Борово (община)

Община Борово се намира в Северна България и е една от съставните общини на Област Русе.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в югозападната част на Област Русе. С площта си от 252,227 km2 е най-малката сред 8-те общини на областта, което съставлява 8,71% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на североизток – община Иваново;
 на изток – община Две могили;
 на юг – Община Бяла
 на запад – община Ценово;
 на север – Румъния.

Природни ресурси

Релеф 
Територията на община Борово се намира на границата между западната част на Източната Дунавска равнина и източната част на Средната Дунавска равнина, като заема най-издигнатата част от междуречието между долните течения на реките Янтра и Русенски Лом. Релефът на общината е равнинно хълмист, с надморска височина от 30 – 50 m на северозапад до 300 m на югоизток, като благоприятства за развитие на земеделието и улеснява изграждането на транспортна и техническа инфраструктура. Най-високата ѝ точка връх Сивритепе (309,7 m) се намира западно от град Борово, а най-ниската ѝ точка от 17 m н.в. – на брега на река Дунав, североизточно от село Батин. Крайния северозападен ъгъл на общината се заема от източната част на малката Батинска низина (5 km2), разположена покрай десния бряг на Дунав.

Води, климат, растителност 
По северната граница на общината с Румъния на протежение от 10 km (от km 521 до km 531, километрите се отчитат нагоре от устието на реката) преминава част от течението на река Дунав. В нея, северно от село Батин е разположен остров Батин, втория по големина (4,2 km2) български дунавски остров.

Климатът е умерено континентален. Летните суховеи и недостатъчните валежи причиняват ерозия на почвата. Характерни за зимния сезон са силните североизточни ветрове, които нанасят поражения на посевите, създават транспортно-комуникационни и битови проблеми. Съчетанието от релеф, [[климат, води и почвено разнообразие дават възможности за отглеждане предимно на зърнени и фуражни култури и лозя.

За разлика от по-голямата част на Област Русе, чиято растителност е с бедно биоразнообразие, в община Борово растителността се характеризира със сравнително големи естествени горски масиви, като преобладават иглолистните и смесените гори.

Разпределение на земите 
От общата площ на общината 74,44% е селскостопанския фонд, 15,17% е горски фонд, 4,48% фонд населени места, 5,91% пътища, водни площи и др. По форми на собственост територията на общината е разпределена както следва: частна собственост – 58,13%; държавна собственост – 17,94%; общинска собственост – 13,17%; собственост на юридически лица – 10,76 %.

Население

Етнически състав 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по азбучен ред):

Движение на населението (1934 – 2021)

Населени места 
Общината има 7 населени места с общо население от 4068 жители към 7 септември 2021 г.

Административно-териториални промени 
 МЗ № 2820/обн. 14 август 1934 г. – преименува с. Балабанлии на с. Горазд;
 – преименува с. Кара коджалии на с. Екзарх Йосиф;
 Указ № 1273/обн. 4 септември 1948 г. – заличава с. Горазд и го присъединява като квартал на с. Горна Манастирица;
 Указ № 107/обн. 13 март 1951 г. – преименува с. Долна Манастирица (Долньо Манастирци, Долна Мънастирица) на с. Волово;
 Указ № 79/обн. 11 февруари 1958 г. – преименува с. Горна Манастирица на с. Борово;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – уточнява името на с. Брястовица на с. Брестовица;
 Указ № 290/обн. 7 септември 1984 г. – признава с. Борово за гр. Борово.

Транспорт 
В югоизточната част на общината, през общинския център град Борово преминава участък от 6,6 km от жп линията Русе – Горна Оряховица – Стара Загора – Димитровград – Подкова. Жп гара Борово е оборудвана със съоръжения за товаро-разтоварни дейности.

През общината преминават частично 5 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 45,2 km:
 участък от 13,1 km от Републикански път I-5 (от km 32,8 до km 45,9);
 участък от 12,5 km от Републикански път II-52 (от km 19,8 до km 32,3). На територията на общината пътят не е изграден и представлява полски път;
 участък от 6,6 km от Републикански път III-501 (от km 38,8 до km 45,4);
 последният участък от 4,7 km от Републикански път III-5101 (от km 2,4 до km 7,1);
 последният участък от 8,3 km от Републикански път III-5402 (от km 7,3 до km 15,6).

В сравнително добро състояние са и общинските пътища.

Общината разполага с добре развита съобщителна мрежа. Осигурено е автоматично телефонно избиране на всички селища от общината и телефонна връзка с всички градове в България. От лятото на 2002 г. в град Борово и село Горно Абланово има Интернет. В общината има отлично покритие на M-tel и сравнително добро покритие на Globul и Вивател.

Всички селища са електрифицирани и водоснабдени, без режими на ток и вода. В общинския център има частична канализация за отпадните води и се изгражда ГПСОВ.

Топографска карта

Източници

Външни препратки