. Голямо Дуванджии на с. Соколово;
 – преименува с. Талашманлии на с. Стрелец;
 – преименува с. Сонгурларе на с. Сулица;
 – преименува с. Мислимито (Мислими) на с. Християново;
 – преименува с. Чохлаково на с. Яворово;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Джамбазите на с. Калояновец;
 МЗ № 1639/обн. 23.06.1939 г. – заличава с. Белчеве и възстановява кварталите му Суютлии и Араб махле като отделни населени места – с. Воднянка и с. Чернево;
 МЗ № 2875/обн. 15.11.1940 г. – заличава с. Соколец и го присъединява като квартал на с. Горно Ботьово;
 между 1946 и 1956 г. – осъвременено е името на с. Горно Ботьово на с. Горно Ботево без административен акт;
 – осъвременено е името на с. Дъбрави на с. Дъбрава без административен акт;
 – осъвременено е името на с. Кольо Ганчово на с. Колю Ганчево без административен акт;
 Указ № 165/обн. 05.04.1950 г. – преименува с. Ловеч на с. Ловец;
 – преименува с. Александрово на с. Петрово;
 – преименува с. Царьово на с. Подслон;
 – преименува с. Цар Аспарухово на с. Стамово;
 Указ № 191/обн. 22.04.1950 г. – преименува с. Лозен на с. Руда;
 Указ № 230/обн. 22.05.1950 г. – заличава с. Голямо Кадиево и го присъединява като квартал на с. Оборито;
 Указ № 236/обн. 28.05.1950 г. – преименува с. Оборито на с. Загоре;
 – преименува с. Соколово на с. Пшеничево;
 Указ № 47/обн. 09.02.1951 г. – преименува с. Свети Кирилово на с. Кирилметодиево;
 Указ № 91/обн. 02.03.1951 г. – обединява селата Воднянка и Чернево в едно ново населено място – с. Ракитница;
 Указ № 163/обн. 12.07.1955 г. – признава н.м. Старозагорски минерални бани за отделно населено място – с. Старозагорски бани;
 Указ № 148/обн. 29.05.1956 г. – обединява селата Подслон, Руманя и Черково в едно ново населено място – с. Братя Кунчеви;
 Указ № 513/обн. 24.11.1959 г. – заличава селата Дъбрава, Зора и Колю Ганчево и ги присъединява като квартали на гр. Стара Загора;
 Указ № 50/обн.09.02.1960 г. – преименува с. Нова махла на с. Люляк;
 Указ № 902/обн. 31.12.1963 г. – отделя кварталите Подслон и Руманя от с. Братя Кунчеви и ги възстановява като отделни населени места – с. Подслон и с. Руманя;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – уточнява името на с. Лесково на с. Лясково;
 Указ № 562/обн. 06.04.1971 г. – преименува с. Кирилметодиево на с. Кирилово;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г. – закрива община Дълбоки и община Калояново и присъединява включените в състава им населени места към община Стара Загора;
 Указ № 3/обн. 19 януари 1993 г. – преименува с. Стамово на с. Хан Аспарухово;
 Указ № 486/обн. 05.12.1997 г. – възстановява старото име на с. Руда на с. Лозен;
 Указ № 45/обн. 23.03.2001 г. – отделя с. Пъстрово и неговото землище от община Братя Даскалови и го присъединява към община Стара Загора;
 Указ № 1/обн.18 януари 2013 г. – отделя с. Яворово и неговото землище от община Чирпан и го присъединява към община Стара Загора.

Население

Численост 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Политика

Местни избори 
На местните избори през 2015 г. средната избирателната активност за общината е 52,54 %. За кмет на общината е избран кандидатът на ГЕРБ Живко Тодоров, още на първи тур. При 51 места в общинския съвет малко повече от половината са спечелени от ГЕРБ.

На следващите местни избори на 27 октомври 2019 г. отново Живко Тодоров печели на първи тур с 68.63 % от гласувалите или 38 658 гласа, при избирателна активност 42,27 %.

Кмет
Резултати от първи тур на изборите за кмет на общината, проведени на 25 октомври 2015 г:

Общински съвет
Резултати от изборите за общински съвет на Стара Загора:

Награда за общината 
Победител в категория „Кмет на гражданите“, подкатегория „големи общини“, в онлайн конкурса „Кмет на годината, 2017“. Приз за кмета Живко Тодоров, който с работата си е най-близо до гражданите с бързина на реакция на проблемите и решаването им.

Транспорт 
През общината преминават два участъка от Железопътната мрежа на България с обща дължина 72 km.
 През средата на общината, от югозапад на североизток, на протежение от 50,9 km – участък от трасето на жп линията Пловдив – Стара Загора – Бургас;
 През средата на общината, от север на юг, на протежение от 21,1 km – два участъка от трасето на жп линията Русе – Горна Оряховица – Стара Загора – Димитровград – Подкова. 16,8 km от границата с община Мъглиж до град Стара Загора и 4,3 km от село Михайлово до границата с община Чирпан. В участъка между Стара Загора и Михайлово двете жп трасета се дублират.

През общината преминават частично 8 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 169,2 km:
 два участъка с обща дължина от 17,7 km от автомагистрала Тракия (от km 194,9 до km 210,6 и от km 227,3 до km 229,3);
 участък от 30,8 km от Републикански път I-5 (от km 215,2 до km 246,0);
 началният участък от 10,6 km от Републикански път II-57 (от km 0 до km 10,6);
 участък от 44,3 km от Републикански път II-66 (от km 37,1 до km 81,4);
 участък от 10,5 km от Републикански път III-608 (от km 21,3 до km 31,8);
 целият участък от 10,8 km от Републикански път III-5008;
 последният участък от 12,7 km от Републикански път III-5701 (от km 3,3 до km 16,0);
 целият участък от 31,8 km от Републикански път III-6602.

Здравеопазване 
Здравни заведения в територията на община Стара Загора са 12 на брой, всичките разположени в град Стара Загора:

 Медицински център ВЦРИБ Лекушев, Стара Загора
 Дом за медико-социални грижи за деца, Стара Загора ()
 Специализирана болница за активно лечение на пневмо-фтизиатрични заболявания, Стара Загора ()
 Медицински центрове Света Анна, Стара Загора ()
 Диагностично-консултативен център „Ритъм – 2010“, Стара Загора ()
 Хоспис Лек, Стара Загора ()
 МБАЛ НиаМед, Стара Загора ()
 ИППМП Д-р Мирка Колева, Стара Загора
 Д-р Живко Делииванов, Стара Загора
 Център за спешна медицинска помощ, Стара Загора ()
 Д-р Пламен Янев, Стара Загора
 Акушеро – Гинекологичен Център LIVE, Стара Загора ()

Топографски карти

Източници

Външни препратки