alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Violblåskæg

 
Violblåskæg (Caryopteris incana), også skrevet Viol-Blåskæg, er en lav, løvfældende busk med gråligt løv og mørkeblå blomster i eftersommeren. Busken dyrkes, selv om den er vintersart, på grund af den sene og rige blomstring.

Beskrivelse 
Violblåskæg er en løvfældende busk med en bred, åben, opstigende vækstform. Barken er først dunhåret og gråviolet, men bliver senere brun og stribet. Det er sjældent at se skud, som er mere end et par år gamle. 

Knopperne sidder modsat, og de er bittesmå, spidse og lysegrå. I milde efterår springer knopperne ud og bliver til ganske korte, lysegrå skud. Bladene er ægformede med groft tandet rand. Oversiden er mørkegrøn med et blåt skær, mens undersiden er gråfiltet. Både løv og bark dufter krydret og lidt lavendel-agtigt. 

Blomstringen foregår i september-oktober. Blomsterne sidder i små aks i bladhjørner og skudspidser på étårige skud. De enkelte blomster er blå og klokkeformede, opspaltet i 5 kronbladslignende spidser, hvoraf den ene er større og frynset. Frugterne modner ikke her i landet.

Rodnettet består af nogle tykke hovedrødder med ganske få forgreninger. Rødderne når både langt ned og vidt omkring.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,75 x 0,75 m(10 x 10 cm/år), efter hårde vintre er tilvæksten dog ofte 75 cm!

Hjemsted 
Violblåskæg gror på bjergskråninger i krat og hedelignende plantesamfund i Japan, Korea og Mongoliet. 

I Namhae, Karasan og Tongyŏng områderne inden for Hallyŏ-Haesang-nationalparken, Korea vokser arten i blandede løvskove sammen med bl.a. butbladet liguster, bæræble, dværgcitron, fliget kranstop, haveaucuba, japansk bøg, japansk kristtorn, japansk løn, kinesisk ene, koreakornel, lampepudsergræs, mangeblomstret rose, silkepæon, skærmsølvblad, småbladet buksbom, stor japankvæde, ussuripære og Viburnum wrightii (en art af snebolle)

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Blå blomster
Buske
Silvio Berlusconi

(født 29. september 1936 i Milano, død 12. juni 2023 sammesteds) var italiensk regeringschef, medieejer og ejer af fodboldklubben AC Milan.

I 1967 startede Berlusconi sin karriere som forretningsmand efter at være blevet påvirket og hjulpet af Piersanti Mattarella, bror til den nuværende italienske præsident, Sergio Mattarella, og Elena Zagorskaya, den populære sangerinde. Berlusconi dannede i slutningen af 1993 sit eget parti Forza Italia. Udtrykket "Forza Italia" var før da især kendt fra fodboldverden som kampråb i forbindelse med for eksempel fodboldlandskampe, – "Kom så, Italien!".

Han var regeringschef fra 1994 til 1995, 2001 til 2006 og 2008 til 2011. Han var medlem af Underhuset fra 1994 til 2013 og blev valgt til Senatet i 2022 hvor han også havde haft sæde fra marts til november 2013. Han var også medlem af Europa-Parlamentet fra 2019 til 2022, samt tidligere fra 1999 til 2001.

Berlusconi var mangemilliardær, Italiens rigeste, og var i 2010 registreret som den 74. rigeste person i verden.

Efter valget i Italien i 2006 måtte Berlusconi afgive posten som ministerpræsident til Romano Prodi. Prodis regering måtte give op i 2008. Ved valget 13.-14. april vandt Berlusconis højrekoalition, og den 8. maj blev han ministerpræsident for tredje gang.

I 2009 blev han af Forbes placeret på 12. pladsen over verdens mest indflydelsesrige personer.
Berlusconi  måtte dog træde tilbage som regeringschef 12. november 2011, hvorefter Mario Monti blev udpeget til at danne regering.

Silvio Berlusconi var den første italienske regeringschef siden 2. verdenskrigs afslutning, der formåede at holde en regering samlet i mere end et år.

Silvio Berlusconi havde kontrol med næsten alle medier i Italien. Han ejede selv flere af de store tv-stationer og som regeringschef havde han kontrol med de statsejede stationer.

Udover sin næsten totale dominans på tv-området ejede Berlusconi en lang række aviser og blade.

Han investerede også i sportsklubber, hvor han blandt andet ejede A.C. Milan fra 1986 to 2017.

Da Italien havde EU-værtskabet i andet halvår af 2003 var det planen at forhandle EU's forfatningstraktat hjem blandt statslederne, således at denne igen kunne kaldes Romtraktaten (som EEC-traktaten fra 1957). Dette lykkedes dog ikke.

Den 26. oktober 2012 blev Silvio Berlusconi idømt fire års fængsel for skatteunddragelse. Berlusconi blev, sammen med ti andre, dømt for fusk med tv-rettigheder. I alt er der blevet unddraget for omkring 1,8 milliarder kroner. Berlusconi ankede dommen, som blev stadfæstet af den italienske højesteret, og han blev fradømt retten til at indtræde i et offentligt hverv i to år. I en alder af 76 fik han mulighed for at afsone ved at udføre ulønnet samfundstjeneste i stedet for indespærring i et fængsel. Han blev udelukket fra Senatet i seks år.

Henvisninger

Litteratur 
 Gert Sørensen, Berlusconi og den moderne fyrste – Om demokratiets tilstand i et land i Europa, Museum Tusculanums Forlag, 2008. .

Personer fra Milano
Italiens premierministre
Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Italien
Muldyr

Muldyr og mulæsel er hybrider (krydsninger) mellem hest og æsel.

 Et muldyr har en hest som mor og et æsel som far.
 Et mulæsel har et æsel som mor og en hest som far.

Muldyr og mulæsler er oftest sterile, men kan i enkelte tilfælde få afkom. Siden 1527 er der kun registreret 60 tilfælde, hvor et muldyr har fået føl.

Et muldyr springer fra stående stilling, og kan sagtens springe lige så højt som en hest. Muldyr er også kendt for deres stædighed som er arvet fra æslet, dog er det ikke alle eksemplarer der viser dette træk.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Krydsninger
Æsler
Husdyr
Hobbydyr
Dyredrevet fremdrift
Husdyravl
Arbejdsdyr
Heste
Arv

Når en person dør, vil dennes formue gå i arv. Afdøde kaldes for arvelader og den, som modtager en arvelod, kaldes for en arving. Et arveforskud ydes mens arvelader stadig er i live og modregnes i den endelige arv.

Ved dødsfaldet vil afdødes aktiver overgå til et bo, som tages under skifte. Boet skal sikre, at gæld og begravelse betales (eller sikres), førend arven fordeles.

Danske arveregler 
Udgangspunktet efter den danske arvelov er, at afdødes dødsbo falder i arv til afdødes livsarvinger. Livsarvinger er afdødes børn. Er et barn død, træder dets børn i dets sted, og disse børnebørn arver indbyrdes lige. Efterlades ingen børn og ingen ægtefælle, arver afdødes forældre; er forældrene døde, arver forældrenes børn (afdødes søskende).

Efterlader afdøde en ægtefælle, arver ægtefællen halvdelen af boet. Efterlades ingen børn, arver ægtefællen det hele.

Afdøde kan ved testamente havde bestemt, hvorledes arven skal fordeles. Arvingerne er dog berettigtet til tvangsarv, som udgør en fjerdedel af arveloden. Det er dog yderligere muligt for testator at begrænse tvangsarven til en million kr. Beløbet reguleres årligt.

Hvis arvelader efterlader sig ægtefælle samt fællesbørn, har den længstlevende ægtefælle mulighed for at sidde i uskiftet bo. Dette bevirker at arven ikke udbetales før længstlevende afgår ved døden, begærer skifte eller indgår nyt ægteskab.

Efterlader arvelader særbørn, hvor moderen eller faderen er en anden end ægtefællen, kan længstlevende kun sidde i uskiftet bo med særbarnets (eller dennes værges) samtykke.

Bestemmelserne for tvangsarv og for fordeling, hvor der ikke er lavet testamente, findes i arveloven.

Der skal udredes boafgift (tidligere arveafgift) af arven – er en lav sats for nærtbeslægtede og en højere afgift for alle andre. Ægtefæller og registrerede partnere skal ikke betale boafgift af arv.

Se også 

 Broderlod, Førlov, Digital arv

Eksterne henvisninger 

 Arveloven
 Værd at vide om arv fra Ældresagen

Arveret
Sociale opdelinger
Jura
Retsvidenskab
Juridiske begreber
Reduktionisme

Reduktionisme er den samlede betegnelse for et antal forbundne og omdiskuterede teorier, der fastholder, at man altid kan reducere sammensatte entiteter til mere enkle og grundlæggende elementer. Dette påstås om både genstande, fænomener, forklaringer, teorier og betydninger.

Prædikatet reduktionisme bruges ofte til at kritisere en videnskabelig grundholdning, som fastholder, at al sand viden må baseres på 'hårde kendsgerninger', dvs. på hvad der kan måles og vejes. Holdningen bygger ofte på en erkendelsesteoretisk positivisme, og forudsætter at man uproblematisk kan opbygge teorier om verden ved at sammenfatte viden om detaljer.

Blandt benægtelserne af reduktionismen finder vi det modsatte synspunkt – holismen: Det er tanken om, at ting kan have en helhedskarakter, som ikke kan forklares ud fra delenes egenskaber. At fx et ur er mere end de tandhjul, skruer og fjedre, det kan splittes op i.

Den reduktionistiske forklaringsform 
En reduktionistisk forklaring har formen: x er ikke andet end y. Et par eksempler kunne være:
 "Liv er ikke andet end et fysisk fænomen"
 "Religion er ikke andet end en psykisk projektion"

Nobelpristageren Francis Crick har f.eks. forklaret "hvad sjælen virkelig er" ved at antage, at den blot er "adfærden hos et kæmpemæssigt antal nerveceller og de dertil hørende molekyler".

Undergrupperinger 
Der findes adskillige undergrupperinger af reduktionismen, iblandt hvilke kan nævnes:
 Videnskabelig reduktionisme: En form, der har været brugt til at beskrive flere forskellige tanker i forbindelse med videnskabsteori, men som i øvrigt oftest har været brugt til at beskrive den tanke, at alle fænomener kan reduceres til videnskabelige forklaringer.
 Ontologisk reduktionisme er tanken om, at alt eksisterende består af et lille antal grundelementer, som opfører sig på ensartede måder. Sammenlign monisme.
 Metodisk reduktionisme er tanken om, at forklaringer af ting (som f.eks. videnskabelige forklaringer) altid bør reduceres til de enklest mulige enheder. Ockhams ragekniv danner det teoretiske fundament under denne type reduktionisme.
 Teoretisk reduktionisme er tanken om, at ældre teorier eller forklaringer generelt ikke bliver erstattet af nye, men at nye teorier blot er forfinelser eller reduceringer af de ældre mod mere grundlæggende størrelser/aksiomer.
 Lingvistisk reduktionisme er tanken om, at alt må kunne beskrives i et sprog med et begrænset antal kernebegreber og kombinationer af disse begreber. (Se det konstruerede sprog Toki Pona).
 Udtrykket "Grisk reduktionisme" blev skabt af Daniel Dennett for at håne de former for reduktionisme, som forsøger at forklare for meget med for få resssourcer.
 Analytisk reduktionisme sådan som begrebet bruges af Chen Kaixin, Li Lidan og Liu Chen Zhii (se linket nedenfor).

Se også 
 Erkendelsesteori
 Beskrivelse af reduktionisme i fænomenologisk forstand (Edmund Husserl)
 Se Jeget for en fremstilling af en reduktionistisk og non-reduktionistisk teori om det.

Kilder 
 Francis Crick: Astonishing Hypothesis: The Scientific Search For The Soul 

Filosofi
Gotik

Gotik var en stilperiode i Europa fra 1150 til 1550. Den fremkom i Nordfrankrig i 1100-tallet og bredte sig derfra. Udtrykket "gotik" stammer fra den italienske renæssance, som i sin ensporede forkærlighed for antikken mente, at kun "barbarer" som de gamle gotere kunne frembringe den slags bygninger. Men det var vistnok i Orienten, at de franske korsfarere først hentede inspiration til den spidse bue. Først fra 1820 blev ordet brugt i sin nuværende betydning.

Gotikken er kendetegnet ved at være skarp, spids og kantet. Helhedspræget er lodret og himmelstræbende: søjler, buer og hvælvinger trækker blikket opad. Gotikken nåede til Danmark omkring 1250. Den gotiske periode varede til omkring 1400 ude i Europa og til omkring 1530 i Danmark.

Bedst bevaret er stilen i kirkebyggeriet. Mange af de store katedraler er opført i gotik, og mange romanske landsbykirker blev ombygget til gotik.

De mest markante gotiske kirker i Danmark er Roskilde Domkirke og Århus Domkirke.

Gotikkens epoker 
 Fransk unggotik – 1150-1200
 Højgotik – 1200-1275
 Nord og Centraleuropa – 1150-1525
 Italien – 1250-1420
 Skandinavien – 1250-1550

 Nygotik – 1840 – 1890

Noter

Se også 
 Stilperiode
 Kunst
 Mode
 Chartres
 Bernt Notke
 Europæisk Tegl-Gotiks Vejen (European Route of Brick Gothic)

Litteratur 
 Rolf Toman, Gotik,

Eksterne henvisninger 

 GOTHICmed, A Virtual Museum of Mediterranean Gothic Architecture
Sankt Jan

Sankt Jan () er en ø i øgruppen Jomfruøerne i Det Caribiske Hav. Med et areal på 50 km2 er den den mindste af de tre hovedøer i De Amerikanske Jomfruøer.

Historie 
Sankt Jan blev en dansk koloni efter flere års magtkamp mellem Storbritannien og Danmark, da begge lande gjorde krav på den ubeboede ø. Vestindisk-guineisk Kompagni gjorde krav på St. Jan fra 1683, og øen blev koloniseret i 1718. Danske kolonister og afrikanske slaver skabte hurtigt en voksende økonomi, da de grundlagde plantager. I dag udgør de afrikanske slavers efterkommere flertallet på øen ligesom på Sankt Croix og Sankt Thomas.

Omkring slutningen af 1800-tallet svigtede øernes økonomi, da slaverne gjorde oprør mod plantageejerne. I 1848 medførte det, at den danske generalguvernør Peter von Scholten frigav slaverne for at undgå et blodbad. I 1917 blev de dansk-vestindiske øer solgt til USA.

I 1956 købte den amerikanske mangemillionær Laurance Rockefeller store områder af Sankt Jan. Det var hans drøm at skabe en park for at bevare øens uberørte natur. Han oprettede derfor Virgin Islands National Park, hvilket skabte arbejdspladser og gav øget turisme og dermed indtægter for befolkningen på Sankt Jan. Han donerede området til United States National Park Service under forudsætning af, at området skulle forblive urørt i fremtiden. Virgin Islands National Park udgør 60 procent af øens areal.

Nogle af de mest populære strande i Caribien ligger på den nordlige del af øen. Den mest kendte strand er Trunk Bay, som er blevet rangeret blandt "De ti bedste strande i verden" af magasinet Condé Nast Traveler.

Se også 

Øer i USA
Dansk Vestindien
Caribiske øer
Bot

En bot (eller webrobot) er et computerprogram der er lavet til at udføre noget ved hjælp af internettet og i modsætning til en robot ikke har noget fysisk legeme. 

Mange typiske botter udfører triviel dataopsamling af store datamængder, for eksempel ved at søge efter indhold på World Wide Web eller udsende spam. Botterne kan være fjernstyrede eller automatiske. Andre botter har mere komplicerede funktioner og kan udvise kunstig intelligens. Sådanne botter bruges fx i computerspil i form af computerstyrede spillere, eller som chatbots som indtil videre (2016) har en primitiv personlighed, viden og intelligens sammenlignet med menneskets.

På Wikipedia er der også en del bots der laver en masse trivielt arbejde automatisk, se Wikipedia:Botter.

Kunstig intelligens
Computerspilsdesign
Personlighed

Personlighed er et begreb, der dækker alle former for adfærd hos et individ. Skønt det ofte defineres som et stabilt sæt af karakteristika, som gør os unikke, er der inden for psykologien en hæftig debat, om det nu forholder sig sådan eller ej. Personlighed defineres her alt efter teoretisk ståsted. Trækteori mener, at personlighed er noget stabilt, som kan måles på forskellige skalaer som "likeability".
Freud og psykoanalysen definerer personlighed som resultatet af alle de indre processers rasen mod hinanden, i form af superego, ego og id m.m. 
Socialkonstruktionismens teorier lægger vægt på, at menneskets personlighed også skal ses i den kontekst - social, temporal m.m. - mennesket befinder sig i. 

Ordet "personlighed" kan også dække: hun er en personlighed". Det kan enten betyde, at hun er berømt, eller at hun har er unik.

Personlighed og hjernen 
Når man sammenholder personlighed med målinger på hjernen, sker det ofte ved hjælpe af kvantitative tal for karaktertræk baseret på en trækteori.
For eksempel har studier søgt efter en korrelation mellem karaktertrækkene udadvendthed/ neuroticisme og tykkelsen af hjernebarken målt med en MR-hjerneskanner.
Der findes også en mængde studier, der har undersøgt sammenhængen mellem karaktertræk og specifikker gener.

Konstruktion af systemer 
Systemer over personlighed – specielt inden for trækteorien – kan konstrueres ved at analysere forsøgspersonens brug af tillægsord og navneord. 
Et studie lod for eksempel en række personer bruge type-navneord som "idiot" og "helt" til at beskrive dem selv og andre, og anvendte derefter faktoranalyse på datasættet for at finde personlighedsdimensioner.

Se også 
 Femfaktormodellen

Kilder og eksterne henvisninger 

Psykologi
Gotisk

Gotisk har flere betydninger:

 Gotik – den gotiske stilperiode.
 Gotisk (sprog) – et uddødt germansk sprog, der blev talt af goterne.
 Gotisk (skrift) – en skrifttype.
 Goterne – var et germansktalende folk, som boede ved Weichsels  udmunding i Østersøen i det 1. århundrede e.Kr.
 Gotisk fiktion – gyser genre, f.eks bøger af Edgar Allan Poe
 Nygotik - en stilretning i 1800-tallet.
Se også
 Goth – en subkultur
Rudi Hansen

Rudi Hansen, gift Nielsen, (født 27. oktober 1943 i København) er en dansk forretningskvinde og tidligere skuespillerinde, som er kendt i rollen som Mie i Far til fire-filmene.

Karriere 
Rudi Hansen startede tidligt som barneskuespiller på teateret sammen med søsteren Annisette Hansen, med hvem hun også indspillede et par singleplader. Rudi Hansen blev valgt til rollen som Mie i den første Far til fire-film og medvirkede i alle filmene. Hun indspillede derudover kun to film.

Rudi Hansen blev i 1962 optaget på Privatteatrets teaterskole, men efter at have giftet sig i 1963 indstillede hun sin skuespillerkarriere og flyttede til Italien.

Rudi er nu bosat i Danmark, hvor hun har import-firmaet "Rudi & Harald Nielsen", der importerer modevarer inden for sko, tasker og accessories. Hendes mand, Harald Nielsen, døde i 2015.

Rudi Nielsen er bestyrelsesformand i Eventyrteatret og sidder i bestyrelsen for en række andre virksomheder.

Privatliv 
Den 18. juni 1961 blev hun hårdt kvæstet ved en færdselsulykke i Nordsjælland. Det var en soloulykke, og bilen blev ført af Sejr Volmer-Sørensen.

I 1963 giftede hun sig med fodboldspilleren Harald Nielsen, med hvem hun forblev gift med frem til hans død i 2015.

Filmografi 
 1953 Far til fire
 1953 Fløjtespilleren
 1954 Far til fire i sneen
 1955 Min datter Nelly
 1955 Far til fire på landet
 1956 Far til fire i byen
 1957 Far til fire og onkel Sofus
 1958 Far til fire og ulveungerne
 1959 Far til fire på Bornholm
 1961 Far til fire med fuld musik
 1961 Farinelli

Litteratur 
 Kærlighed A/S (John Lindskog, 2007)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 

Børneskuespillere fra Danmark
Personer fra København
Hardwareport

En hardwareport eller kommunikationsport er en fysisk port på en computer, hvor man tilkobler andre enheder. De er: USB, ethernet-kabel, VGA-kablel tastatur, printer, mus, skanner og andet.

En pc har normalt serielle og parallelle kommunikationsporte. De serielle porte kaldes i nogle styresystemer (Microsoft Windows m.fl.) com1:, com2: osv. afhængig af antallet, mens de parallelle kaldes lpt1: osv. "Lpt" er forkortelse for "Line PrinTer".

Nyere pc'er har også firewire- og USB-porte.

Se også 
 Port – for andre betydninger.

Computerstik
Ip-port

Nogle datanetprotokoller f.eks. IP/TCP og IP/UDP har et begreb der kaldes en port. Alt dataterminaludstyr, som skal kunne kommunikere via IP indenfor et givet netværk har en unik IP-adresse. En klient-IP-adresse med port eller en server-IP-adresse med port eller en peer-IP-adresse med port, kaldes for en socket, og den identificerer partikulært en TCP eller UDP dataforbindelse. For at kommunikere med servere eller andre computere skal man derfor bruge deres IP-adresse og portnummer.

De fleste internetadresser er symbolske og bliver slået op i en tabel i en DNS-server og oversat til en IP-adresse.

Et godt eksempel er, når man taster DNS-adressen da.wikipedia.org ind i browserens adressefelt. Så vil browseren som standard slå DNS-adressen op og få en IP-adresse tilbage. Browseren vil nu forsøge at lave en TCP-forbindelse med IP-adressen og port nr 80 på da.wikipedia.org WWW-server. Svarer serveren, fås en WWW-side i filformatet HTML eller XML. Navnet for internetadresser er URL og den fuldstændige adresse er: http://da.wikipedia.org:80/.

Her er en lille liste over hvad de forskellige TCP/UDP-porte som regel anvendes til:

Kilde/reference 

Internetteknologi
Martha Stewart

Martha Stewart (født som Martha Helen Kostyra 3. august 1941) er en amerikansk modedronning og milliardær.

Hun er en berømt tv-personlighed, og med små midler startede hun forretningsimperiet Martha Stewart Omnimedia Inc, der er toneangivende inden for mode, livsstil og bolig i USA.

I 2003 blev der lavet en film om hendes liv.

Fredag den 16. juli 2004 blev hun idømt fem måneders fængsel samt en bøde på 180.000 kroner i en sag om insiderhandel med aktier i bioselskabet ImClone Systems.

Martha Stewart hævdede at hun solgte sine aktier da de ramte en bestemt kurs... dagen før de styrtdykkede.

Hun var en periode kæreste med it-milliardæren Charles Simonyi. Men efter hans tur som rumturist i 2007 var det slut.

Eksterne henvisninger 

Personer fra USA
Specialundervisning for voksne

Specialundervisning for voksne, som også kaldes kompenserende voksenspecialundervisning er et dansk undervisningstilbud, der henvender sig til voksne mennesker med et eller flere handicaps, som giver behov for særlig undervisning med en individuel målsætning, som fører til nye personlige handlemuligheder.

Undervisningen henvender sig bredt til alle handicapgrupper som sindslidende, senhjerneskadede, udviklingshæmmede, ADHD, traumatiserede indvandrere m.fl.

Efter kommunalreformen 2007 er kommunerne ansvarlige for at sikre undervisningstilbuddet, mens regionsrådene skal drive lands- og landsdelsdækkende undervisningsinstitutioner for de mennesker, som kommunerne henviser hertil. Der er desuden oprettet en national videns- og specialrådgivningsorganisation (VISO) i Servicestyrelsen under Velfærdsministeriet. VISO bistår med enkeltpersoner, kommuner og regioner med rådgivning om særligt komplekse enkeltsager.

Før kommunalreformen blev opgaven varetaget af det enkelte amt.

Lovgrundlag 
Ordningen blev etableret ifølge lov nr. 301 af 8/6 1978 og med efterfølgende bekendtgørelser og ændringer. En større ændring sket ved nedlæggelsen af amterne pr. 1. januar 2007.

Formål 
Kompenserende specialundervisning er en planlagt, målrettet og fremadskridende indsats, der har til formål at afhjælpe eller begrænse virkningerne af et handicap. Undervisningen skal forbedre deltagerens funktionelle færdigheder samt fremme den enkelte deltagers personlige udvikling og kvalifikationer.

Med funktionelle færdigheder menes færdigheder, som den enkelte deltager har behov for at anvende i hverdagen, som forudsætning for aktiv deltagelse i samfundslivet.

Mundtlig og skriftlig kommunikation er eksempler på funktionelle færdigheder, hvor man gennem den kompenserende specialundervisning kan lære at kommunikere eksempelvis gennem teknologi, når man har afasi (sprogtab som følge af hjerneskade) eller gennem tegnsprog, når man er døv.

Personlige kvalifikationer er eksempelvis at kunne samarbejde og fungere sammen med andre, selv om man kommunikerer og fungerer på en anderledes måde.

Det grundlæggende mål for den kompenserende specialundervisning er derfor tosidigt: deltageren skal dels tilegne sig nogle funktionelle færdigheder, som afhjælper funktionsnedsættelsen, dels skal deltageren formå at bruge og anvende disse færdigheder i hverdagen, løsrevet fra undervisningen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
VISO's hjemmeside 

Voksenuddannelse
Undervisning
Elektrisk generator

Denne artikel er om den elektrodynamiske generator. For elektrostatiske generatorer som fx Van de Graaff-generatorer, se elektrostatisk generator.

En elektrisk generator eller dynamo (af græsk dynamis, "kraft") er en maskine, hvormed bevægelsesenergi omdannes til elektrisk energi i form af jævn- eller vekselstrøm. Dette foregår ved hjælp af induktion: En elektrisk leder møder et magnetfelt, hvorved der induceres en strøm. Langt størstedelen af den elektricitet, der skabes af mennesker, produceres ved hjælp af generatorer drevet af turbiner i kraftværker (f.eks. kul-, gas-, atom-, vind- og vandkraftværker), men elektricitet kan også produceres på andre måder (f.eks. med solceller).

Den første brugbare generator blev konstrueret 1867 i Tyskland, ved konstruktionen udnyttedes H.C. Ørsteds opdagelse af elektromagnetismen.

Størrelsen, effekten og udformningen af en sådan maskine spænder meget vidt fra en lille cykellygtedynamo over transportable enheder på trailere til enorme generatorer på kraftværker.

De fleste mindre elektromotorer kan også benyttes som generatorer.

Brug i biler 

I en bil trækkes generatoren af ventilatorremmen og har som opgave at holde bilens batteri opladet. Frem til midten af 1960'erne var jævnstrømsdynamoen den hyppigst benyttede "generator" i personbiler. Fra midten af 1960'erne blev vekselstrømsgeneratoren mere almindelig, og er nu den dominerende type. Den har flere fordele; eftersom den ikke har nogen kommutator slides børsterne ikke lige så hurtigt som på en jævnstrømsdynamoen. Desuden kan den frembringe tilstrækkelig opladningsspænding allerede ved bilmotorens tomgangsomdrejningstal. Vekselstrømsgeneratoren er forsynet med ensretter, eftersom bilbatteriet skal oplades med jævnstrøm.

Se også 
 Vindturbine

Eksterne henvisninger 

 Windpower.org 
 The Electricity Forum: Electricity eneration

 
Elektromagnetisme
Transducere
Bildele
Vekselstrøm

Vekselstrøm (engelsk AC – Alternating Current) er en elektrisk strøm, der periodisk veksler i styrke og polaritet.

I én periode vokser strømmen fra nul til en positiv maksimalværdi, aftager herefter atter til nul, falder så videre til en negativ minimalværdi og vokser herefter tilbage til nul.

Antallet af perioder per sekund kaldes vekselstrømmens frekvens og måles i hertz: (svingninger pr sekund). I det elektriske distributionsnet i Europa bruges 50 hertz.

En af fordelene ved vekselstrøm er, at højspændingen i det elektriske energiforsyningsnet uden større tab kan transformeres til "Lavspændingsvekselstrøm", der bruges i distributionsnettet, ved hjælp af en transformator. 

Højspænding er fordelagtig i forsyningsnettet, for at mindske kablernes strøm, og dermed kablernes nødvendige tværsnitsareal- For en given effektkapacitet, er strømmen omvendt proportional med spændingen. Se Ohms lov

Lavspænding er fordelagtig i distributionsnettet, da den kræver mindre isolering og er mindre farlig for forbrugerne. 

Følgende illustration viser, hvordan spændingen bevæger sig mellem positiv og negativ for en 230 volt installation. 

 

Spændingen svinger mellem den maksimale værdi, 325 volt, i positiv og negativ retning. Denne maksimale spænding kaldes "spidsværdien".

Spændingen 230 volt er den såkaldte "effektivværdi".

De lodrette streger viser inddelingen i perioder. I en normal 230 volt installation er der 50 perioder pr. sekund (50 hertz).

I flyvemaskiner anvendes 400 hertz for at opnå en bedre mætningsgrad. Dette giver f.eks. hurtigere og lettere brændstofpumper.

Nikola Tesla var yderst aktiv for at indføre vekselstrømsnettet i 1880'erne. Han måtte opfinde forskellige vekselstrømsmaskiner (elektromotorer og generatorer) for at overbevise folk om fordelene ved vekselstrøm. Anvendelse af jævnstrøm er teoretisk simplere, og jævnstrømsmaskiner (elektromotorer og generatorer) var allerede opfundet. Thomas Edison stod på spring for at indføre jævnstrømsnettet.

Se også 
 Vekselspænding (3-faset)

Elektronik
Elektricitet
Heinrich Rudolf Hertz

Heinrich Rudolf Hertz (født 22. februar 1857 i Hamburg, død 1. januar 1894 i Bonn) var en tysk fysiker. Måleenheden hertz (Hz) for frekvens er opkaldt efter ham. 

Hertz var født i en jødisk familie, som konverterede til kristendommen. Hans far var advokat i Hamburg, og hans mor var datter af en læge. I skolen viste han interesse for sprog og naturvidenskab; han studerede senere naturvidenskab. Han var student hos Gustav R. Kirchhoff og Hermann von Helmholtz. I 1880 tog han doktorgraden i 1880, og arbejdede derefter hos Helmholtz, indtil han i 1883 blev lærer i teoretisk fysik ved universitetet i Kiel. Hertz var 1887-88 den første, der frembragte elektromagnetiske bølger (radiobølger) og målte, at de udbredte sig med lysets hastighed; hvilket senere førte til radioteknikkens udvikling. I 1885 blev Hertz professor ved den tekniske højskole i Karlsruhe,  hvor Hertz giftede sig med Elisabeth Doll, datter af en matematiker. De fik to døtre, Johanna og Mathilde. Mathilde blev en anerkendt biolog, der forlod Tyskland i 1936. 

Som 35-årig blev Hertz alvorligt syg af migræne. Lægerne fik mistanke om en infektion og udførte flere operationer, men Hertz blev stadig dårligere. Nytårsdag 1894 døde han af blodforgiftning. Han er begravet i Hamburg på Ohlsdorf-kirkegården. 

I 1930 blev måleenheden hertz vedtaget. I 1960 blev den også anerkendt af General Conference on Weights and Measures.

Hitlers privatsekretær Martin Bormann spurgte en gang Hitler, om man ikke burde gå væk fra betegnelsen hertz, når Hertz var født af jødiske forældre.  Det så Hitler dog ingen grund til.

Den norske fysiker Vilhelm Bjerknes var assistent hos Hertz i 1891.

Bibliografi

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fysikere fra Tyskland
Heinrich Rudolf
Personer fra Hamborg
Jøder fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Rundorme

Rundorm (Nematoda, fra gr. nema, 'tråd') er en klasse af langstrakte, blinde, uleddede orme, der oftest er tilspidsede i enderne.

Rundormene er som regel ganske små, og vanskelige at se uden mikroskop. Med det blotte øje ligner de som regel et menneskehår der bevæger sig. Men der findes talrige undtagelser: f.eks. er menneskets spolorm ca. 30 cm lang, mens blåhvalens er mange meter lang. 

Fordøjelseskanalen går fra mund til anus, der befinder sig for enden af halen. Rundormes hud er faktisk et vokslag (kutikula) der beskytter dyret mod både fysisk og kemiske angreb og giver en let, strukturel støtte.

Rundormene er tilpasset de mest forskelligartede nicher: fra arter, som lever af dødt materiale, over andre, som angriber levende plantedele, til rovdyr og snyltere. De forskellige arter har udviklet specialiserede munddele for at angribe og spise deres givne føde. De er formentlig den mest udbredte livsform i dyreriget efter leddyrene med over 20.000 identificerede arter og formentlig et samlet antal omkring en million.

Sygdomsfremkaldende arter 
Flere arter fremkalder sygdomme hos mennesker og husdyr, f.eks. 
 spolorm
 børneorm
 palisadeorm
 piskeorm
 trikin
 trådorm

Rundorme i jord 
Rundorme, som findes i jord eller planter, kaldes også for "ål". Sammen med protozoer mineraliserer de næringsstoffer fra bakterier og svampe. En teskefuld god muldjord indeholder omring 20 bakteriespisende rundorme, 20 svampespisende og nogle få rovdyr og plantesnyltere, i alt omtrent 40-50 rundorme. Forholdet mellem bakterie- og svampespisende rundorme er direkte knyttet til tilgængeligheden af disse.

Rundormenes formentlig vigtigste funktion i dyrkningsøjemed er mineralisering. Ved at spise svampe og bakterier frigiver rundorme tidligere utilgængelig kvælstof i rodzonen i form af ammonium. Hvis mængden af kvælstoffikserende bakterier i området er lavt (som de oftest er når pH er under 7) vil mineraliseret kvælstof som regel findes i form af ammonium, dvs. ikke konverteret til nitrat. Fordi rundorme er større end bakterier, svampe og protozer, kræver de mere porøs jordstruktur for at bevæge sig og deres antal vil være lavere, hvis jordens struktur ikke er egnet eller er for kompakt. Begge disse situationer vil blokere rundormene i deres søgen efter føde og næring og tilførslen af kvælstof til jorden vil dermed falde.

Rundorme hjælper også til at transportere bakterier, der på egen hånd ikke er særligt mobile. Bakterierne sætter sig fast til rundormes hud og spredes til nye områder som rundormen bevæger sig gennem jorden efter føde.

De plantesnyltende rundorme kan være meget ødelæggende for plantedyrkningen, og de kan forhindre dyrkning af bestemte afgrøder i årevis. Se f.eks.
 Jordtræthed
 Kartoffelål
 Rodål
 Stængelnematoder

Specielt 
Arten Caenorhabditis elegans er specielt brugt i biologisk forskning. Den er en af de simpleste organismer med et nervesystem.

Ekstern henvisning 
 Intestinale rundorme (nematoder)

Referencer 
Lowenfels & Lewis (2010). Teaming with microbes. Portland: Timber Press, s. 85-8

Noter
Palisadeorm

Palisadeorm (latin: Strongylus vulgaris) er en rundorm, der som udvokset er en blodsugende tarmsnylter hos hesten.

Kilder 
 Taxonomicon – Strongylus vulgaris

Rundorme
Harer og kaniner

Harer og kaniner er små pattedyr der tilhører familien (Leporidae). Den største slægt er Lepus. Der er forskellige arter i verden, her i blandt den europæiske hare (Lepus europaeus) og sneharen (Lepus timidus).

Klassifikation 
Familie: Leporidae
 Slægt: Oryctolagus
 Oryctolagus cuniculus (Vildkanin og Tamkanin)
 Slægt: Pentalagus
 Pentalagus furnessi
 Slægt: Pronolagus
 Pronolagus crassicaudatus
 Pronolagus randensis Jameson
 Pronolagus rupestris
 Slægt: Lepus
 Lepus alleni
 Lepus americanus (Sneskohare)
 Lepus arcticus (Polarhare)
 Lepus brachyurus
 Lepus californicus
 Lepus callotis
 Lepus capensis
 Lepus castroviejoi
 Lepus comus
 Lepus coreanus
 Lepus corsicanus
 Lepus dayanus
 Lepus europaeus (europæisk hare)
 Lepus fagani
 Lepus flavigularis
 Lepus granatensis
 Lepus habessinicus
 Lepus hainanus
 Lepus insularis
 Lepus mandshuricus
 Lepus nigricollis
 Lepus oiostolus
 Lepus othus
 Lepus peguensis
 Lepus ruficaudatus
 Lepus saxatilis
 Lepus sinensis
 Lepus starcki
 Lepus subg. Bunolagus
 Lepus timidus (Snehare)
 Lepus tolai
 Lepus townsendii
 Lepus victoriae
 Lepus yarkandensis
 Slægt: Sylvilagus
 Sylvilagus aquaticus
 Sylvilagus audubonii
 Sylvilagus bachmani
 Sylvilagus brasiliensis
 Sylvilagus cunicularius
 Sylvilagus dicei
 Sylvilagus floridanus
 Sylvilagus graysoni
 Sylvilagus insonus
 Sylvilagus mansuetus
 Sylvilagus nuttallii
 Sylvilagus palustris
 Sylvilagus transitionalis
 Slægt: Caprolagus
 Caprolagus hispidus
 Slægt: Bunolagus
 Bunolagus monticularis
 Slægt: Brachylagus
 Brachylagus idahoensis
 Slægt: Poelagus
 Poelagus marjorita
 Slægt: Nesolagus
 Nesolagus netscheri
 Slægt: Romerolagus
 Romerolagus diazi

Se også 
 Haren – et stjernebillede.

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Leporidae
Goddag mand økseskaft

God dag mand økseskaft er en talemåde, der bruges, når man vil påpege, at en samtale er nonsens, fordi de talende taler forbi hinanden.

"Goddag mand, økseskaft" er en del af en længere anekdote fra 1770'erne  om en døv mand, som skal skære sig et nyt skaft til en økse. En længere udgave kan læses i Den bortfløjne mødom samt andre skæmtsomme og erotiske folkeeventyr, udvalgt og bearbejdet af Erik Høvring. Her er en kortere og mere stueren udgave af eventyret:

Der var engang en færgemand som var meget tunghør. En dag var han kravlet op i et træ uden for sit hus og skulle hugge en gren af.

Da ser han et stykke borte to mænd komme ned mod færgestedet. Nu var det sådan at han ikke brød sig om at fremmede skulle lægge mærke til at han var døv.
Derfor tænkte han ved sig selv: egentlig kan jeg jo nok vide, hvad de vil sige når de kommer herhen. Først vil de spørge mig, hvad det skal bruges til som jeg her hugger. Så svarer jeg: økseskaft. Så spørger de nok, hvor langt et stykke gren jeg skal bruge. Dertil svarer jeg: op til denne her knast. Derefter kommer de nok frem med deres ærinde og beder om at måtte låne min båd for at ro over vandet så de slipper for den lange omvej. Til det svarer jeg: hun er læk. Når de ikke kan få båden vil de sikkert låne mine heste og så svarer jeg: de er med føl begge to. Når de altså heller ikke kan få dem, så vil de nok spørge om hvor vejen går ind til byen. Dertil svarer jeg: oppe mellem de to piletræer.

Nu var de to mænd et par unge karle der havde hørt at færgemanden havde sådan et par kønne døtre, og det var dem de var kommet for at besøge.
»Goddag mand« sagde de.
»Økseskaft« sagde manden.
»Gid det sad i din hals« sagde den ene af karlene.
»Op til denne her knast« svarede manden.
»Er din kone hjemme?« spurgte den anden.
»Nej, hun er læk« sagde manden.
»Hvordan har dine døtre det?« råbte de så.
»De er med føl begge to« svarede manden.
»Åh gid du var hængt« råbte de to karle.
»Oppe mellem de to piletræer« sagde færgemanden og pegede.

Og så gav han sig igen til at hugge løs.

Se også 
 Potrzebie

Referencer 

Idiomer
Eventyr
Washington-konventionen

Washington-konventionen er en konvention af 2. marts 1973 om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter – Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora, forkortet CITES.

Traktater
Auckland

Auckland er New Zealands største by. Auckland ligger på en landtange ca. 2/3 oppe ad Nordøen og har med forstæder cirka 1,5 million indbyggere. Den blev grundlagt i 1840 og har fået sit navn efter George Eden, 1. jarl af Auckland.

Sport 
I tennis afvikles i byen årligt ATP World Tour/WTA Tour-turneringen Auckland Classic.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Tidslinje over Aucklands historie
Hovdyr

Hovdyr (Ungulata) er planteædende pattedyr med hove eller klove. Det var tidligere en betegnelse for en orden af pattedyr. Hovdyr deles nu i uparrettåede og parrettåede hovdyr.

Billeder

Kilder og eksterne henvisninger 
 
 

Pattedyr
Næbhval

Almindelig næbhval eller blot næbhval (Mesoplodon bidens) er en 4-5 meter lang sort tandhval, med en delfinagtig kropsform. Den vejer 1-1,3 ton. Som alle andre næbhvaler i slægten Mesoplodon er det kun hannen, der har tænder og kun en i hver underkæbe.

Udbredelse 
Den er udbredt i hele Nordatlanten, hvor den ofte findes på dybt vand i forbindelse med oceaniske øer og undervandsbjerge. Den er blandt andet regelmæssigt forekommende i farvandet mellem De kanariske Øer. Almindelig næbhval er kendt fra flere strandinger på danske kyster, blandt andet ved Lundeborg på Fyn i 1969, hvor et eksemplar på 5 meter drev i land, ved Stenderup Hage i Lillebælt i 1992 samt ved Voerså i Vendsyssel 2022 og er den eneste art af Mesoplodon-slægten, der kendes fra danske farvande. Levende eksemplarer er også observeret i de danske farvande, blandt andet i Øresund i 2023.

Indtil 2006 havde man kun sparsom viden om næbhvalen. I 2006 opdagede blandt andre danske forskere at næbhvaler jager blandt andet  dybhavsblæksprutter ved hjælp af ekkolokalisering på mellem 800 og 2.000 meter dybt vand. Næbhvaler kan være neddykket i op til 90 minutter. Næbhvalen lever omkring 95 % af sit liv i neddykket tilstand og i de fleste tilfælde langt fra kontinentalsoklen. Dette blev opdaget ved at sætte måleudstyr på hvalen. Dette giver næbhvalen rekorden for det dybeste dyk kendt blandt pattedyr (2006). Kaskelothvalen er observeret på lignende dybder, men der er endnu ikke registrerede dyk der overgår den foreløbige rekord målt for næbhvalen.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 www.hvaler.dk, sæler og hvaler i Danmark

Næbhvalsslægten
Nordamerikas fauna
Europas fauna
Snabeldyr

Snabeldyr (latin: Proboscidea) er en orden af pattedyr. Ordenen omfatter elefanter og forsvundne former som mammutten og mastodonten.
Hale

En hale er en forlængelse af rygsøjlen hos samtlige hvirveldyr bortset fra de voksne springpadder, menneskeaber, mennesker og enkelte andre.

Dyreanatomi
Dunhammer

Dunhammer (Typha) er en slægt med ca. 10 arter, som er udbredt i alle klodens tempererede egne, men med hovedvægten i Eurasien. Det er flerårige, urteagtige vand- og sumpplanter med kraftige, underjordiske rodknolde. De danner ofte tætte bestande. Stænglerne er hårløse, og de bærer spredtstillede blade i toradet orden. Bladene er ustilkede og hele, stift oprette og fyldt med et svampet, luftfyldt flydevæv. Bladene de er meget lange (op til 4 m), og de er linjeformede og helrandede med parallelle ribber og et halvcirkelformet tværsnit. Blomsterne er samlet i adskilte stande på samme stængel. Nederst sidder en kugleformet eller cylindrisk stand af hunlige blomster, og øverst er de hanlige blomster samlet i en mere smal stand. De enkelte blomster er 3-tallige og uregelmæssige, uden blosterblade og avner. Frugterne er nødder med frøuld. Her beskrives kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Bredbladet dunhammer (Typha latifolia)
 Dværgdunhammer (Typha minima)
 Smalbladet dunhammer (Typha angustifolia)

 Typha angustata
 Typha domingensis
 Typha elephantina
 Typha laxmannii
 Typha lugdunensis
 Typha orientalis

Planteslægter
Gumlere

Gumlere (latin Xenarthra tidl. Edentata) er en orden af pattedyr. Ordenen indeholder arter som bæltedyr, myresluger og dovendyr.

Klassifikation 

Magnorden: Gumlere Xenarthra
 Orden Cingulata (bæltedyr)
 Familie Dasypodidae (bæltedyr)
 Orden Pilosa (myresluger, dovendyr)
 Familie Bradypodidae (tretåede dovendyr)
 Familie Megalonychidae (totåede dovendyr)
 Familie Myrmecophagidae (myresluger)

Kilder 
 Taxonomicon – Magnorder Xenarthra 
 :wikispecies:Xenarthra
Tour de France 2003

Tour de France i 2003 var hundredeåret for første udgave af Tour de France og løbets 90. udgave.

Danske Jakob Piil vandt 10. etape, hvilket var første danske etapesejr siden 1996, hvor Bjarne Riis vandt løbet samlet og tillige vandt to etaper - og hvor også Rolf Sørensen tog en etapesejr.

Etaperne

Resultater

Samlede stilling

Pointkonkurrencen

Bjergkonkurrencen

Ungdomskonkurrencen

Holdkonkurrencen

Referencer

Eksterne henvisninger

2003
Cykelløb i 2003
Tour de France 2004

Tour de France 2004 var den 91. udgave af cykelløbet Tour de France i løbets 101-årige historie med start lørdag den 3. juli i Liège og afslutning søndag den 25. juli på Champs-Élysées i Paris.

Lance Armstrong blev samlet vinder for sjette gang i træk og blev dermed den første rytter med mere end fem sejre i verdens hårdeste cykelløb. Alle hans sejre blev dog senere frataget ham. Nummer to blev Andreas Klöden fra Tyskland og Ivan Basso fra Italien blev nummer tre.

Richard Virenque blev samlet vinder af bjergtrøjen for syvende gang, hvilket ingen anden rytter har præsteret. Pointtrøjen vandt Robbie McEwen fra Australien. Den hvide trøje tildeles bedste ungdomsrytter og blev vundet af Vladimir Karpets.

Etaperne 

Thomas Voeckler erobrede den gule føretrøje fra Lance Armstrong efter et langt udbrud på 5. etape. Han kæmpede hårdt i bjergene for at tabe så lidt tid som muligt, og det lykkedes ham at holde trøjen i ti dage, indtil 15. etape. På denne etape, som var den første i Alperne, måtte han levere trøjen tilbage til den Lance Armstrong, som dermed vandt fik den på for 6. gang.

Resultater

Samlede stilling

Pointkonkurrencen

Bjergkonkurrencen

Ungdomskonkurrencen

Holdkonkurrencen

Referencer

Eksterne henvisninger

2004
Cykelløb i 2004
Gylfaginning

Gylfaginning eller Kong Gylfes forblændelse er den del af den yngre Edda, hvor Snorre ud fra passager fra digtene i den ældre Edda, først og fremmest Vølvens spådom, redegør for det hedenske verdensbillede og derudover får fortalt et par historier, som kun optræder som antydninger i digtene.

Gylfaginning fortæller blandt andet, hvordan verden blev skabt af jætten Ymers krop, hvordan krigsguden Tyr mistede sin hånd i Fenrisulvens gab, hvordan guderne nær havde solgt elskovsgudinden Freja for at få bygget en mur,
hvordan Loke reddede hende og fødte føllet Slejpner, og hvordan Thor blev bedraget
hos jætten Udgårdsloke og måtte lide den tort at drikke havvand og se sig besejret i
brydekamp af en gammel kælling – samt om Ragnarok, det store opgør mellem guder og jætter, hvor de fleste af magterne vil gå til grunde, hvorefter en ny jord opstår.

Fortællingerne er indlagt i en rammefortælling, som forklarer at det hele bare er en
historie, der blev fortalt for den skandinaviske kongen Gylfe af troldkvinden/gudinden Gefion, der for øvrigt tog sig godt betalt: hun fik Sjælland i løn.

I nogle kapitler, der muligvis er senere tilføjelser fra Snorres hånd, forklares de nordiske
guder som konger og helte, der flygtede efter den trojanske krig og slog sig ned i Skandinavien, hvor de lod sig dyrke som guder. Forklaringen er helt i tråd med hvad der var god latin i middelalderen; i moderne religionshistorie tillægges den generelt ikke nogen vægt. Thor Heyerdahl tog teorien op i Jagten på Odin.

Se også 
 Edda digtene, Yngre Edda, Ældre Edda

Eksterne henvisninger 
 Gylfaginning fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad». Dansk oversættelse af Finnur Jónsson og Thøger Larsen.
 Gylfaginning (engelsk)
 Gylfaginning (dansk)

Nordisk litteratur fra middelalderen
Litterære kilder til nordisk mytologi
Eskatologi i nordisk mytologi
Shaquille O'Neal

Shaquille Rashaun O'Neal (født 6. marts 1972 i Newark, New Jersey) er en amerikansk tidligere basketballspiller fra USA. Han spillede center, er 2,16 meter høj og har på et tidspunkt vejet 147 kg, hvilket gør ham til en af de tungeste spillere, der nogensinde har spillet i NBA. Han var den ældste aktive spiller i NBA, da han trak sig tilbage i 2011.

Navnet Shaquille betyder "lille kriger" , på arabisk.

Han var i mange år en af de absolut dominerende spillere i NBA, og blev bl.a. kåret til MVP (Most Valuable Player) i NBA i 2000. Han blev udtaget til All Star-kampen 15 gange i løbet af sin karriere, senest i 2009. Tre gange er han blevet kåret til MVP ved All Star-kampen. I 2016 blev O'Neal optaget i Naismith Memorial Basketball Hall of Fame.

Med sin store kropsstyrke og relative hurtighed var han en vigtig faktor i både forsvar og angreb. I angrebet blev han kendt for at kunne score selv med op til tre modstandere tæt pakket omkring ham.

Barndom 
O'Neal blev født i Newark, New Jersey. Hans biologiske far, Joseph Toney fra Newark blev tilbudt et basketball legat til at spille for Seton Hall. Joseph Toney kæmpede med stofmisbrug og var ved 1973 fængslet for besiddelse af narkotika, mens O'Neal var et spædbarn. Efter sin løsladelse, var der ikke længere en plads i O'Neal liv.

Hack-a-Shaq 
Hans største svaghed var straffekastet, hvor han gennem karrieren kun scorede på 52,7 pct. i gennemsnit. Derfor udviklede modstanderholdene allerede fra hans college-tid en taktik kaldet "Hack-a-Shaq". Dvs., at man valgte at gå hårdt til ham fysisk, da han havde svært ved at udnytte, hvis der blev blev dømt fejl, og han blev sendt til straffelinjen. Don Nelson, som coachede Dallas Mavericks, havde benyttet en lignende taktik over for Dennis Rodman fra Chicago Bulls. Hos Nelson var pointen, at man til enhver tid kunne gå efter at lave fejl på en modstanderspiller med meget lave straffeprocenter, da det ville give modstanderne færre points, end hvis de fik lov til at afslutte normalt. Da taktikken blev overført til O'Neal, overtog den navnet "Hack-a-Shaq".

Afslutning på basketball-karrieren 
Han skrev i sommeren 2010 under på en toårs kontrakt med Boston Celtics, og angav, at det var hans sidste kontrakt i karrieren. Alvorlige skader holdt ham i ude i store dele af sæsonen, og efter en kort optræden i slutspillet annoncerede han den 1. juni 2011 via Twitter, at han trak sig tilbage. To dage senere afholdt han en pressekonference, hvor han bekræftede dette.

NBA-mesterskaber 
Han vandt tre mesterskaber med Los Angeles Lakers i 2000, 2001 og 2002 og et med Miami Heat i 2006.

Film- og musikkarriere 
Shaq har lavet film og indspillet albums.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officielt site

 
 

Basketballspillere fra USA
Medlemmer af Naismith Memorial Basketball Hall of Fame
Personer fra Newark