alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ekliptika

Ekliptika er en storcirkel på himmelkuglen (himmelsfæren) som Solen, set fra Jorden, ser ud til at bevæge sig langs i løbet af et år. Det er Jordens bane om Solen der får Solen til tilsyneladende at ændre position i forhold til baggrundsstjernerne i løbet af året.

Da der er ca. 365 dage på et år og 360 grader i en cirkel, "bevæger" Solen sig knap 1 grad hvert døgn i forhold til baggrundsstjernerne, set fra Jorden.

Set fra en observatør på Jorden følger Solen i løbet af et døgn stort set baggrundsstjernerne på himmelen. Hvis vi kunne se baggrundsstjernerne om dagen, ville vi altså direkte kunne se dem "følges ad" med Solen i løbet af dagen. Men de følges altså ikke fuldstændig ad, for Solen forskyder sig cirka 1 grad i forhold til baggrundsstjernerne på et døgn. 1 grad er lidt mindre end halvdelen af bredden af en finger i udstrakt arm, så bevægelsen på et døgn er ikke stor. Men på et år udgør denne meget langsomme, tilsyneladende bevægelse af Solen i forhold til baggrundsstjernerne altså en komplet storcirkel på himmelkuglen, og den kaldes ekliptika.

I denne "bevægelse" gennem ekliptika flytter Solen sig gennem alle de 12 stjernebilleder i dyrekredsen. De 12 stjernetegn, man kan være født i, er ikke det samme som de 12 stjernebilleder, da stjernetegnene er en lige opdeling af ekliptikabanen. Dette vil sige, at hvert stjernetegn fylder 30 grader, hvilket stjernebillederne ikke gør. At være født i et bestemt stjernetegn betyder altså blot, at Solen på ens fødselstidspunkt stod i det pågældende stjernetegn på himmelen på sin årlige "bevægelse" langs ekliptika. 

Fordi solsystemet næsten har form som en flad skive, bevæger planeterne sig også stort set langs ekliptika. Og stjernebillederne i Dyrekredsen befinder sig som sagt også langs ekliptika. Dette gør ekliptika til en meget nyttig linje for dem der vil finde planeterne eller stjernebillederne i Dyrekredsen, da de kan siges at “følge Solen”.

Ekliptika hælder 23,5 grader i forhold til himlens ækvator. De to punkter hvor ekliptika skærer himlens ækvator kaldes jævndøgnspunkterne.

Højden af ekliptika over horisonten ændres året igennem på grund af hældningen af Jordens omdrejningsakse på 23,5 grader i forhold til aksen for Jordens omløb omkring Solen. Denne hældning af Jordens omdrejningsakse er årsagen til årstidernes skiften. I sommerhalvåret ligger størstedelen af ekliptika over horisonten (maksimalt ved sommersolhverv), og dagene er længere end nætterne. I vinterhalvåret ligger størstedelen af ekliptika under horisonten (maksimalt ved vintersolhverv), og dagene er kortere end nætterne.

Kilder/henvisninger 
 Artikel af John Cirillo i afsnittet Astroinfo-projektet i manualen til planetarie-applikationsprogrammet KStars.

Koordinatsystemer i astronomi
Topologiske begreber i astronomi
KStars

KStars er et grafisk planetarie-applikationsprogram som er en del af KDE-skrivebordsmiljøet.

Det viser en præcis gengivelse af nattehimlen med stjerner, stjernebilleder, stjernehobe, stjernetåger, galakser, alle planeterne, solen, månen, kometer og asteroider. Man kan se nattehimlen som den tager sig ud fra et hvilket som helst sted på jorden til enhver tid som man vælger. Brugerfladen er intuitiv og fleksibel. Visningen kan drejes og zoomes med musen eller tastaturet, og det er nemt at identificere objekter og følge deres bevægelser over himlen. KStars indeholder mange kraftfulde funktioner på trods af at brugerfladen er enkel og spændende at bruge. 

Den medfølgende manual indeholder en række artikler om astronomiske emner som bruges som kilder til artikler i Wikipedia.

Både selve programmet og håndbogen inclusive Astroinfo-projektet er oversat til dansk.

Eksterne henvisninger 

 KStars' hjemmeside
 Den danske oversættelse af Astroinfo-projektet.

Uddannelsesprogrammer
Hasardspil

Et Hasardspil er et spil om økonomiske værdier, hvor udfaldet af spillet er helt eller næsten helt tilfældigt. Fx roulette samt visse kort- og terningespil afhænger ikke af spillerens dygtighed, men af tilfældigheder.
Garanteres der efter hvert spil en gevinst er der ikke tale om hasard.

Det kan også være et væddemål, hvor udfaldet er uberegneligt – hvorimod tips på en fodboldkamp eller hestevæddeløb ikke regnes til hasardspil.

Hasardspil i Danmark 
I Danmark var der tidligere et monopol på væddemål, lotterier, tips mv. – eller opstillede spillemaskiner eller morskabsautomater måtte kun udbetale spillemønter som gevinst. Med åbningen af offentlige kasinoer i forskellige byer i Danmark (København, Vejle m.fl.) er der mulighed for lovligt at spille om rigtige penge.

Hasardspil kan være forbudt i Danmark, når der spilles om penge på andre offentlige steder. Med forbuddet følger også at spillegæld som hovedregel ikke kan inddrives med de sædvanlige juridiske midler, hvad der har givet ophav til talemåden "spillegæld er æresgæld". Hasardspil er strafbart, hvis det udøves erhvervsmæssigt uden tilladelse.

Straffeloven 
§ 203. Den, som søger erhverv ved hasardspil eller væddemål af tilsvarende art, der ikke ifølge særlig bestemmelse er tilladt, eller ved at fremme sådant spil, straffes med bøde eller fængsel indtil 1 år.

Stk. 2. Retten afgør, om det vundne udbytte skal inddrages eller tilbagebetales.

§ 204. Den, som på offentligt sted yder husrum til eller foranstalter utilladt hasardspil, straffes med bøde eller fængsel indtil 6 måneder.

Stk. 2. Lige med offentligt sted anses foreningslokaler, når enten enhver eller enhver af en vis samfundsklasse som regel kan opnå optagelse i foreningen, eller utilladt hasardspil indgår i foreningens formål, eller der erlægges særlig betaling for deltagelse i spillet.

Stk. 3. Den, som på offentligt sted deltager i utilladt hasardspil, straffes med bøde.

Negative konsekvenser 
Undersøgelser viser, at selvom mange mennesker deltager i gambling som en form for rekreation eller for at tjene en indkomst, kan gambling, ligesom enhver adfærd, der involverer variation i hjernens kemi, blive en adfærdsafhængig afhængighed. Adfærdsafhængig afhængighed kan forekomme med alle de negative konsekvenser i en persons liv minus de fysiske problemer, som mennesker, der tvangsmæssigt engagerer sig i stof- og alkoholmisbrug, står over for.

Problemer med hasardspil har flere symptomer. Gamblere spiller ofte for at prøve at vinde penge tilbage, de har tabt, og nogle spiller for at lindre følelsen af hjælpeløshed og angst.

I Det Forenede Kongerige har Advertising Standards Authority censureret adskillige væddemålsfirmaer for reklamer forklædt som nyhedsartikler, der fejlagtigt antyder, at en person havde udlignet gæld og betalt for lægeudgifter ved at spille online. Virksomhederne står over for mulige bøder.

En undersøgelse fra 2020 af 32 lande viste, at jo større mængden af gambling aktivitet er i et givet land, desto mere volatile er det lands aktiemarkedspriser.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
Straffelovsovertrædelser
Album (flademål)

Album er et gammelt jordemål svarende til 1/12 skæppe land (= 57,5 m²).

Et album er et kvadrat på 12 x 12 alen lig med 144 kvadratalen

Tre album -lagt som tre kvadrater ved siden af hinanden- danner en fjerding land ... og fire fjerding ... er en hel skæppe.

Et album kan igen opdeles, så det består af fire kvadrater, kaldet Penning.

Enheden blev officielt afskaffet i 1907.

Ekstern kilde/henvisning 
 Lexopen

Gamle danske enheder
Anna Larssen

Anna Vilhelmine Johanne Dorthea Larssen, født Halberg, senere Anna Larssen Bjørner (12. september 1875 – 6. marts 1955) var en dansk skuespillerinde og prædikant.

Hun var 1885-1909 ansat ved Dagmarteatret, senere ved Folketeatret. Hun afbrød i 1909 sin lysende scenekarriere, da af viede sit liv til pinsebevægelsen. Hun fik en central plads blandt de usædvanlig mange kvindelige prædikanter i den tidlige pinsebevægelse.

Hun var forlovet både med forfatteren Gustav Wied (hun hævede forlovelsen, da hun så ham i badedragt) og skuespilleren Johannes Poulsen. Hun blev gift i 1894 med forfatteren Otto Larssen, med hvem hun fik sønnen Finn. Ægteskabet blev opløst i 1898. Hun giftede sig anden gang i 1912 med Sigurd Bjørner, som i 1924 blev grundlægger af den Apostolske Kirke i Danmark.

En af Danmarks allertidligste film er en dokumentar fra 1901, som viser Anna Larssen i sit påklædningsværelse. Erik Aschengreen fortæller om sit møde med Anna Larssen Bjørner i Fra et liv med dans (Gyldendal, 2016).

Et fortiet faktum indenfor den danske pinsebevægelse er at Anna og hendes mand var universalister en tid. Geir Lie skriver i artikkelen "Den apostolske kirke" i Teologisk Forum nr. 1, 2000, følgende: "Ukjent for flere er det, kanskje, at både Folkertsen og ekteparet Bjørner på denne tid bifalt universalismen, dvs. læren om alles endelige frelse. Under et pinsestevne, hvor både Barratt og den svenske pinselederen Lewi Pethrus deltok, ble den heterodokse læren konfrontert og et overveiende flertall (heri inklusiv ekteparet Bjørner) bøyde seg for Barratt og Pethrus forståelse av “frelse eller fortapelse.” Et fåtall brøt imidlertid med menigheten."

Forfatterskab 
 Hvad vi tror og lærer. En kort redegørelse til kristenheden i Danmark, 1920
 Teater og Tempel (selvbiografi), 1935.
 Hørt, tænkt og talt, 1954.

Eksterne henvisninger 
 
 Anna Larssen Bjørner i Dansk Biografisk Leksikon.
 Anna Bjørner Larssen i Dansk Kvindebiografisk Leksikon.
 Anna Larssen Bjørner i Gyldendals Teaterleksikon.

Noter 

Teaterskuespillere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Kristne prædikanter fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Løvstikke

Løvstikke (Levisticum officinale), også kaldet maggiurt, er en kraftigt voksende, flerårig skærmplante med oprette, hule stængler. Bladene er sellerilignende, store og dobbelt fjersnitdelte med hel rand. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. Planten blomstrer i juli-august med endestillede skærme af bleggule blomster. Frugterne er nødder, som spaltes ved modenhed.

Ikke-synlige træk
Rodnettet består af en tyk, lodret jordstængel, kraftige hovedrødder og ret tykke siderødder.

Højde x bredde
2 x 1 m (200 x 30 cm/år).

Hjemsted 
Plantens egentlige hjemegn er ukendt, men man regner med, at den stammer fra fugtige bjergskove i Centralasien eller fra det nordlige Iran. Planten er nævnt i Karl den Stores kapitularium og har været brugt som køkkenurt og lægeplante siden da. I dag er den naturaliseret mange steder i Asien, Nord- og Sydamerika og i Europa (herunder i Danmark). Overalt er den bedst på en veldrænet og dybmuldet, næringsrig jord med et pH mellem 5 og 7,6. Usædvanligt for krydderurter er det, at den foretrækker let skygge og skal have vand i tørkeperioder.

Anvendelse 
Af planten kan anvendes både blade, frø og rod. Plantens friske skud anvendes som krydderurt og har en kraftig smag af selleri. Kan bruges i supper, saucer og kødretter. Med lidt forsigtighed kan løvstikkens blade også bruges i salat, men de smager temmelig kraftigt igennem. Løvstikkefrø anvendes som krydderi, enten hele eller stødte. Frøene har en let bitter sellerismag og kan anvendes i begrænset mængde i salater, supper, marinader og farseringer. Løvstikkeroden bruges kun medicinsk. Et udtræk af løvstikkerod virker vanddrivende, luftdrivende og krampeløsende. Den æteriske olie har antibiotiske egenskaber, og de vigtigste bestanddele af olien er β-phellandren (42,5 %), α-terpineol (27,9 %), cis-ocimen (7,5 %) og dehydro-1,8-cineol (6,8 %).

Løvstikken hørte i ældre tid til en af den folkelige dyrlægekunsts mest anvendte remedier. Af denne grund fandtes den i de fleste ældre bønderhaver fra før 1900. Den antikke græske forfatter Pedanios Dioskurides beskrev den som et anvendeligt universalmiddel i det 1. århundrede efter vor tidsregning, og den blev snart udbredt blandt munkene i middelalderen og kom til Danmark i 1100-tallet. Planten blev både anvendt hel, nogle gange en buket af den bundet om koens hale for at værne mod onde ånder, andre gange kogt i vand som "løvstikkevand", eller kogt sammen med sod og salt til en grød der blev givet til syge køer.

Henvisninger

Kilder/Henvisninger 
 Hans Wohlmuth: Lægeplanter og krydderurter til husbehov, 1987  Side 72.
 V.J. Brøndegaard, "Løvstikken - Træk af en gammel Dyrlægeplantes Saga", s. 83-88 i: Dansk Veterinærhistorisk Aarbog, 1955-56.
 

Nytteplanter fra Mellemøsten
Krydderurter
Lægeplanter
Nike (mytologi)

Nike er sejrens gudinde i græsk mytologi. Den tilsvarende gudinde i romersk mytologi er Victoria.

Se også 
 Nike fra Samothrake
 De græske guders familietræ

Eksterne henvisninger 

 

Græske guder
RUC (flertydig)

RUC har flere betydninger:
 Forkortelse for Roskilde Universitet (tidl.: Roskilde Universitetscenter)
 Forkortelse for Royal Ulster Constabulary
Heiti

En heiti er et poetisk ord brugt i skjaldekunst.

De fleste heiti er synonymer, som undertiden stadig bruges. Snorra Edda har udførlige lister i verseform (for at støtte hukommelsen) for ting som skibe, sværd, heste og andre ting, som måtte dukke op i forbindelse med skjaldernes emne, nemlig konger og krige.

En meget almindelig heiti er at kvinder og mænd omtales som træer af det respektive grammatiske køn, 
f.eks. Elm og Ask. Det er måske inspireret af fortællingen om hvordan ifølge det nordiske mytologie de to første mennesker Ask og Embla blev skabt af to træer. Træerne bliver dog oftere brugt som dele af kenningar.

I elskovsdigte omtaltes kvinder (også dengang) tit som gudinder og feer, hvilket er også en form for heitir.

Se også 
Skjaldekunst
Kenning
yngre Edda

Eksterne henvisninger
Carmina Scaldica fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad».

Vikingetid
Middelalderens kultur
Skjaldekunst
Ask og Embla

Ask og Embla var ifølge nordisk mytologi de to første mennesker på jorden.

Ask og Embla var træstammer (formentlig af ask og elm), som lå og skurede i strandkanten. Odin kom forbi sammen med to andre guder – Høner og Lødur. De tre guder gav træstammerne ånde, vilje og skønhed.

Fortællingen om Ask og Embla findes i Vølvens spådom (Völuspá) og Gylfaginning. Ifølge Gylfaginning var de tre guder Odin, Vile og Ve.

Symbolik 
Forestillingen om at de to første mennesker blev formet af træstammer, er tilsyneladende en del af de cykliske forestillinger, hvor lys og mørke afløser hinanden, adskilt af morgenens og aftenens halvmørke. 
 
Vi kender alle de synsbedrag som kan opstå i halvmørket, hvor konturer i naturen ligner mennesker, dyr eller forvanskede skabninger. Når man så ser nærmere efter, viser det sig at det er en tue, en sten eller en træstub.

Gudernes funktion som skabere af den synlige verden, er deres egenskab som lys og mørkebringere. Hvis man kan forestille sig at et levende væsen kan blive til en sten eller en træstub ved lysets ankomst, hvorfor så ikke også gå den anden vej og sige, at de første mennesker oprindelig var et par opskyllede stykker drivtømmer?

Der er i øvrigt svage spor efter en fortidig trækult i Vøluspá. Man kommer ret ofte ind på mytiske forestillinger som har med træer og skove at gøre.

Asken og elmen har i øvrigt altid været regnet som gode brugstræer. Man brugte især tømmer fra dem til værktøj, buer, spyd og pile.

Eksterne henvisninger 
 Stamps.fo – Genfortælling og fortolkning af Vølvens spådom (ved Anker Eli Petersen)

Mennesker i nordisk mytologi
Metropolis

Metropolis kan henvise til flere artikler:

 Metropolis – en storby med mindst 500.000 indbyggere
 Metropolis (by) – en by i Illinois, USA
 Metropolis (byggeri) – et lejlighedskompleks i Københavns Sydhavn
 Metropolis (bog) – en roman af Upton Sinclair
 Metropolis (film) – en film fra 1927
 Metropolis (Superman) – byen som Superman bor i.
 Metropolis (festival) – en kunstfestival i København

Se også  Metropol.
Metropolis (Illinois)

Metropolis er en by i Illinois, USA. Byen har  indbyggere og har erklæret sig for "Supermands hjemby" efter den fiktive by Metropolis fra Superman-tegneserierne.

Byer i Illinois
Elm

For elm i betydningen e-mail program til UNIX, se elm (program).

Slægten Elm (Ulmus) er udbredt med 20-40 arter i de tempererede egne af den nordlige halvkugle, dog med nogle få arter i Sydøstasien. Det er løvfældende træer eller grove buske med variabel kroneform. Barken kan være grå, brun eller olivenfarvet eller over i det rødligt gyldne eller orangefarvede. Med tiden bliver barken dybt furet eller opdelt i grove plader. Grenene er tornløse og kraftige, af og til også med korkvinger. Skuddene er hårløse til dunhårede. Bladene er ovale til ægformede eller elliptiske med savtakket eller dobbelt savtakket rand. Blomstringen foregår før løvspring (eller sent på efteråret) fra 2-årige skud. Blomsterne er samlet i bundter, aks eller halvskærme. De enkelte blomster er uregelmæssige, uanselige, men med mange støvdragere. Frugterne (manna) er flade, ofte vingede nødder. 

Her beskrives kun de arter, som er vildtvoksende eller dyrket i Danmark.

 Hvidelm (Ulmus americana)
 Skovelm (Ulmus glabra)
 Skærmelm (Ulmus laevis)
 Småbladet elm (Ulmus minor)

Elm i Danmark 
To arter af Elm er hjemmehørende i Danmark, skovelm (Ulmus glabra) og småbladet elm (Ulmus minor), mens en tredje art - skærmelm (Ulmus laevis) - er meget sjælden i Danmark, men ses i løvskove og skovsumpe i det østlige Lolland og vestlige Falster. Elm invandrede først i Danmark lang tid efter istidens afslutning cirka 7.000 f.kr. ved starten af den den atlantiske varmetid, hvor klimaet var varmere end i dag. Her invandrede store løvtræer som skovelm, eg og ask, og Danmark blev dækket fra kyst til kyst af klimaks-urskov, en tæt mørk skov med ringe vegetation i skovbunden. 

Cirka 3.000 f.Kr. kan man i pollendiagrammer se et kraftigt fald i kurverne for især elm, men også for eg og lind - dette kaldes for elmefaldet. Årsagen er omstridt. Johannes Iversen, den danske geolog og botaniker, som navngav fænomenet i 1941, har peget på, at elmefaldet markerer overgangen mellem landbrug og jægerstenalder, hvor de første landmænd gjorde plads til at dyrke jorden ved at rydde skov, som hovedsageligt bestod af elm. Andre har peget på, at årsagen kunne være massiv stævning af elm, klimaforandringer eller elmesyge.

Alle planter af elme-familien angribes af elmesyge, som er forårsaget af svampen Ophiostoma ulmi, hvis sporer spredes til raske træer af elmebarkbiller (slægten Scolytus).

Elmesygen (i nyere tid) bredte sig i Europa i 1920'erne omend dette udbrud var relativt mildt og stort set var overstået i 1940'erne. Sygdommen blev isoleret og identificeret i Holland i 1921.. Fra 1970 optræder en ny, kraftigere form af elmesyge, hvorfor store gamle elmetræer nu er sjældne. Der kommer dog stadig nye træer til.

Se også 
 Elmesyge

Kilder
Thor og færgemanden

Hárbarðsljóð eller Kvadet om Gråskæg findes i den ældre Edda.

Thor kommer på sin vandring til et vandløb hvor en temmelig fræk færgekarl – Gråskæg alias Odin i forklædning – nægter at
færge ham over. Det udvikler sig til en prale- og spottedialog, hvor Thor praler af de jætter han har dræbt (Rungner, Tjasse m.fl.), mens færgekarlen tirrer ham ved bl.a. at drage hans erotiske formåen i tvivl og fortælle ham at hans kone Sif er ham utro.

Som altid når Thor skal drilles, bliver historien om hans ophold i tommelfingeren på Skrymers handske trukket frem: dér sad Thor og turde hverken nyse eller fise af frygt for at Fjalar skulle høre ham. Hvem skulle have troet det om Thor?

Eksterne henvisninger 
 Hárbarðsljóð. fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad» (flere danske oversættelser).

Litterære kilder til nordisk mytologi
Bootdisk

En bootdisk er et elektronisk datalager som indeholder oplysninger til brug ved opstart af et computersystem. I praksis er opstarten af en computer opdelt i forskellige faser, hvor den sidste er at indlæse bootdisken. Bootdiskens ansvar er at starte et operativsystem.

Opstart af en pc 

En almindelig pc starter med at køre en selvtest af hardwaren, når den tændes. Når testen er fuldført med success bliver BIOS'en indlæst og eksekveret. BIOS'ens primære opgave er at initialisere hardwaren. Mange BIOS'er kan konfigureres af brugeren, hvor der blandt andet kan vælges en opstartssekvens, dvs. hvor BIOS'en skal prøve at starte fra. Dette kan være alt fra en diskette, en CD, DVD, harddisk til netværksboot, der understøttes af nogle BIOS'er, men som ikke refereres ved ordet bootdisk. Det er normalt at have en af pc'ens harddiske som den primære bootdisk. Når BIOS'en har udført sine opgaver vil den løbe igennem opstartssekvensen. Hvis det første valg er diskettedrevet, men der ikke er en diskette i, vil BIOS'en fortsætte med den næste i listen – indtil den finder en bootdisk der er til stede og gyldig. Den første sektor (512 bytes) af disken indlæses i pc'ens hukommelse og eksekveres. Dette kaldes normalt stadie 1. Da dette stadie er et program på kun 512 bytes er den eneste opgave at indlæse stadie 2 fra bootdisken, der kan være en vilkårlig størrelse. Dette stadie kan enten være selve kernen i operativsystemet eller det kan være en bootmanager, f.eks. Lilo eller Grub.

Disketter og harddiske er opdelt i sektorer med en størrelse på hver 512 bytes. Den første sektor, som indlæses af BIOS'en, kaldes MBR (Master Boot Record). For at den er gyldig og at BIOS'en vil eksekvere den, skal den indeholde en signatur i de sidste to bytes, nemlig hexadecimalværdien 0xAA55. For CD'er og DVD'er har sektorne en størrelse på 800 bytes, og det er ikke den første sektor som indlæses. Opstart på disse medier først kom til senere, og derfor er der udarbejdet en særlig standard for hvordan BIOS'en kan opfatte en CD eller DVD som en almindelig diskette. Denne hedder El Torito Bootable CD Specification og langt de fleste BIOS'er understøtter den.

Eksterne henvisninger 
 Bootdisk.com har gratis bootdiske til download.

Digitale lagringsmedier
Freeware

Freeware er proprietær software, der kan benyttes lovligt uden betaling. Freeware er ikke det samme som fri software, hvor kildekoden er åben og under visse betingelser kan videredistribueres og ændres.

Megen kendt software, specielt med forbindelse til internettet, er freeware, f.eks. Adobe Reader. 

En slags underkategori af freeware er adware, hvor softwaren er gratis at benytte, men indeholder reklamer.

Andre, mere eksotiske varianter findes også, f.eks. postcardware, hvor brugeren skal sende et postkort fra sin hjemegn/hjemby til skaberen af den pågældende software.

Ofte kan man donere penge eller udstyr til mennesker som laver freeware, men det er i sagens natur valgfrit.

Se også 

Softwarelicenser
Domstolsstyrelsen

Domstolsstyrelsen er en styrelse under Justitsministeriet, der har til opgave at administrere og udvikle Danmarks Domstole. Det indbefatter bevillinger, personale-, bygnings-, inventar- og IT-administration. Styrelsen beskæftiger ca. 200 medarbejdere og ledes af direktør Kristian Hertz. 

Styrelsen blev oprettet som en ny, selvstændig statsinstitution den 1. juli 1999. Selvom styrelsen hører til under Justitsministeriet, arbejder den helt uafhængigt af ministeriet. Således skal ministeriet ikke høres før styrelsen træffer en beslutning, ligesom en beslutning truffet af styrelsen ikke kan omstødes af ministeriet. Dette for at understrege domstolenes uafhængighed. 

Styrelsen ledes af en bestyrelse og en daglig ledelse. Bestyrelsen består af 11 personer, hvoraf en er højesteretsdommer, to er landsdommere, to er byretsdommere, en repræsenterer det øvrige juridiske personale ved domstolene, to repræsenterer det administrative personale ved domstolene, en er advokat og to er medlemmer med særlig ledelsesmæssig og samfundsmæssig indsigt. Den daglige ledelse varetages af en direktør og dennes stab, som ansættes og afskediges af bestyrelsen.

Administrationen af Procesbevillingsnævnet og Den Særlige Klageret hører også under Domstolsstyrelsen, mens spørgsmål om besættelse af dommerstillinger varetages af Dommerudnævnelsesrådet.

Kilder og eksterne henvisninger
 Domstolsstyrelsens hjemmeside
 Lov om Domstolsstyrelsen

Etableret i 1999
Danske styrelser
Justitsministeriet
Lydien

Lydien var i antikken et mægtigt kongerige i det vestlige Lilleasien omkring hovedstaden Sardes. Dets storhedsstid var 7. århundrede f.Kr.-6. århundrede f.Kr.

Det sidste dynasti af konger, Mermnaderne, udvidede riget mod øst til floden Halys og kom i strid med Medien og derefter Persien. 546 f.Kr. erobrede den persiske konge Kyros den Store Lydien, der siden delte skæbne med det øvrige Lilleasien.

Lydien var det første land, der prægede mønter af ædelmetal. Møntprægningen startede omkring 630 f.Kr. Lydiens rigdom var berømt.

Referencer

Anatolien
Tidligere riger, stater, protektorater, kolonier og lande
Asia (romersk provins)
Hvide arme

Hvide arme eller Lysende arme er en vending som i norrøn skjaldekunst var almindeligt brugt om sexede kvinder.

Før industrialiseringen var fattige kvinder almindeligvis solbrændte af udendørs arbejde. Hvide arme var et status- og sexsymbol.

Blandt de kvinder der blev besunget som hvidarmede, er gudinderne Idun (i Lokes skænderi) og Gerd (i
Skirners færd). Gerds arme var så hvide at de oplyste hav og himmel på lang afstand – så det kan vel ikke undre nogen at
Frej gik fra snosken og blev forelsket.

Udtrykket hvide arme må ikke forveksles med betegnelsen hvide fingre, som er en arbejdsskade.

Skjaldekunst
Thjodolf den Hvinverske

Thjodolf den Hvinverske (Norrønt: Þjóðólfr enn hvinverski eller Þjóðólfr ór Hvini) eller Thjodolf fra Kvina var en norsk skjald hos kong Harald Hårfagre i slutningen af 800-tallet og begyndelsen af 900-tallet. Kvina er den elv, der løber ud i Fedafjorden og har givet navn til Kvinesdal.

Thjodolf var hirdskjald hos Harald Hårfager og er kendt for sit digt Ynglingatal til ære for høvding Ragnvald Heidumhære i Vestfold. Det beskrev ham som ætling af den svenske Ynglingeæt og guden Frej, også kaldt Yngve eller Yngve-Frej. Da Ragnvald sagdes at være fætter til Harald Hårfager, udtrykte digtet også noget om kongens ophav.

Snorre Sturlasson bygger næsten udelukkende Ynglingesagaen i Heimskringla på Thjodolfs Ynglingatal. Hvis de to værker skulle hædre Ragnvalds svenske forfædre, er det underligt, hvor fjollet de svenske konger omkommer: Fjolne vakler drukken omkring, til han falder i et kar mjød og drukner. Kong Sveigde anråbes af en dværg, der beder ham om at gå ind i en åbning i en sten. Sveigde går ind i den og bliver aldrig set igen. Kong Dag den Vise forstår fuglenes tale og har en spurv til at bringe sig nyheder fra hele verden; men spurven bliver dræbt af en bonde, der rammer den med en sten. Dag bliver rasende og udruster en hær, som hærger Gotland, hvor spurven blev dræbt, og hvor han selv bliver dræbt af en træl med en høtyv. Lars Lönnroth hævder i en artikel fra 1986, at Ynglingatal næppe skal at hædre Ynglingeætten, men snarere er en norsk nidvise, der gør grin med de svenske konger.

Thjodolf skildrede mange af Thors bedrifter i drottkvætt-stil. Også kampen mod Rungner.

Ved Udsigten i Kvinesdal er der rejst en statue til hans ære  afsløret i 1975 af kronprins Harald.

Noter

Se også 
 Skjaldekunst
 Ynglingesaga

Skjaldekunst
Personer fra vikingetiden
Lupin

Lupin (Lupinus tidligere også kaldet ulvebønne) er en planteslægt af urter (mest stauder) og små buske. Den er udbredt i Europa, Nord- og Sydamerika (subgen. Platycarpos (Wats.) Kurl.) og i Nordafrika. Her nævnes kun de arter og hybrider, som er almindeligt udbredt i Danmark.

 Gul lupin (Lupinus luteus).
 Regnbuelupin (Lupinus x regalis) – Russel-hybrider.
 Smalbladet lupin (Lupinus angustifolius)
 Staudelupin (Lupinus polyphyllus).

Eksterne henvisninger 
 Om klassifikation af lupiner
 Lupiner

 
Nitrogenfikserende planter
Háttatal

Háttatal er det sidste afsnit af den yngre Edda, skrevet af den islandske digter og historiker Snorre Sturlason. Det er et skoledigt på omkring 20.000 ord, der demonstrerer 102 metriske varianter af oldnordiske versemål både dróttkvætt og edda-metrik. Det er ledsaget af forklaringer til de forskellige versefødder.

Snorre brugte for det meste sine egne digtkompositioner, en lang og mærkelig kongehyldest på vers og giver eksempler på flere verseformer, som blev brugt i den gamle norrøne skjaldekunst. Eftersom det er et læredigt, er der et nyt versemål for hver strofe. Snorre havde en beskrivende tilgang til sit værk; han systematiserede materialet og noterede ofte, at "de ældre skjalde fulgte ikke altid" disse regler.

De fleste af formene afhænger af antallet af stavelser per linje samt assonans, halvrim, klanglighed, og bogstavrim. Selv om enderim er repræsenterede, er det ikke i den form som de fleste moderne læsere vil forvente (former som AAAAAAAA og AAAABBBB), og spiller desuden en mindre rolle i Snorres eksempler. Det er enklere at forstå dette værk, hvis man har Den første grammatiske afhandling tilgængelig, en norrøn afhandling fra omkring 1150 om norrønt sprog.

Mange forskere har foreslået, at formen i Háttatal antyder en klassisk indflydelse, som er afledt fra kristen skoling, som Snorre uden tvivl var udsat for. Andre har argumenteret for, at dette var et resultat af en logisk tilnærmelse indenfor rammeværket af en dialog, og at en del aspekter af værket viser, at det ikke var direkte påvirket af klassiske tekster.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Háttatal fra Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad.
 Háttatal
 Den yngre Edda
 Edda
 Háttatal, Old Norse 

Nordiske sagaer
Nordisk litteratur fra middelalderen
Nairobi

Nairobi er hovedstaden i Kenya og har  indbyggere. Navnet Nairobi kommer fra Maasai, Ewaso Nyirobi, og betyder "koldt vand". Byen er Afrikas fjerde største by efter Kairo, Lagos og Johannesburg. Nairobi er også administationsby for provinsen Nairobi.

Nairobi blev grundlagt i 1899 som en efterforsyningsstation for den ugandiske jernbane, som gik mellem Mombasa og Uganda. Byen blev helt ombygget tidligt i 1900-tallet efter et pest-udbrud og en større bybrand. Nairobi blev hovedstad i Britisk Østafrika i 1907 og kenyansk hovedstad efter selvstændigheden i 1963.

Transport 
Nairobi bliver betjent af 2 lufthavne, hvoraf den største er Jomo Kenyatta International Airport, der ligger i udkanten af Nairobi. Den anden lufthavn hedder Wilson Airport og ligger også i udkanten af byen, men er ikke så stor som Jomo Kenyatta og modtager derfor kun mindre fly.

Byen bliver også betjent af nogle omfartsveje Nairobi Bypasses.

 Northern Bypass mellem Limuru Road og Thika Road
 Southern Bypass mellem Kikuyu til Mombasa Road via Ngong Road
 Eastern Bypass mellem Mombasa Road og Ruiru-Kiambu Road

Ligeledes bliver Nairobi betjent af Nairobi Expressway der går fra Mlolongo forbi Jomo Kenyatta International Airport og til Westlands, og Thika Road (Thika Superhighway) der går mellem Nairobi og Thika.

Derudover går der tre hovedveje ud af Nairobi: Mombasa Road hovedvej A 109 går imod Jomo Kenyatta airport og Mombasa. Nairobi Road hovedvej A 104 går imod Nakuru og Kisumu og hovedvej A 2 går imod Moyale.

Trivia 
 Fra 1914 til 1931 drev Karen Blixen en kaffeplantage, der var beliggende ved bjerget Ngong. Huset og parken er der stadigvæk og ligger i et villakvarter i udkanten af Nairobi.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Nairobi.com – Local Travel Information and City Guide 
 Fotografier fra Nairobi City på Nairaland.com
Skáldskaparmál

Skáldskaparmál – "omtale af skjaldekunsten" – er det midterste og største afsnit af den yngre Edda.

Det er udformet som en gennemgang af de mange omskrivninger – kenningar og heiti – som skjaldekvadene er fulde af,
med eksempler fra forskellige kvad. Indimellem er fortalt længere historier, heriblandt Thors kamp mod Hrungnir og hans udflugt
til jætten Gejrrød.

Især guldet har mange navne, og for at forklare dem må der fortælles en del historier:

Hvorfor kaldes guldet "Sifs hår"? Loke havde klippet alt håret af Sif, og da Thor fandt ud af det, ville han knuse
alle knoglerne i Lokes krop, men, sammen med mange andre af gudernes kostbarheder, ved et væddemål, som resulterede i at Loke fik læberne syet sammen.

For at forklare at guldet kaldes "oddergæld", må Snorre fortælle den lange og snørkede historie om Rhinguldet, og for at forklare at
det kaldes "Frodes mel", må han gengive Grottesangen – kvadet om den guldgale konge, som kom galt af sted fordi
han ikke kunne få nok, og satte Fenja og Menja til kværnen, til de gjorde oprør.

Eksterne henvisninger 
 CyberSamurai Encyclopedia of Norse Mythology: Prose Edda – Skáldskaparmál (English)
 CyberSamurai Encyclopedia of Norse Mythology: Prose Edda – Skáldskaparmál (Old Norse)

Litterære kilder til nordisk mytologi
Hvide fingre

Hvide fingre er det folkelige navn for en arbejdsskade, der opstår ved brug af vibrerende værktøj (tryklufthammer, motorsav, pladevibrator osv.).

Symptomerne er følelsesløshed og kuldefornemmelse i fingre og hænder. Huden bliver påfaldende hvid, og det tager længere og længere tid at genvinde det standsede blodomløb. Til sidst ophører evnen til at genskabe blodomløb i fingrene, og arbejdsskaden er opstået.

Skaden er kronisk, men kan lindres ved at man undgår det vibrerende værktøj. Problemet er for længst erkendt, og man søger at undgå det ved af "afvibrere" grejet, holde hænderne varme, indbygge længere pauser, skabe arbejdsrotation osv.

Blodsygdomme
Arbejdsmiljø
Hymiskviða

Hymiskviða (Hymerskvadet) er et kvad i den ældre Edda, hvor bl.a. historien om Thors fisketur fortælles.

Historien er brugt som udgangspunkt for Peter Madsens tegneseriealbum Ormen i dybet fra 1991 i serien om Valhalla.

Se også 
Thors besøg hos Hymer
Hymer

Eksterne henvisninger

Litterære kilder til nordisk mytologi
Skals Å

Skals Å er Himmerlands grænse mod syd. Den ca. 46 km lange å har sit udspring i Birkemose nær Fussing Sø, og løber ud i  Hjarbæk Fjord ved Klintedyb. På åen har der tidligere (1800-1900) været pramdrift, som det også kendes fra Gudenåen. Der er endnu rester af en gammel pram begravet i den sydlige brink i Skals Enge (mellem Løgstørvejen og Jernbanebroen ved Himmerlandsstien). Prammene fragtede tegl fra de mange teglværker som lå langs åen og videre ud til Hjarbæk Fjord. Bl.a. Skals Forsamlingshus (beliggende på Hovedgaden i Skals) er bygget med tegl som er fragtet på åen.

Den nedre del af Skals Å   er en del af et internationalt naturbeskyttelsesområde  under Natura 2000 projektet, og er både fuglebeskyttelsesområde og EU-habitatområde.

Skals Å er et fint fiskevand efter havørred, gedde og aborre.

Eksterne kilder og henvisninger 

Vandløb i Danmark
Fredede arealer i Danmark
EU-habitatområder i Danmark
Fuglebeskyttelsesområder i Danmark
Randers Kommunes geografi
Mariagerfjord Kommunes geografi
Viborg Kommunes geografi
Arg

Arg er et dansk ord af norønsk oprindelse, betydende indædt og stædig fortaler for en sag typisk som modstander. Det er roden til det mere brugte ord, "arrig."

Se også
Erg

Referencer 

Ord og vendinger
Fimafeng

Fimafeng – hurtig-henteren er en af Ægirs tjeneren. Han omtales i eddakvadet Lokes skænderi, hvor han blive dræbte af Loke, da han hører gæsterne ved banketten hylde Fimafeng for det måltid han har serveret.

Mennesker i nordisk mytologi
Eldir

Eldir, ild-passeren, stege- og kogekarlen, den der vogter blusset ved indgangen til festsalen.

Havguden Ægirs tjener, ifølge eddakvadet Lokes skænderi.

Mennesker i nordisk mytologi
Dick Cheney

Richard Bruce "Dick" Cheney (født 30. januar 1941 i Lincoln, Nebraska) var USA's 46. vicepræsident i perioden fra 20. januar 2001 til 20. januar 2009 under præsident George W. Bush. Han var medlem af Repræsentanternes Hus (R) for Wyoming fra 1979 til 1989 og forsvarsminister fra marts 1989 til januar 1993 under præsident George H.W. Bush.

Dick Cheney er gift med forfatteren Lynne Cheney.

Efter high school startede Cheney på Yale University, men droppede ud efter nogle år, i stedet fik han en kandidatgrad i statskundskab fra University of Wyoming i 1966. Han forsøgte herefter at få en doktorgrad fra University of Wisconsin, men stoppede inden han var færdig for at hellige sig politik.

Politisk karriere 
Cheney arbejdede fra 1969 i Det Hvide Hus under præsident Richard Nixon, hvor han hurtigt steg i graderne, og han endte som stabschef for præsident Gerald Ford, den hidtil yngste på den post. Han var kampagneleder for Fords valgkamp i 1976. Cheney blev valgt til Repræsentanternes Hus i 1978, og var medlem indtil præsident Bush i 1989 udnævnte ham til forsvarsminister. Han kendt for sine konservative synspunkter og sit arbejde for Wyomings store mine- og olieindustri.

I perioden efter tiden som minister, var Cheney bestyrelsesformand og direktør for selskabet Halliburton, der leverer udstyr til olieindustrien. Dette forhold har fået nogen til at anklage Cheney for at løbe ærinder for olieindustrien bl.a. ved udformningen af USAs energipolitik og Irakkrigen.

Fra 2001 til 2009 var han vicepræsident af USA under præsident George W. Bush. Han blev i 2009 efterfulgt af Joe Biden.

Dick Cheney var i februar 2006 involveret i en jagtulykke, hvor en person i jagtselskabet, Harry M. Whittington, kom til skade som følge af et vådeskud.

Kilder

Eksterne henvisninger 

Dick Cheney  i Biographical Directory of the United States Congress
Arkiv  hos The New York Times

USA's vicepræsidenter
Forsvarsministre fra USA
Personer fra Nebraska
Personer fra Wyoming
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Konqueror

Konqueror er en webbrowser med mere, som kører under desktopmiljøet KDE, der findes til GNU/Linux-distributioner, andre Unix-lignende systemer der anvender X Window System, samt i begrænset udgave til Windows. 

Konqueror kan bruges på samme måde som Windows Stifinder til håndtering af lokale filer. Som standard vil Konquror virke som webbrowser, hvis der er en fil med navnet index.html i den aktuelle mappe, men denne virkemåde kan deaktiveres.

Frie webbrowsere
Linux-webbrowsere
Internetprogrammer til UNIX
Internet-software til OS X
Internet-software til Windows
Hestekastanje (slægt)

Hestekastanje (Aesculus) er en slægt 10-12 arter i de tempererede egne af Europa, Asien og Nordamerika. Det er løvfældende træer eller buske med store, harpiksholdige knopper. Bladene er fingrede med 5-11 småblade, der har savtakket eller tandet rand. Blomsterne sidder samlet i oprette, endestillede stande. Blomsterne er 5-tallige og i visse tilfælde regelmæssige, men oftest uregelmæssige med kun ét symmetriplan. Frugterne er kapsler med 1-2 frø.

 Almindelig Hestekastanje (Aesculus hippocastanum)
 Busk-Hestekastanje (Aesculus parviflora)
 Rød Hestekastanje (Aesculus x carnea)

 Aesculus assamica
 Aesculus californica
 Aesculus chinensis
 Aesculus flava
 Aesculus glabra
 Aesculus indica
 Aesculus pavia
 Aesculus sylvatica
 Aesculus turbinata

Se også 
Træer i Danmark

Hestekastanje forveksles undertiden med Ægte Kastanje.

Botaniske nødder
Urtebræmme

Denne naturtype opstår, hvor der er rigelig adgang til kvælstof i jorden, og hvor bunden aldrig tørrer helt ud. Det kan f.eks. opstå langs vandløb og på nordsiden af hegn og skove. Naturtypen er tilsyneladende ikke afhængig af kulturpåvirkning, men betegner formentlig et successionsstadie på vej tilbage mod elleskov.

Urtebræmme er en betegnelse for en naturtype i Natura 2000-netværket, med nummeret 6430.

Plantevækst 

De typiske planter for denne naturtype er f.eks.:

 Almindelig Kattehale (Lythrum salicaria)
 Almindelig Mjødurt (Filipendula ulmaria)
 Dag-Pragtstjerne (Silene dioica)
 Døvnælde (Lamium album)
 Europæisk Engblomme (Trollius europaeus)
 Almindelig Løgkarse (Alliaria petiolata)

Eksterne henvisninger 

 Bræmmer med høje urter langs vandløb eller skyggende skovbryn  Habitatbeskrivelser, årgang 2016 side 26 (Miljøstyrelsen)
 Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 netværk , 

Naturtyper i Danmark
Naturtyper (naturkanon)
Forbrug (økologi)

Man taler om forbrug, når en organisme optager og bruger dele af de naturlige ressourcer. Forbrug medfører næsten altid, at der opstår affald, så hvis mange organismer har samme forbrug på samme sted, vil der også opstå ophobning af affald. Det kan så – måske – bruges som ressource for en eller flere andre organismer.

Kun i de tilfælde, hvor de naturlige kredsløb er afbrudt, vil forbrug føre til ulidelige affaldsproblemer. Desværre er det netop karakteristisk for menneskers forbrug, at det sker under forhold, hvor kredsløbene er afbrudt.

Se også 
 Recirkulering
 Permakultur
 Dybdeøkologi

Økologi
Uorganisk

Et stof som er uorganisk, er et stof som ikke primært er lavet af karbon og hydrogen. I kemisk forstand er stoffer uorganiske, når de ikke er kulstofforbindelser (ud over CO2, kalk, karbid, svovlkulstof og nogle få andre forbindelser, der alle regnes for uorganiske).

Den konstante strøm af nye, organiske forbindelser (kulstofforbindelser) skaber forvirring i begreberne. For selv om stoffer som plastic, anilinfarvestoffer, TNT og kunstharpiks er organiske stoffer i kemisk forstand, så har de bestemt ikke noget at gøre med levende væsner. Man mente førhen at organiske stoffer kun fandtes i levende organismer, derfra det misvisende organisk - fra organisme.

Se også 
 Kemi, Uorganisk kemi, Organisk kemi
 Økologi

Økologi
Kemi
Syntetisk

Noget, som er dannet via en syntese, kaldes syntetisk. Syntese betyder bredt at sammenføje til en helhed. Ligesom syntese har flere specialiseringer, har ordet syntetisk det også:
 Syntetiske stoffer -  er i videnskabelig sprogbrug kemiske stoffer, som er resultatet af en kemisk syntese.
 Syntetisk fiber
 Syntetisk gummi
 Syntetisk brændstof
 Syntetisk grundstof
 Syntetisk radioisotop
 Sprogligt: I dagligt sprog har ordet fået en klang af kunstigt, modsat naturligt. I nogle sammenhænge bruges ordet endda nedsættende om det, der opleves som uægte. Man taler om, at et fødemiddel kan have en syntetisk smag eller syntetisk lugt, jf. f.eks. kager, hvor man har tilsat for meget mandelessens eller læskedrikke, som smager for tydeligt af hindbær-ester.
 Syntetiske sprog
 Syntetiske domme

Se også 
 Synthetic aperture radar
 Kunstsprog
 Kunststof (=plast)
 Kunstig

Kilder/referencer
Storcirkel

En storcirkel er en cirkel på en kugle, som har samme diameter som kuglen. Storcirklen deler således kuglen i 2 lige store halvkugler (hemisfærer).

Alternative definitioner er:
 En storcirkel er skæringskurven mellem en kugle og en plan, som går gennem kuglens centrum.
 En storcirkel er den største cirkel, som kan tegnes på en kugle.

En storcirkel på en kugle er analog til en ret linje i en plan – se også Ikke-euklidisk geometri. Den korteste kurve mellem to punkter på en kugle vil altid være en del af en storcirkel. Derfor vil skibes og flyvemaskiners ruter ofte følge storcirkler på Jorden. Tegnes ruterne imidlertid på et fladt kort, vil de normalt se ud som krumme linjer, mens en rute, som på kortet fremstår som en ret linje, i virkeligheden vil være længere end storcirkelbuen.

På Jorden er meridianerne halve storcirkler, og ækvator er en storcirkel.

På Himmelkuglen er horisonten, himlens ækvator og ekliptika storcirkler.

Modsætningen til en storcirkel er en lillecirkel som er en cirkel på en kugle som har en mindre diameter end kuglens diameter. En lillecirkel kan også defineres som skæringskurven mellem en kugle og en plan som ikke går gennem kuglens centrum. En lillecirkelbue vil aldrig udgøre den korteste kurve mellem to punkter på en kugle.

Cirkler
Geometriske former
Gungner

Gungner eller Gunger (nørrænt: gungnir "det rystende") var ifølge nordisk mytologi Odins altgennemborende, træfsikre spyd som Loke gav til Odin, da han skulle fungere som dommer i et væddemål mellem Loke og dværgene.

Det er ifølge eddadigtet Skáldskaparmál smedet af Ivaldesønnerne.

Attesteringer

Den ældre Edda 
Ifølge Den ældre Edda var spydet smedet af dværgene. Loke finder spydet mens han besøger dværgene (hvor han er for at bestille guldhår til Sif). Loke smigrer dværgene og spørger efter spydet, som de giver til ham. I eddadigtet Völuspá bliver det beskrevet hvordan krigen mellem aserne og vanerne først begynder rigtigt, da Odin kaster et spyd over hovederne på de forsamlede vanerguder. Om dette spyd specifikt var Gungner er dog ikke ubestemt. I Sigrdrífumál rådgiver en valkyrie, Sigrdrifa, Sigurd om magiske anvendelser af runer. Hun fortæller blandt andet Sigurd, at der var hugget runer ind i spidsen på Gungner.

Den yngre Edda 
Ifølge kapitel 51 af bogen Den ældre Edda, Gylfaginning, vil Odin ride foran Einherjerne på vejen til slagmarken ved Ragnarok iført en guldhjelm, en imponerende kappe af ringbrynje og bærende på Gungner. Han vil derefter gå til angreb på Fenrisulven med det.

I Skáldskaparmál er der givet flere oplysninger om spydet. Spydet blev smedet af dværgene kendt som Ivaldesønnerne under styringen af smeddværgen Dvalin. Spydet blev skaffet af Loke som led i hans plan om at søge en delvis erstatning for, at han havde skåret håret af Sifs hoved. Spydet er beskrevet som at være så velballanceret, at det kunne ramme ethvert mål, uanset kasterens dygtighed eller styrke.

Arkæologiske bevis 
Hvis rytteren på hest vist på Bökstastenen er blevet korrekt identificeret som Odin, vises Odin med Gungner, mens han jager en elg.

I Nibelungens Ring 
I Richard Wagners operacyklus Nibelungens Ring er Wotans (Odins) spyd lavet af træ fra verdenstræet Yggdrasil og er indgraveret med de kontrakter hvorfra Wotans magt stammer. Han bruger spydet til at knække Siegmunds (Sigmunds) sværd, hvilket fører til Siegmunds død. Da han forsøger at forhindre operaens eponyme helt, Siegfrid (Siegmunds søn), fra at vække Brünnhilde (Brynhild) fra hendes fortryllede søvn, knækker Siegfrid sværdet i to og Wotan flygter. Det er underforstået, at denne begivenhed er enden på Wotans magt, og han viser sig aldrig igen på scenen.

Referencer 

Artefakter i nordisk mytologi
Odin
Kerne (styresystem)

Kernen er en vigtig del af en computers styresystem. Dens opgave er at kontrollere programmers adgang til computerens hukommelse, tilgang til lagerplads og eksterne enheder og fordele CPU-ressourcer til de forskellige brugerprogrammer. Når der køres flere programmer på samme tid er det kernen der fordeler adgangen til hardwaren mellem programmerne. Typisk indfører kernen et hardware abstraction layer der simplificerer programmørens adgang til hardwaren.

Kerner kan opdeles i fire typer:

Monolitiske kerner 
Monolitiske kerner har alle sine funtioner tæt integreret og kræver derfor at alle dele er programmeret korrekt for at køre stabilt. Når dette lykkedes kan den på grund af den tæt integrerede kode være meget effektiv. Monolitiske kerner anses af nogle som en forældet teknologi.
Monolitiske kerner omfatter bl.a.:

 Traditionelle  UNIX-kerner som BSDs.
 Linux-kernen

Mikrokerner 

Mikrokerner omfatter kun de mest nødvendige funktioner i selve kernen og overlader andre opgaver til såkaldte servere. Dette gør strukturen simplere og tillader at en server kan genstartes separat hvis den fejler.
Eksempler på mikrokerner og styresystemer baseret på mikrokerner:

 Mach bruges i GNU/Hurd
 Minix
 MorphOS
 Redox
 QNX

Hybridkerner (modificerede mikrokerner) 
Hybridkerner er mikrokerner der er tilføjet kode ud over det højest nødvendige for at øge hastigheden. Dette kompromis blev brugt tidligt i mikrokernens udvikling før man indså at mikrokerner faktisk også kunne være hurtige i sig selv. De fleste moderne styresystemer benytter hybridkerner.
Eksempler:

 Microsoft Windows NT der bruges i alle versioner af Windows baseret på Windows NT
 XNU er kernen der bruges i Mac OS X. Baseret på Mach-kernen og tilføjet kode fra BSD
 DragonFly BSD
 ReactOS
 BeOS kerne

Exokerner 
Exokerner er et temmelig nyt fænomen. Disse kerner er ekstremt små og deres funktion er begrænset til at beskytte og fordele adgangen til hardwaren. Exokerner har altså ikke noget hardware abstraction layer. Denne type kerne har mindst eksisteret siden 1995, men er stadig mest på forsøgsbasis.

Styresystemer
Himmelkuglen

Himmelkuglen eller himmelsfæren er en imaginær sfære (kugleskal) af stor, men ubestemt, radius med et centrum, som er sammenfaldende med jordens. Himmelkuglen bruges sammen med et passende koordinatsystem inden for astronomi og astronomisk navigation til at bestemme og beskrive retningen fra jorden til bestemte himmellegemer på et givet tidspunkt.

Himmelkuglens radius er ubestemt, hvilket skyldes at himmelkuglen primært bruges til at bestemme en retning til et himmellegeme for f.eks. at kunne lokalisere og observere himmellegemet fra jorden. 

Himmelkuglens ækvator er defineret som den storcirkel på himmelkuglen, hvor jordens ækvatorplan skærer himmelkuglen. 

Himmelkuglens nordpol og sydpol defineres som de punkter på himmelkuglen, som ligger lodret over jordens nordpol og sydpol.

Ved at definere et passende koordinatsystem på himmelkuglen kan man beskrive retningen til et himmellegeme på et givet tidspunkt med en position i koordinatsystemet. Der anvendes flere forskellige koordinatsystemer på himmelkuglen, herunder det ækvatorielle, ekliptiske og det horisontale koordinatsystem.

Kilder/henvisninger 

 Jørgen Wittrup: Navigation for Skippere

Astronomi