Стралджа (община)

Община Стралджа се намира в Югоизточна България и е една от съставните общини на област Ямбол.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в североизточната част на област Ямбол. С площта си от 676,285 km2 е 3-та по големина сред 5-те общините на областта, което съставлява 20,39% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на юг – община Болярово;
 на югозапад – община Елхово;
 на запад – община Тунджа;
 на северозапад – община Сливен, област Сливен;
 на север – община Котел, област Сливен и община Сунгурларе, област Бургас;
 на изток – община Карнобат и община Средец, област Бургас.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен и хълмист, като територията ѝ попада в пределите на Източна Стара планина, източната част на Сливенската котловина и северната част на Тунджанската хълмиста област.

Крайната северна част на общината е заета от южните склонове на Терзийски баир, най-южно разклонение на Източна Стара планина. В него, на около 5 km североизточно от село Лозенец, на границата с община Сунгурларе се издига най-високата му точка връх Кръста 472,3 m, който е и най-високата точка на цялата община.

В централните части на община Стралджа се простира обширното Стралджанско поле, което е източно продължение на Сливенската котловина с надморска височина от 130 до 180 m.

Южно от него в пределите на общината попадат югоизточните хълмисти части на възвишението Бакаджици. На 5 km южно от село Иречеково се намира най-високата им точка връх Еньовичиния манастир 461,8 m на територията на общината.

В най-източната точка на община Стралджа, източно от село Правдино, на границата с община Средец, в коритото на Господаревска река е разположена най-ниската ѝ точка – 72 m н.в.

Води 
В централната част на общината, от изток на запад, на протежение от около 28 – 30 km протича част от долното течение на река Мочурица (ляв приток на Тунджа), коритото на която е коригирано с водозащитни диги. На територията на общината река Мочурица получава най-големият си проток – река Мараш. Река Мараш води началото си от Стидовска планина (част от Източна Стара планина). Тече в източна посока в широка асиметрична долина (със стръмни десни склонове) по северното подножие на планината Гребенец (част от Стара планина). Южно от село Пъдарево (община Котел) завива на юг, навлиза в община Стралджа и образува дълбок пролом (Марашки пролом), дълъг 7 km между планината Гребенец на запад и рида Терзийски баир на изток. Северно от пътния възел „Петолъчката“ излиза от пролома и навлиза в Стралджанско поле. Тук долината ѝ е широка и плитка, коригирана с водозащитни диги. Влива отдясно в река Мочурица на 138 m н.в., при село Воденичане. Площта на водосборния r̀ басейн възлиза на 232 km2, което представлява 18,15% от водосборния басейн на река Мочурица.

Поради издигнато си положение спрямо околните територии, от южната, хълмиста част на общината водят началото три по-големи реки принадлежащи към Беломорския и Черноморския водосборни басейни. На югозапад покрай селата Тамарино и Каменец протича горното течение на река Боадере (Геренска река, ляв приток на Тунджа). В най-южната част покрай селата Поляна и Александрово протича най-горното течение на Средецка река, принадлежаща към Черноморския водосборен басейн. В централната част на общината, от запад на изток покрай селата Люлин, Първенец и Правдино протича горното течение на Господаревска река (Бунарска река, Голямата река, ляв приток на Средецка река).

Населени места 

Общината се състои от 22 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 Административен правилник № 91/обн. 30.09.1883 г. – преименува с. Хасаноглу на с. Александрово;
 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Къшла кьой на с. Зимница;
 Указ № 162/обн. 08.04.1931 г. – признава н.м. Английско село за отделно населено място – с. Атолово;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Арпач на с. Богорово;
 – преименува с. Дермен кьой на с. Воденичане;
 – преименува с. Чинкоджа на с. Джинот;
 – преименува с. Арнаут кьой на с. Иречеково;
 – преименува с. Дюкмен на с. Леярово;
 – преименува с. Сеймен на с. Лозенец;
 – преименува с. Ени махле на с. Люлин;
 – преименува с. Афтане на с. Недялско;
 – преименува с. Авлалии на с. Палаузово;
 – преименува с. Паша кьой на с. Пашино;
 – преименува с. Бургунджи кьой на с. Поляна;
 – преименува с. Довруклии (Доуруклии) на с. Правдино;
 – преименува с. Башалии на с. Първенец;
 – преименува с. Саранлии на с. Саранско;
 – преименува с. Тюркмени на с. Тамарино;
 – преименува с. Саранлъ ени кьой (Ени кьой) на с. Телец;
 – преименува с. Суруджалии на с. Чарда;
 Указ № 360/обн. 02.08.1950 г. – преименува с. Телец на с. Каменец;
 Указ № 107/обн. 13.03.1951 г. – преименува с. Пашино на с. Маленово;
 Указ № 546/обн. 15.09.1964 г. – признава с. Стралджа за с.гр.т. Стралджа;
 Указ № 829/обн. 29.08.1969 г. – признава с.гр.т. Стралджа за гр. Стралджа;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г. – закрива община Войника и присъединява включените в съставът ѝ населени места към община Стралджа;
 – отделя с. Търнава и землището му от община Стралджа и го присъединява към община Тунджа;
 Указ № 257/обн. ДВ бр.57/11.07.1997 г. – отделя с. Зорница и землището му от община Стралджа, област Ямбол и го присъединява към община Средец, област Бургас;

Население 

Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Транспорт 
През общината преминават два участъка от Железопътната мрежа на България с обща дължина 18,5 km.
 В северната част на общината, от запад на изток, на протежение от 17,9 km – участък от трасето на жп линията София – Карлово – Дъбово – Зимница – Карнобат – Бургас;
 На протежение от 0,6 km – последният участък от трасето на жп линията Пловдив – Стара Загора – Ямбол – Зимница.

През общината преминават изцяло или частично 9 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 164 km:
 участък от 18,6 km от автомагистрала Тракия (от km 289,4 до km 308,0);
 участък от 6,9 km от Републикански път I-6 (от km 432,9 до km 439,8);
 участък от 19,5 km от Републикански път I-7 (от km 230,4 до km 249,9);
 участък от 13,2 km от Републикански път II-53 (от km 169,6 до km 182,8);
 началният участък от 48,2 km от Републикански път III-707 (от km 0 до km 48,2);
 участък от 16,7 km от Републикански път III-5308 (от km 9 до km 25,7);
 целият участък от 12,5 km от Републикански път III-7007;
 последният участък от 4,5 km от Републикански път III-7009 (от km 14 до km 18,5);
 началният участък от 23,9 km от Републикански път III-7072 (от km 0 до km 23,9).

Топографска карта

Източници

Външни препратки