Inge Eriksen

Inge Eriksen (født 22. oktober 1935 i Skørping, død 14. marts 2015) var en dansk forfatter.

Baggrund 
Hun tog studentereksamen i Aalborg og flyttede i 1962 fra Aalborg til København og var frem til 1972 politisk aktivist. Først som partiløs i Studentersamfundet. Fra midten af 1960'erne til dets opløsning i maj 1968 var hun international sekretær i foreningen.

Eriksen gik med Farum-afdelingen af Venstresocialisterne ved partiets dannelse 1967 og blev i foråret året efter valgt til hovedbestyrelsen og af Dagbladet Information døbt "blomsterbarn". I sommeren 1968 blev hun ansat på partikontoret og måtte derfor forlade hovedbestyrelsen.

Medlemmerne i hendes lokale partiforening var kendt som stærke modstandere af leninistiske strukturer og partidisciplin. Disse holdninger blev afspejlet i spritduplikerede tegneserier, fx VS-kongresavisen, Folkets truthorn. De stod også for bladet Kommunikation, der blev solgt på gaden og bl.a rummede artikler om østtyske dissidenter. "Blomsterbørnenes" sidste publikation fra 1970 var På vej mod ekstraparlamentarisme.

I 1969 havde Eriksen imidlertid meldt sig ud i protest mod de leninistiske stramninger i partiet. Hun fokuserede i stedet på sin læreruddannelse, som hun afsluttede i 1973.

Fra slutningen af 1980'erne indtil sin død var hun socialdemokrat.

Forfatterskab 

Hun debuterede i 1975 med Kællinger i Danmark sammen med Jytte Rex.

Året efter debuterede hun med en romantrilogi: Victoria og Verdensrevolutionen, Fugletræet og Silkehavet (1981).

Hun har også skrevet en digtsamling: Forbudte Følelser, Klitrose, 1979, hvor der bl.a. findes digtet: Himmelsneen i min gård. Det handler om en blomst – kobjælden, om hvilket Inge Eriksen engang har sagt: For de stakler, der ikke ved det, så findes der en blomst, der hedder en kobjælde. En af de smukkeste findes på nordkysten af Sjællands Odde.

De seneste værker er en politisk romantrilogi Sommerfuglens vinge med undertitlerne: Tørvegraverne, De rumænske bøfler og Vinterhaven (1999).

I august 2003 udkom romanen Citrontræet og i 2005 romanen En kvinde med hat der delvist foregår i Aalborg.

Inge Eriksen havde et stærkt politisk engagement.

Bibliografi 
Inge Eriksen har udgivet følgende:

 Kællinger i Danmark : agitationer fra ingenmandsland, 1975
 Da Maj-Britt så rødt, 1976
 Victoria og verdensrevolutionen, 1976
 En kvinde fortæller om sin drøm, 1977
 Ni liv : beretninger fra anarkiets lange sommer, 1977
 Ved jorden at blive, 1977
 Den 25. time, 1979
 Forbudte følelser, 1979
 Fugletræet, 1979
 Træthedens anatomi, 1979
 Amanda Screamers begær : en føljetonroman, 1980
 Demokratiets billeder, 1980
 En blå kalender, 1980
 Fyraften, 1980
 Nuets harpe, 1980
 Vinden er ikke til salg, 1980
 Danserinden i Tailem Bend, 1981
 I et rum i en blok i en by i en verden, 1981
 Klumperne, 1981
 Silkehavet : en sørøverroman, 1981
 Tiden er nu, 1981
 Det brændende Atlanta, 1983
 Møde i Danmark, 1983
 Luderen fra Gomorra, 1983
 Fuga for en stum normade, 1984
 Rapport fra fremtiden, 1984
 Stjernerne svarer ikke, 1985
 Nord for tiden, 1985
 Det er i nat endnu, 1986
 Dinosaurernes morgen, 1986
 Den japanske millionær : en gotiske kærlighedstoman, 1987
 Benedetto og Lllalinini : en brevroman, 1988
 Paradismaskinen, 1989
 Og kattene, 1990
 Alice, Alice, 1991
 Hjertets femte kammer, 1992
 Metamorfoser ; Rejsen i indre og ydre tid ; Cyberpunk : tre essays, 1994
 Skytsengle : essays om tiden efter, 1994
 Tiden er nu : kronikker & anmeldelser, 1994
 Hertuginden, 1995
 Lene Palm Larsen, 1995
 Tørvegraverne, 1997
 De rumænske bøfler, 1999
 Huset på dragens ryg : Danmark, venstrefløj, rejser, 2000
 Vinterhaven, 2001
 I skrivende stund, 2002
 Citrontræet : roman, 2003
 En kvinde med hat : roman, 2006
 Blues for en lyserød sko : roman, 2007
 Brød og roser : af en romanforfatters erindringer, 2009

Eksterne henvisninger 
 
 Personlig hjemmeside 
 Artikel i Leksikon.org
 Science Fiction Cirklen om Inge Eriksen

Referencer 

Romanforfattere fra Danmark
Digtere fra Danmark
Kunstnere på finansloven (afdøde)
Politikere fra VS
Socialdemokrater fra Danmark
Lærere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Kvindelige forfattere i det 21. århundrede
Modtagere af Otto Gelsted-prisen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)