alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Hammel Kommune

Hammel Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Favrskov Kommune sammen med Hadsten Kommune, Hinnerup Kommune, Hvorslev Kommune og de 3 sydligste sogne i Langå Kommune.

Sammenlægning 
Kommunen blev dannet 28. januar 1966, da fire sognekommuner i området omkring Hammel gik frivilligt sammen:

En femte sognekommune blev lagt sammen med Hammel Kommune ved selve reformen i 1970:

Hertil kom 8.790 m² ved Søbyvad fra Gjern Sogn i Gjern Kommune.

Sogne 
Følgende sogne indgik i Hammel Kommune:
 Hammel Sogn (fra Gjern Herred)
 Haurum Sogn (fra Houlbjerg Herred)
 Lading Sogn (fra Sabro Herred)
 Røgen Sogn (fra Gjern Herred)
 Sall Sogn (fra Houlbjerg Herred)
 Skjød Sogn (fra Houlbjerg Herred)
 Søby Sogn (fra Gjern Herred)
 Sporup Sogn (fra Gjern Herred)
 Voldby Sogn (fra Gjern Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Hammel Kommunes rådhus på Torvegade 7 blev opført i 1978-79.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Favrskov Kommune

nl:Hammel
Hinnerup Kommune

Hinnerup Kommune i Århus Amt blev dannet op til kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Favrskov Kommune sammen med Hadsten Kommune, Hammel Kommune, Hvorslev Kommune og de 3 sydligste sogne i Langå Kommune.

Tidligere kommuner 
Hinnerup Kommune kom til at bestå af følgende sognekommuner eller enkeltsogne:
 Vitten-Haldum-Hadsten sognekommune med 2.885 indbyggere kom med i Hadsten Samlingskommune, men i 1967 blev Vitten Sogn med byen Vitten og Haldum Sogn med en del af byen Hinnerup udskilt til Hinnerup Kommune. 
 Søften-Foldby sognekommune med 1.667 indbyggere og byerne Søften, Folby og Norring.
 Grundfør Sogn med byen Grundfør og en del af byen Hinnerup. Sognet hørte til Grundfør-Spørring sognekommune med 1.566 indbyggere - Spørring Sogn kom senere til Aarhus Kommune.

Sogne 
Hinnerup Kommune bestod af følgende sogne:
 Foldby Sogn (Sabro Herred)
 Grundfør Sogn (Vester Lisbjerg Herred)
 Haldum Sogn (Sabro Herred)
 Søften Sogn (Vester Lisbjerg Herred)
 Vitten Sogn (Sabro Herred)

Mandatfordeling

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Favrskov Kommune
Hørning Kommune

Hørning Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Skanderborg Kommune sammen med Galten Kommune og Ry Kommune.

Tidligere kommuner 
I starten af 1960'erne blev 2 sognekommuner lagt sammen omkring Hørning:

Ved kommunalreformen blev endnu en sognekommune føjet til Hørning Kommune:

Sogne 
Følgende sogne indgik i Hørning Kommune, alle fra Hjelmslev Herred:
 Adslev Sogn
 Blegind Sogn
 Hørning Sogn
 Mesing Sogn
 Veng Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Skanderborg Kommune
Langå Kommune

Langå Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den delt. Sognene Granslev, Houlbjerg og Laurbjerg indgik i Favrskov Kommune sammen med Hadsten Kommune, Hammel Kommune, Hinnerup Kommune og Hvorslev Kommune. De øvrige sogne blev indlemmet i Randers Kommune sammen med Nørhald Kommune, Purhus Kommune, den vestlige halvdel af Sønderhald Kommune og Havndal-området i Mariager Kommune.

Tidligere kommuner 
Langå Kommune blev dannet ved sammenlægning af 3 sognekommuner:

Hertil kom 3 enkeltsogne:
 Laurbjerg-Lerbjerg sognekommune med 1.082 indbyggere blev delt, så Laurbjerg Sogn med byen Laurbjerg kom til Langå Kommune, mens Lerbjerg Sogn kom til Hadsten Kommune.
 Langå-Torup-Sønder Vinge sognekommune med 3.244 indbyggere blev delt, så Langå Sogn med byen Langå og Torup Sogn kom til Langå Kommune, mens Sønder Vinge Sogn kom til Hvorslev Kommune.

Sogne 
Langå Kommune bestod af følgende sogne:
 Granslev Sogn (Houlbjerg Herred)
 Grensten Sogn (Middelsom Herred)
 Helstrup Sogn (Middelsom Herred)
 Houlbjerg Sogn (Houlbjerg Herred)
 Langå Sogn (Middelsom Herred)
 Laurbjerg Sogn (Galten Herred)
 Torup Sogn (Middelsom Herred)
 Værum Sogn (Galten Herred)
 Ørum Sogn (Galten Herred)
 Øster Velling Sogn (Middelsom Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Randers Kommune
Kommune
Mariager Kommune

Mariager Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Mariagerfjord Kommune sammen med bl.a. Arden Kommune, Hadsund Kommune og Hobro Kommune – Havndal valgdistrikt flyttede dog efter afstemning til Randers Kommune.

Tidligere kommuner 
Inden selve kommunalreformen blev 2 sognekommuner lagt sammen med Mariager Købstad og dens landsogn:

Begrebet købstad mistede sin betydning ved kommunalreformen, hvor yderligere 2 sognekommuner blev lagt sammen med Mariager Købstad til Mariager Kommune:

Vindblæs Sogn afgav området omkring Hadsund Syd til Hadsund Kommune, og Vester Tørslev Sogn afgav 25 matrikler til Hobro Kommune.

Sogne 
Mariager Kommune bestod af følgende sogne:
 Falslev Sogn (Onsild Herred)
 Hem Sogn (Onsild Herred)
 Kastbjerg Sogn (Gjerlev Herred)
 Mariager Sogn (Onsild Herred)
 Sem Sogn (Onsild Herred)
 Svenstrup Sogn (Onsild Herred)
 Udbyneder Sogn (Gjerlev Herred)
 Vester Tørslev Sogn (Nørhald Herred)
 Vindblæs Sogn (Gjerlev Herred)

Borgmestre

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 Anders Riis: En kommune og dens mennesker. Mariager Kommune 1970-2006, Mariager Kommune 2006, 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Mariagerfjord Kommune
Kommune
Midtdjurs Kommune

Midtdjurs Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik kommunen i Syddjurs Kommune sammen med Ebeltoft Kommune, Rosenholm Kommune og Rønde Kommune.

Kolind Kommune 
Allerede før kommunalreformen blev der frivilligt foretaget en sammenlægning af 2 sognekommuner omkring Kolind:

Midtdjurs Kommune 
Ved kommunalreformen blev Midtdjurs Kommune dannet ved sammenlægning af Kolind Kommune med 2 andre sognekommuner:

Sogne 
Midtdjurs Kommune bestod af følgende sogne:
 Ebdrup Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Koed Sogn (Sønderhald Herred)
 Kolind Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Marie Magdalene Sogn (Sønderhald Herred)
 Nimtofte Sogn (Djurs Nørre Herred)
 Nødager Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Skarresø Sogn (Øster Lisbjerg Herred)
 Tøstrup Sogn (Djurs Nørre Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Midtdjurs Kommunes rådhus på Bugtrupvej 31 i Kolind nedbrændte totalt i foråret 2012.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Syddjurs Kommune
Nørhald Kommune

Nørhald Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Randers Kommune sammen med Purhus Kommune og dele af Langå Kommune, Sønderhald Kommune og Mariager Kommune.

Tidligere kommuner 
Nørhald Kommune blev dannet ved sammenlægning af 8 sognekommuner:

Sogne 
Nørhald Kommune bestod af følgende sogne:
 Albæk Sogn (Støvring Herred)
 Dalbyneder Sogn (Gjerlev Herred)
 Dalbyover Sogn (Gjerlev Herred)
 Enslev Sogn (Gjerlev Herred)
 Gjerlev Sogn (Gjerlev Herred)
 Hald Sogn (Nørhald Herred)
 Harridslev Sogn (Støvring Herred)
 Kærby Sogn (Gjerlev Herred)
 Linde Sogn (Nørhald Herred)
 Mellerup Sogn (Støvring Herred)
 Råby Sogn (Gjerlev Herred)
 Støvring Sogn (Støvring Herred)
 Sødring Sogn (Gjerlev Herred)
 Tvede Sogn (Nørhald Herred)
 Øster Tørslev Sogn (Gjerlev Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Randers Kommune
Nørre Djurs Kommune

Nørre Djurs Kommune i Århus Amt blev dannet 1. april 1966, altså 4 år før kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik kommunen i Norddjurs Kommune sammen med Grenaa Kommune, Rougsø Kommune og den østlige del af Sønderhald Kommune.

Tidligere kommuner 
Nørre Djurs Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 7 sognekommuner:

Sogne 
Følgende sogne indgik dermed i Nørre Djurs Kommune, alle fra Djurs Nørre Herred:
 Fjellerup Sogn
 Ginnerup Sogn
 Gjerrild Sogn
 Glesborg Sogn
 Hemmed Sogn
 Karlby Sogn
 Kastbjerg Sogn
 Rimsø Sogn
 Veggerslev Sogn
 Villersø Sogn
 Voldby Sogn
 Ørum Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Norddjurs Kommune
Purhus Kommune

Purhus Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Randers Kommune sammen med Nørhald Kommune og dele af Langå Kommune, Sønderhald Kommune og Mariager Kommune.

Tidligere kommuner 
Purhus Kommune blev dannet ved sammenlægning af 4 sognekommuner:

Hertil kom Kousted Sogn, der var i kommune med Råsted Sogn, som kom i Randers Kommune (1970-2006). Kousted-Råsted havde i alt 856 indbyggere.

Sogne 
Purhus Kommune bestod af følgende sogne:
 Asferg Sogn (Nørhald Herred)
 Fårup Sogn (Nørhald Herred)
 Gassum Sogn (Nørhald Herred)
 Kousted Sogn (Nørhald Herred)
 Læsten Sogn (Sønderlyng Herred)
 Nørbæk Sogn (Sønderlyng Herred)
 Spentrup Sogn (Nørhald Herred)
 Sønderbæk Sogn (Sønderlyng Herred)
 Ålum Sogn (Sønderlyng Herred)
 Øster Bjerregrav Sogn (Sønderlyng Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Randers Kommune
Rosenholm Kommune

Rosenholm Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Syddjurs Kommune sammen med Ebeltoft Kommune, Midtdjurs Kommune og Rønde Kommune. Kommunen var opkaldt efter herregården Rosenholm.

Tidligere kommuner 
Rosenholm Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 5 sognekommuner:

Hertil kom et lille areal fra Vorre (Skødstrup Sogn) i Aarhus Kommune. Mørke Sogn afgav derimod Ugelbølle og Balslev Gårde ejerlav til Rønde Kommune.

Sogne 
Rosenholm Kommune bestod af følgende sogne:
 Halling Sogn (Galten Herred)
 Hornslet Sogn (Øster Lisbjerg Herred)
 Hvilsager Sogn (Sønderhald Herred)
 Krogsbæk Sogn (Sønderhald Herred)
 Lime Sogn (Sønderhald Herred)
 Mygind Sogn (Sønderhald Herred)
 Mørke Sogn (Øster Lisbjerg Herred)
 Skader Sogn (Sønderhald Herred)
 Skørring Sogn (Sønderhald Herred)
 Søby Sogn (Sønderhald Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Rosenholm Kommunes rådhus på Tingvej 17 i Hornslet er opført i 1982. Som nuværende administrationsbygning i Syddjurs Kommune huser den skole- og familieområderne, mens resten har hjemsted på rådhuset i Ebeltoft.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Syddjurs Kommune
Rougsø Kommune

Rougsø Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Norddjurs Kommune sammen med Grenaa Kommune, Nørre Djurs Kommune og den østlige del af Sønderhald Kommune.

Tidligere kommuner 
Rougsø Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 5 sognekommuner:

Hertil kom et engområde ved Grund Fjord fra Fausing Sogn i Sønderhald Kommune.

Sogne 
Rougsø Kommune bestod af følgende sogne:
 Estruplund Sogn (Rougsø Herred)
 Gjesing Sogn (Sønderhald Herred)
 Holbæk Sogn (Rougsø Herred)
 Nørager Sogn (Sønderhald Herred)
 Udby Sogn (Rougsø Herred)
 Vejlby Sogn (Sønderhald Herred)
 Vivild Sogn (Sønderhald Herred)
 Voer Sogn (Rougsø Herred)
 Ørsted Sogn (Rougsø Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Norddjurs Kommune
Ry Kommune

Ry Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Skanderborg Kommune sammen med Galten Kommune og Hørning Kommune.

Tidligere kommuner 
Allerede inden kommunalreformen foretog 3 sognekommuner en frivillig kommunesammenlægning omkring Ry:

Ved selve kommunalreformen blev endnu en sognekommune føjet til Ry Kommune:

Sogne 
Ry Kommune bestod af følgende sogne:
 Alling Sogn (Gjern Herred)
 Dover Sogn (Hjelmslev Herred)
 Gammel Rye Sogn (Tyrsting Herred)
 Låsby Sogn (Gjern Herred)
 Ry Sogn (Hjelmslev Herred)
 Tulstrup Sogn (Gjern Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Ry Kommunes rådhus på Knudsvej 34 blev opført i 1968. I 2017 blev det revet ned for at give plads til et nyt plejehjem.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Skanderborg Kommune
Rønde Kommune

Rønde Kommune i Århus Amt blev dannet op til kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik kommunen i Syddjurs Kommune sammen med Ebeltoft Kommune, Midtdjurs Kommune og Rosenholm Kommune.

Sammenlægning 
Rønde Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 2 sognekommuner:

Ved selve kommunalreformen blev Ugelbølle og Balslev Gårde ejerlav fra Mørke Sogn i Rosenholm Kommune overført til Rønde Kommune.

Sogne 
Rønde Kommune bestod af følgende sogne:
 Bregnet Sogn (fra Øster Lisbjerg Herred)
 Feldballe Sogn (fra Djurs Sønder Herred)
 Thorsager Sogn (fra Øster Lisbjerg Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Rønde Kommunes rådhus lå på Hovedgaden 77 i Rønde. I 2011 besluttede Syddjurs Kommune, at dens medarbejdere over nogle år skulle samles på rådhusene i Ebeltoft og Hornslet, så rådhuset i Rønde kunne rives ned og grunden frigives til plejeboliger.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Syddjurs Kommune
Samsø Kommune

Samsø Kommune blev dannet pr. 1. april 1962 ved sammenlægning af alle øens sognekommuner. Dermed var kommunen stor nok til ikke at blive lagt sammen med andre ved kommunalreformen i 1970, men den blev overført fra Holbæk Amt til Århus Amt.

Strukturreformen i 2007 tilstræbte langt større kommuner, men Samsø undgik at blive lagt sammen med andre ved at oprette en øsamarbejdsaftale med Aarhus Kommune, som så varetager en række opgaver for Samsø.

Tidligere kommuner 
Samsø Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 5 sognekommuner, der alle bestod af ét sogn:

Alle 5 sogne havde hørt til Samsø Herred.

Kommunalbestyrelsen

Nuværende byråd

Byråd 2018-2022

Borgmestre

Rådhus 

I år 1900 opførte Samsø Håndværkerforening en toetagers teknisk skole, tegnet af arkitekt Anton Rosen. Den fungerede i over 40 år som øens rådhus på Langgade 1 i Tranebjerg. I 2009 rykkede kommunen ud til et nyt rådhus på Søtofte 10. Anton Rosens hus er nu gennemrenoveret og huser bl.a. Samsøs turistinformation. Huset bruges også til kunstudstillinger og borgerlige vielser.

Noter 

Kommuner i Region Midtjylland
Kommune
Silkeborg Kommune (1970-2006)

Silkeborg Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Silkeborg Kommune ved indlemmelse af Gjern Kommune, Kjellerup Kommune og Them Kommune.

Tidligere kommuner 
Silkeborg havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 8 sognekommuner blev lagt sammen med Silkeborg Købstad til Silkeborg Kommune:

Hertil kom et område ved Virklund fra Them Sogn i Them Kommune.

Sogne 
Silkeborg Kommune bestod af følgende sogne:
 Alderslyst Sogn (Gjern Herred, tidligere Hids Herred)
 Balle Sogn (Hids Herred)
 Funder Sogn (Hids Herred)
 Gødvad Sogn (Hids Herred)
 Kragelund Sogn (Hids Herred)
 Lemming Sogn (Hids Herred)
 Linå Sogn (Gjern Herred)
 Mariehøj Sogn (Gjern Herred)
 Sejling Sogn (Hids Herred)
 Sejs-Svejbæk Sogn (Gjern Herred)
 Serup Sogn (Hids Herred)
 Silkeborg Sogn (Gjern Herred)
 Sinding Sogn (Hids Herred)
 Virklund Sogn (Vrads Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Silkeborg Kommune
Skanderborg Kommune (1970-2006)

Skanderborg Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Skanderborg Kommune ved indlemmelse af Galten Kommune, Hørning Kommune og Ry Kommune.

Tidligere kommuner 
Skanderup-Stilling sognekommune, der i 1960 havde 3.239 indbyggere, blev i starten af 1960'erne indlemmet i Skanderborg købstad.

Ved kommunalreformen mistede begrebet købstad sin betydning, og 3 sognekommuner blev lagt sammen med Skanderborg købstad til Skanderborg Kommune:

Vitved Sogn afgav Fastrup ejerlav til Aarhus Kommune.

Sogne 
Skanderborg Kommune bestod af følgende sogne:
 Fruering Sogn (Hjelmslev Herred)
 Hylke Sogn (Voer Herred)
 Ovsted Sogn (Voer Herred)
 Skanderborg Slotssogn (Hjelmslev Herred)
 Skanderup Sogn (Hjelmslev Herred)
 Stilling Sogn (Hjelmslev Herred)
 Tåning Sogn (Voer Herred)
 Vitved Sogn (Hjelmslev Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Skanderborg Rådhus blev opført i 1860 og udvidet med sidefløj og bagbygning i 1920. Bygningen har fungeret som politistation før 2016, hvor både rådhus og politistation flyttede til et nyt hus på Skanderborg Fælled 1. De nyere tilbygninger til rådhuset er solgt og revet ned for at gøre plads til et boligprojekt med et torv. Den gamle bygning på Adelgade 38, som blev fredet i 1978, indrettes som kontorlandskab.

Noter 

Skanderborg Kommune
1970-2006
Sønderhald Kommune

Sønderhald Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den delt mellem Norddjurs Kommune og Randers Kommune.

Gammel Estrup Kommune 
I 1966, altså 4 år før selve kommunalreformen, slog 2 sognekommuner sig frivilligt sammen til Gammel Estrup Kommune, opkaldt efter herregården Gammel Estrup:

Sønderhald kommune 
Ved selve kommunalreformen blev Sønderhald Kommune dannet ved at 2 andre sognekommuner blev lagt sammen med Gammel Estrup Kommune:

Fausing Sogn afgav et engområde ved Grund Fjord til Rougsø Kommune.

Sogne 
Sønderhald Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Sønderhald Herred:
 Auning Sogn
 Essenbæk Sogn
 Fausing Sogn
 Hørning Sogn
 Vester Alling Sogn
 Virring Sogn
 Årslev Sogn
 Øster Alling Sogn

Borgmestre

Rådhus 
I 1940 købte Fausing-Auning Sognekommune ejendommen Kirkegade 8 i Auning og indrettede den til mødelokale for sognerådet og kæmnerkontor samt bolig for kæmnerfamilien. Huset blev også en del af Sønderhald Kommunes rådhus i hele dens levetid. Der blev tilbygget en længe langs Middelgade. Her var hovedindgangen, så adressen blev Middelgade 1. I 1986-87 blev to ejendomme langs Nørregade ombygget til at være en del af rådhuskomplekset. De eksisterer endnu, hvorimod den ældste bygning er revet ned.

Strukturreformen 2007 
I forbindelse med strukturreformen i 2007 blev kommunen delt. Auning, Fausing, Vester Alling og Øster Alling sogne, altså den tidligere Gammel Estrup Kommune, indgik i Norddjurs Kommune sammen med Grenaa Kommune, Nørre Djurs Kommune og Rougsø Kommune. Essenbæk, Hørning, Virring og Årslev sogne blev indlemmet i Randers Kommune sammen med Nørhald Kommune, Purhus Kommune og dele af Langå Kommune og Mariager Kommune.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 AuningBy.dk: Rådhuset i Middelgade

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Norddjurs Kommune
Them Kommune

Them Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Silkeborg Kommune sammen med Gjern Kommune og Kjellerup Kommune.

Tidligere kommuner 
Them Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 2 sognekommuner:

Them Kommune afgav dog Kærshoved ejerlav i Vrads Sogn til Ikast Kommune og et område ved Virklund i Them Sogn til Silkeborg Kommune.

Sogne 
Følgende sogne indgik i Them Kommune:
 Bryrup Sogn (Tyrsting Herred)
 Them Sogn (Vrads Herred)
 Vinding Sogn (Tyrsting Herred)
 Vrads Sogn (Vrads Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Them Kommunes rådhus på Them-Centret 12 stod tomt fra 2014. Året efter troede Silkeborg Kommune stadig på at huset kunne sælges til en virksomhed, der ville skabe mere liv i centret. Men REMA 1000, der i 2016 meldte sig som køber, ville rive huset ned. Det er sket, men der er stadig ikke kommet en dagligvarebutik.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Silkeborg Kommune
Rosengårdcentret

Rosengårdcentret er et af landets ældste indkøbscentre, som ligger i det sydøstlige Odense.

Centret er opkaldt Rosengården, der var en af gårdene i landsbyen Ejby i fortidens Odense.

Der er 148 butikker og spisesteder, en  biograf samt kontorer med liberale erhverv. Centrets samlede areal er 144.000 m², heraf 100.000 m² butiksareal. Det gør Rosengårdcentret til Danmarks største målt på areal og antal butikker. Centret har flere end 3.000 gratis parkeringspladser. 

Byggeriet af centret blev påbegyndt i 1970 og indvielsen fandt sted den 25. maj 1971, hvor der var cirka 50 butikker. I 1977 havde Rosengårdcentret 60 butikker, i 1987 var tallet nået op på 98. I 1987 havde centret 3,9 millioner kunder, i 2003 var tallet steget til 6,3 millioner. Butiksantallet havde da rundet 125. I 2006 gik Rosengårdcentret i gang med en udvidelse af Rød Gade. Der blev bygget cirka 3.400 m² i stueplan og 1.700 m² i kælderplan, og de 14 nye butikker åbnede i marts 2007. Første spadestik til en udvidelse på 7.400 m² blev taget den 14. maj 2007. Udvidelsen blev indviet i september 2008 og rummer blandt andre fitnesscenter, legeland og yderligere butikker.

I marts 2008 blev en planlagt udvidelse på i alt 46.000 m² offentliggjort. Udvidelsen til 500 millioner kroner, bestod i et parkeringshus på syv etager, et Føtex-supermarked og ti nye butikker. Centerudvidelsens første spadestik blev taget i maj 2010, og indvielsen fandt sted i april 2012. Dermed nåede det samlede areal op på 144.000 m² – lidt større end Bruuns Galleri i Aarhus, og næsten 30.000 m² større end Field's i Ørestad ved København. I 2015 blev et lukket Kvickly-supermarkeds lokaler ombygget til 32 nye butikker, hvilket gør centeret til Danmarks største målt på areal og antal butikker. Den 7. november 2015 åbnede varehuset POWER i en ny tilbygning til Gul Gade.

Rosengårdcentret vil fra maj 2022 blive betjent af Odense Letbane som stopper ved Rosengårdcentret Station.

Kilder 

Indkøbscentre i Odense
Etableret i 1971
Virksomheder i Odense
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Odense Kommune
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Odense
Field's

Field's er et indkøbscenter på Arne Jacobsens Allé 12 på Amager i bydelen Ørestad i København mellem Bella Center og henholdsvis Øresundsbanen og Øresundsmotorvejen. Field's åbnede den 9. marts 2004. På den første uge kom der over 250.000 mennesker gennem dørene.
Centret er Danmarks næststørste efter Rosengårdcentret i Odense med godt 153 butikker og 144.000 m² mod Field's 145 butikker og 115.000 m². Field's huser mere end 70 tøj-, sko- og modebutikker heraf flere store ankerbutikker blandt andet Bilka OneStop og Magasin varehus (tidl. Debenhams). Målt på antal besøgende i 2010 havde field's 6,8 mio og må se sig slået af Bruuns Galleri i Aarhus der i 2010 havde knap 11,2 mio. besøgende.

Centret er tegnet af C.F. Møllers Tegnestue i samarbejde med Steen & Strøm Danmark A/S og TK Development. Martin Gruppen A/S har stået for lyssætningen. Navnet "Field's" henviser til at området førhen var græsnings-fælled, og skal samtidig signalere markedsplads. Hvorfor det staves med (grammatisk ukorrekt) apostrof, er der ingen officiel forklaring på. Field's tildeltes en European Shopping Centre Award i 2006 i kategorien New Centres Large. I 2017 afholdtes en konkurrence i bæredygtighed, og vinderen blev et forslag om landbrug på taget af Field's.

Fra Ørestad Station er der forbindelse til Københavns Indre By med metro og Øresundstog. Det tager 7 min. med Øresundstog til København H. Med metroen tager det 10 min. (til Kgs. Nytorv). Field's har i høj grad bidraget til at udvikle Øresundsregionen, idet det ifølge dagbladet B.T. i 2007 vurderedes, at 25 % af medarbejderstaben i Field's er bosiddende i Sverige.

De næststørste indkøbscentre i Danmark er henholdsvis Rosengårdcentret i Odense (målt på antallet af butikker), Bruuns Galleri i Århus (målt på antal besøgende, 11 mio) og Aalborg Storcenter (målt på omsætning i 2006). Skandinaviens største, Nordstan, ligger i Göteborg.

Skyderi 

I 2022 fandt et skyderi sted i Field’s. 10 personer blev ramt af skud, hvoraf tre omkom, fire blev alvorligt såret og tre blev udsat for strejfskud. Gerningsmanden blev pågrebet 13 minutter efter anmeldelsen om skyderi, og angrebet bliver ikke betegnet som terror.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Field's hjemmeside 

Etableret i 2004
Indkøbscentre i København og omegn
Ørestad
City 2

City 2 er et indkøbscenter i Høje Tåstrup ved København. Det er tegnet af arkitektfirmaet Stærmose & Isager og åbnede i 1975. Det er moderniseret og tilbygget tre gange og var frem til 2012 også under renovering.

Ankerbutikken i centret var fra starten lavprisvarehuset OBS! (senere Kvickly), som lukkede 30. januar 2011.

I City 2 ligger bl.a. Føtex, Silvan, H&M, Nordisk Film Biografer Taastrup og Imerco. City 2 har 72 butikker under knap 100.000 m² tag. Centret er Danmarks tredjestørste indkøbscenter målt på antal kvadratmeter og målt på omsætning. Målt efter antal butikker er det det syvende største.

Eksterne henvisninger 
 City 2's hjemmeside

Kilder 

Etableret i 1975
Høje-Taastrup
Indkøbscentre i København og omegn
Efebofili

Efebofili betyder at en voksen persons seksuelle drifter primært er rettet imod unge i slutningen af puberteten, typisk i alderen ca. 15-19 år. Til forskel herfra er hebefili tiltrækning af børn/unge i starten af puberteten (typisk 11-14 år), mens pædofili klinisk (men ikke juridisk) dækker over tiltrækning mod børn som endnu ikke er kommet i puberteten. Mange kan finde personer i denne aldersgruppe attraktive, da de er kønsmodne og dermed biologisk set voksne.. Efebofili bruges derfor kun til at betegne individer, der foretrækker personer i dette udviklingsstadie, ikke individer, der blot finder dem tiltrækkende.Efebofili betragtes ikke som perverst eller som en forstyrrelse, medmindre det resulterer i misbrug af andre eller i funktionsforstyrrelser. 

Efebofil praksis er i mange tilfælde tilladt, idet en seksuel lavalder på 15 år (som i de fleste europæiske lande) vil gøre at de seksuelle forhold er tilladt. I lande som USA, hvor den seksuelle lavalder er højere, kan den efebofile i højere grad komme i konflikt med loven. Under alle omstændigheder er ældre voksnes seksuelle tiltrækning til personer i denne aldersgruppe ofte socialt ildeset i de fleste vestlige samfund.

Begrebet pædofili bruges ofte fejlagtigt om alle tilfælde, hvor en voksen er tiltrukket af en person under den seksuelle lavalder, eller i nogle tilfælde myndighedsalderen. Denne sprogbrug kan skyldes uklarhed om, hvad der betegnes som et barn. Biologisk set er objekterne for den efebofiles seksualitet ikke børn, men det er de til en hvis grad socio-juridisk: Samfundet ønsker at beskytte dem imod udnyttelse.

Kilder 
 Ames, A. & Houston, D.A.: Legal, social, and biological definitions of pedophilia. Archives of Sexual Behavior, 19, 1990, 333-342.

References 

Sexologi
Øl-bong

En øl-bong er den folkelige betegnelse for en anordning beregnet ved indtagelsen af øl under festlige og studentikose former.

Brug 
En øl-bong betjenes ved at påfylde anordningen med øl i et kvantum af 0,33 - 3,0 liter gennem tragten, idet slangens nedre ende knibes sammen. Den nedre ende sættes til munden, idet tragten hæves. Trykket af øllet gør at den pludselige åbning af slangens nedre ende fører til at øllet indtages særdeles hurtigt.

Navngivning 
Nogle brugere navngiver deres øl-bong, eksempelvis har rapbandet Humleridderne en sang om en øl-bong kaldet 'Bella'.

Kilder 

Bong
Løgstrup

Opslaget Løgstrup kan hentyde til flere forskellige artikler:

 Løgstrup (Lodbjerg Sogn) – en bebyggelse i Lodbjerg Sogn, Thisted Kommune
 Løgstrup (by) – en bebyggelse og et ejerlav i Fiskbæk Sogn og Vorde Sogn – Viborg Kommune
 Knud Ejler Løgstrup – en dansk teolog og filosof
 Theodor Løgstrup - en dansk præst
Torben Hansen

Torben Hansen kan henvise til flere artikler:
 Torben Hansen (borgmester i Them) – borgmester i Them Kommune
 Torben Hansen (borgmester i Køge) – borgmester i Køge   Kommune
 Torben Hansen (borgmester i Randers) − borgmester i Randers Kommune
 Torben Hansen (forfatter) – forfatter og historiker, bl.a. kendt for bøgerne I krigens hus (2003) og Islam i vesten, på Koranens vej?
 Torben Hansen (professor) – ansat ved Copenhagen Business School
 Torben Hansen (fodboldspiller)  — fodboldspiller fra Holbæk BI
Blyantspidser

En blyantspidser er et instrument til at spidse en blyant med: Blyanten anbringes i en åbning i blyantspidseren, hvis udformning sikrer at blyantspidsen har den rigtige vinkel i forhold til den indbyggede kniv. Med en almindelig blyantspidser drejer man manuelt blyanten rundt i hullet, hvorved kniven skræller tynde lag af blyantspidsen. Der findes elektriske blyantspidsere som den der er vist på billedet til højre, hvor en batteridrevet elektromotor sørger for at dreje kniven i forhold til blyantspidsen.

Blyantspidsere til almindelige blyanter og farveblyanter 
Visse blyantspidsere er forsynet med to forskellige åbninger med hver sin kniv: Den ene åbning former blyantspidsen i en mere spids vinkel end den anden; den er til brug med normale blyanter. Til farveblyanter bruges den anden åbning, som af hensyn til farveblyanternes mere sårbare, kulørte "grafit" giver blyantspidsen en mindre spids vinkel.

Stavning 
Retskrivningsordbogen staver ordet "blyantspidser" eller "blyantsspidser".

Se også

Eksterne henvisninger 
 Antique pencil sharpeners on OfficeMuseum.com

Enkle maskiner
Kontorartikler
Boethius de Dacia

Danske Bo eller Boethius de Dacia (ca. 1240 – 1280/1290) var en dansk filosof på universitetet i Paris. Omkring 1277 forlod Boethius Paris, og hans videre færden er ikke dokumenteret. Nogle filosofihistorikere mente, han døde i Italien ca. 1282, mens andre anfører 1290 som dødsåret og Linköping i Sverige som stedet. Den danske ekspert i middelalderfilosofi Sten Ebbesen vurderer i Den Danske Filosofis Historie, at det mest sandsynlige er et dødsår omkring 1280, på baggrund af den totale mangel på oplysninger om Boethius derefter.

Størstedelen af Boethius' skrifter blev formentlig forfattet imellem 1270 og 1277 på latin. Nogle af de bevarede tekster er i de senere år oversat og udgivet på dansk.

Boethius forlod Paris formentlig som følge af en voldsom kirkelig kritik af hans radikale aristoteliske filosofi (averroisme), men det er næppe helt korrekt. I 1277 udsendte biskoppen af Paris en skrivelse, som forbød en række former for filosofi, vist i 219 teser. En række af dem kan tilsyneladende henføres til skrifter af Boethius og Siger af Brabant. De betragtes som hovedmålene for biskoppens angreb.

Se også 
 Skolastik
 Filosofi i middelalderen

Litteratur 
 Boethius de Dacia, Verdens evighed – Det højeste gode – Drømme, overs. af Niels Jørgen Green-Pedersen, 2001 
 Sten Ebbesen: Dansk middelalderfilosofi, 2002 
 Sten Ebbesen og Carl Henrik Koch: Dansk filosofi i renæssancen, 2003

Eksterne henvisninger 
 Institutkollokvium ved Institut for Videnskabshistorie: En dansk førsterangs filosof fra middelalderen: Boethius de Dacia  Indeholder flere kilder.
 Helge Kragh: Den katolske middelalder (pdf)  Citat: "...Boethius de Dacia — Bo fra Danmark — blev i samtiden betragtet som en fremtrædende repræsentant for den radikale aristotelisme eller averroisme, opkaldt efter den indflydelsesrige spansk-arabiske lærde Averröes..."
 DVH-projektets firebindsværk (tekstudkast) 

Filosoffer fra Danmark
Danskere i 1200-tallet
Tjek fødsels- og dødsår
Filosoffer fra middelalderen
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Jesper Bach

Jesper Bach (f. 9. april 1957) blev borgmester i Værløse Kommune 2001. Efter kommunalvalget 2005 og kommunesammenlægningen fortsatte han som borgmester i Furesø Kommune fra 1. januar 2007.

Jesper Bach er cand.jur. og advokat. Han indvalgtes første gang i kommunalbestyrelsen for Værløse Kommune i 1994 for Venstre og blev i 2001 partiets første borgmester i Værløse i nyere tid. Kommunen har ellers været præget af konservative borgmestre og en enkelt socialdemokrat.
Søn af Jørgen Bach, der fra 1970-1982 var borgmester i Greve Kommune.

Foruden borgmesterposten beklæder han posten som formand for økonomiudvalget i Værløse og var som valgt borgmester i Furesø Kommune leder af sammenlægningsudvalget for Farum og Værløse kommuner.

I forbindelse med kommunalreformen modarbejdede Jesper Bach beslutningen om sammenlægningen af de to kommuner, som han mente var til skade for Værløses borgere. Han udtrykte sig i denne forbindelse – og også senere i forbindelse med reformen af den mellemkommunale udligningsordning – stærkt kritisk over for beslutninger truffet af hans partifælle, indenrigsminister Lars Løkke Rasmussen.

Den 29. april 2009 meldte Jesper Bach sig ud af partiet Venstre, efter at han dagen i forvejen havde tabt kampen om at blive opstillet som partiets borgmesterkandidat ved det kommende kommunalvalg.

Tillidshverv 
 Medlem af repræsentantskabet for HNG
 Medlem af repræsentantskabet for beredskabskommissionen for Storkøbenhavn
 Medlem af bestyrelsen for FKKA

Referencer

Se også 
 http://www.furesoe.dk/

Furesø Kommune
Jurister fra Danmark
Borgmestre fra Venstre
Vigrid

Vigrid er en slette midt i Asgård – 100 mile på hver led. Ifølge Vølvens spådom er det her at det endelige slag (Ragnarok) skal stå.

Se også 
 Nordisk mytologi
 Vigrid (organisasjon), en norsk nynazist-organisasjon

Steder i nordisk mytologi
Eskatologi i nordisk mytologi
Garm

Garm eller "Helvedeshunden" er et dyr, som står bundet i Gnipahulen ved nedgangen til Hel og hyler, så snart der ankommer nye afdøde. Således bliver Nidhug opmærksom på, at nyt blod er på vej.

Når Ragnarok kommer, vil Garm slide sig løs og kaste sig over Tyr. De kæmper, til de begge dør.

Skabninger i nordisk mytologi
Nidhug

Nidhug er en drage fra den nordiske mytologi. Kilderne til dette uhyggelige væsen er først og fremmest Snorres Edda og to digte i den Ældre Edda, Grimnirs tale og Vølvens spådom.

Nidhug i Snorres Edda 
Snorre beskriver Nidhug som et væsen, der ligger ved brønden Hvergelmir i dødsriget Helheim under jorden og gnaver i den ene af verdenstræet Yggdrasils tre rødder. Ved Hvergelmir er der et utal af slanger. Mange floder flyder fra dens kilde, og her kommer de værste blandt de døde, menedere og mordere, og pines af Nidhugs næb.

Nidhug er altid i stridigheder med den ørn, der beboer Yggdrasils top. Egernet Ratatosk, der bringer bud mellem alle, bringer avindsord mellem de to fjender.

Vikinger, der ikke døde i kamp, kommer ifølge den nordiske mytologi i dødsriget, der var styret af Hel, Lokes datter. Men før de kommer derned, skal de forbi Nidhug. Nidhug suger alt blodet ud af alle de mennesker, der kommer forbi, sådan at de bliver helt blege. Når alt blodet har forladt dem, er det lettere for Hel at få dem med i sin hær af døde, der skal angribe menneskene, når Ragnarok engang kommer. Ragnarok skal komme den dag, hvor Hel har fået bygget sit skib, Nagelfar, færdigt. Skibet bygger hun af neglene fra de døde.

Den ældre edda 
Snorres kilder til uhyret Nidhug er tydeligvis to digte fra den ældre edda.

Grimnirs tale 
I Grimnirs tale har han tydeligvis hentet beretningen om ormen, der slynger sig om verdenstræets rødder og suger dets rødder.

Ratatosk er et rendende Egern
paa Asken Yggdrasil,
Ørnens Ord skal han ovenfra bære
og sige Nidhågg forneden.

Fire Hjorte det højeste Skud
med hævede Halse gnaver:
Dain, Dvalin, Duneyr og Duratror.

Under Yggdrasils Ask er af Orme fler
end tankeløs Tosse aner:
Goin og Moin, de er Gravvitnirs Sønner,
Graabag og Gravvållud,
Ofnir og Svafnir skal evigt, tror jeg,
tære paa Træets Kviste.

Asken Yggdrasil Anløb lider
mer end man tænker, thi Toppen
ruskes af Hjort, den raadner paa Siden,
Nidhågg hærger forneden.

Fra Thøger Larsens oversættelse Nordens Gudekvad 1926, Grimnirs Maal 32 – 35

Vølvens spådom 
Det andet digt fra den ældre edda hvor Nidhug optræder er Vølvens spådom. Her nævnes Nidhug i vers 39 og 40, der beskriver en af de sale som de døde samles i. Dette er salen for menedere, mordere og som der står: den, som lokker en andens/ Mø til Elskov./ Dér suged Nidhug 
de døde Lig.

Mest berømt er Nidhug dog fra det sidste vers i dette digt. Efter at have beskrevet ragnarok, fremmaler vølven Gimle, den smukke verden, der skal komme efter undergangen. Men endnu et syn har hun, inden digtet ender. Et mærkeligt og uhyggeligt billede, der afslutter hendes syner:
 
Der kommer den mørke
Drage flyvende,
den skinnende, nede
fra Nidefjælde.
Over Sletten den flyver;
i Fjedrene slæber
Nidhug Lig.
Nu må hun synke.
Fra H.G. Møllers oversættelse af Den ældre Edda 1870

Eksterne links 
''Gylfis forblændelse fra Snorris Eddasagn oversat af Thøger Larsen
''Grimnirs Maal oversat af Thøger Larsen
Vølvens Spådom oversat af H.G. Møller

Skabninger i nordisk mytologi
Drager
Månegarm

Månegarm er en jættefødt ulv, også kaldet Managarm. Søn af Fenrisulven og Hyrrokin.

Se også 
 Hate

Skabninger i nordisk mytologi
Skidbladner

Skidbladner (norrønt for "samlet af tynde stykke træ") er et magisk skib i nordisk mytologi.

Når Skidbladner ikke er i drift, fylder det ikke mere end et lommetørklæde og vejer heller ikke mere. Det kan pakkes ud på sekunder, og uanset i hvilken retning, det sejler, vil vinden altid blæse direkte ind i sejlet.

Skibet nævnes i Ældre Edda, der er samlet i 1200-tallet af tidligere kilder, samt Yngre Edda og Heimskringla, der begge er skrevet i 1200-tallet af Snorri Sturluson. Alle kilder nævner det som det bedste af alle skibe, og i både Ældre Edda og Heimskringla er det guden Frej, der ejer det. Skibet var lavet af Ivaldesønnerne på foranledning af Loke, og det er en af de genstande, som blev lavet i forbindelse med Lokes væddemål med dværgene.

Referencer 

Artefakter i nordisk mytologi
Frej
Hermod

Hermod er ifølge Snorre søn af Odin og Frigg. Bortset fra i sagnet om Balders død (som kan være et sent tillæg til den oprindelige myte, under kristen påvirkning og inspireret af Jesu død, med Loke som djævelen)  nævnes Hermod kun lige i en saga om Skjoldungerne. Desuden lader Eyvind Skaldaspillir ham og digterguden Brage modtage den faldne kong Håkon den Gode i Valhal. Hermod var - i modsætning til de fleste andre gudenavne - et almindeligt personnavn, brugt af både nord- og sydgermanere. Sagnhelten Hermod har måske været en virkelig person, som eftertiden hædrede med en plads i gudernes kreds.

Hermods Hel-færd 

Omtalt som "Hermod den Raske" blev han af Odin sendt til Hel for at købslå om sin bror Balders frigivelse. Odins hest Sleipnir blev ført frem, og Hermod red i ni nætter ad mørke og dybe dale, og så intet, før han kom til åen Gjøll og broen over den, Gjallarbroen, som er brolagt med lysende guld. Pigen Modgunn, der vogter broen, fortalte ham, at der dagen forinden var redet fem fylker af døde mænd over, "men ikke dundrer broen mindre under dig alene, og du har ikke døde mænds lød. Så hvorfor rider du her på Helvejen?" Balder forklarede sit ærinde, og hun fortalte ham, at Balder var redet forbi dagen før, "men Helvejen fører nedad og nordpå". Deraf det norske udtryk "gå nord og ned", når noget går galt, "går ad helvede til".

Hermod nåede Hels låge og gav Sleipnir af sporerne, så han sprang så højt over lågen, at han end ikke rørte ved den. Hermod steg af og gik ind i hallen, hvor Balder sad i højsædet. Dér overnattede Hermod hos sin bror. Om morgenen bad han Hel om, at Balder måtte ride hjem med ham. Men Hel ville have prøvet, om Balder nu også var så elsket, som Hermod påstod. "Hvis alle ting i verden græder for ham, skal han komme tilbage til aserne; men han skal blive her, hvis nogen taler imod eller ikke vil græde." Balder fulgte sin bror ud af hallen og gav ham ringen Draupner med som et minde til deres far Odin. Tilbage i Asgård fortalte Hermod om sin færd, og aserne bad hele verden om at græde Balder ud af Hel. Men da sendemændene talte med jættekvinden Tøkk i hendes klippehule, sagde hun: "Hverken levende eller død huer Odins søn mig. Lad Hel beholde, hvad hun har!" Derfor kom Balder aldrig tilbage til de levendes verden; og Tøkk menes at være Loke forklædt som kvinde.

Færden i Draumkvedet 
I 1840'erne kom Jørgen Moe på sporet af Draumkvedet (= Drømmekvadet), en norsk middelalderballade, især udbredt i Telemark. Digtet, der findes i en række varianter, skildrer en færd over Gjallarbroen, foretaget af en Olav Åsteson i en drøm, der varer fra juleaften til "trettende dag jul". Her fører broen også frem til dødsriget; men det er "Guds mor" og ikke Hel, der hilser ham.

Noter

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Aser
Odins sønner
Mandshoved

Mandshoved er et sagnomspundet sværd, der ejes af Hejmdal.

Artefakter i nordisk mytologi
Ivaldesønnerne

Ivaldesønnerne er tre dværge i nordisk mytologi

De er sønner af dværgfyrsten Ivalde og er eminente smede.

Ifølge Skáldskaparmál og Lokes væddemål med dværgene lavede de ved hjælp af runetrolddom bl.a. Sifs guldhår, galten Gyldenbørste, Frejs skib Skidbladner og Odins spyd Gungner, som Loke på snedig vis brugte til at pirre dværgene Brokk og Sinders faglige forfængelighed.

Dværge i nordisk mytologi
Hate

Hate (Hati Hróðvitnisson) er en Jætte i ulveskikkelse, som forfølger Månen i dens bane. Navnet betyder den, som hader og derfor går Hate også under navnet Had. Hate vil fange og fortære Måne til Ragnarok. Søn af Fenrisulven og jættekvinden Hyrrokin. Bror til Skoll og Månegarm.

Se også 
 Månegarm
 Månen i mytologi

Jætter
Bruuns Galleri

Bruuns Galleri er et indkøbscenter, der er beliggende i det centrale Aarhus i tilslutning til hovedbanegården, som sammen danner et indendørs areal på omkring 140.000 kvm og 105 butikker. Centret, der ejes af Steen & Strøm, åbnede 12. oktober 2003 og består i dag af 105 lejemål i to plan og CinemaxX-biografer med 2.000 pladser.

Selve centrets areal eksklusiv hovedbanegården er på 90.000 kvm.

Ifølge centrets hjemmeside er Bruuns Galleri Danmarks største citycenter.

I 2010 besøgte 11.142.000 gæster Bruuns Galleri, hvilket gør det til Danmarks mest besøgte shoppingcenter og den mest besøgte shoppingattraktion i Danmark. Til sammenligning havde Danmarks næstmest besøgte center, Field's, 6,8 mio. besøgende i 2010. De 100 butikker omsatte i 2012 for 1,2 milliarder kroner.

Centret har kun lukket 01.00-06.00. Modsat andre danske butikscentre er det således muligt at bruge det næsten døgnet rundt.

Navnet 
Navnet er en henvisning til etatsråd Mads Pagh Bruun, som også har lagt navn til gaderne M.P. Bruuns Gade og Bruuns Bro, som butikscentret er placeret ved.
Galleri henviser ikke til ordrets danske betydning som en butik som udelukkende har specialiseret sig i kunst men det internationale Galleria, som betegner et moderne indkøbscenter. Bruuns Galleri er placeret ca. 250 meter fra Spanien, en gade i Aarhus' midtby.

Historie 

Centret åbnede under store protester fra beboere i området, da de mente, at det ville medføre store trafikale problemer, og at bygningen var for høj. For at forsøge at afhjælpe de trafikale problemer er der bygget en rampe fra Frederiksbro til Bruuns Galleri. Ydermere er fodgængerfeltet, der leder til Strøget, udvidet. At bygningen er højere end det fremstod på de tegninger, som blev fremvist inden byggeriet, har man ikke kunnet gøre noget ved.

Bruuns Galleri ønsker at fortage en stor udvidelse og har undersøgt mulighederne for at udvide henover togsporene ved hovedbanegården og har bl.a. fremlagt en mulig udvidelse til Aarhus Kommune. Planen er at bygge en 300 x 100 m bygning på stolper over togsporene, der både skal indeholde boliger og erhverv.
I 2011 kom det frem, at Bruuns Galleri ønskede at udvide med 30 nye butikker på en etage over en ny busterminal øst for hovedbanegården. Ved at ændre i den eksisterende del af galleriet, kunne der gives plads til yderligere 10-11 butikker.
Det samlede antal nye butikker ventes at udgøre omkring 40-45 fordelt på op til 12.000 nye kvm.

I 2016 afventede butikscenteret dog stadig en byggetilladelse.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Bruuns Galleri

Indkøbscentre i Aarhus
Etableret i 2003
Silke

Silke er fibre, som bl.a. silkesommerfuglen spinder. Den lever af bladene af træet Hvid Morbær (Morus alba). Skyrækker-Silkesommerfuglen producerer en grovere type end dens artsfæller.

Kaktussilke er vævet af fibre fra Kaktus-familiens planter i Nordafrika. Kaktussilkefibrene skinner som silken.

Silkestof blev først vævet i Kina måske så tidligt som 6000 f.Kr. Ifølge legenden var det den kinesiske kejserinde Xi Ling Shi, der opdagede den, og silken var forbeholdt kejseren. Ifølge legenden drak kejserinden te i en have med morbærtræer, hvor en kokon faldt ned i hendes kop. Kokonens ydre lag opløstes i den varme te, og da hun forsøgte at fiske den op af koppen, opdagende hun, at puppen indeholdt en lang fin tråd. Således blev hun den første der opfandt silke.

Med tiden spredte brugen af silke sig både geografisk og socialt i Kina og til andre dele af Asien. Silken blev hurtigt en eftertragtet luksusvare, og silkehandlen bredte sig ad karavaneruter til Indien, Mellemøsten og Europa. Disse handelsruter blev kendt som Silkevejen.

Kina holdt længe fremstillingsmetoden af det fine stof hemmelig, men omkring 300 f.Kr. lækkede hemmeligheden til Korea, og omkring 550 lykkedes det munke at smugle levende pupper til Byzans, hvor man straks indledte en produktion – også her som et statsmonopol. I 1305 findes der silkevæverier i Italien og Tyskland, hvor der arbejder asiater. Siden har flere lande produceret silke, heriblandt Frankrig, Danmark, Indien, Italien og USA. Under 2. verdenskrig var der mangel på silke til f.eks. fremstilling af faldskærme. Det førte til opfindelsen af erstatningsstoffer som nylon.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Silkefremstilling i kinesisk bloktryk (Det Kongelige Bibliotek, OA 102-298) 

Naturfibre
Tekstilfibre
Skoll

Skoll eller "Den bedrageriske" er en jætte i den nordiske mytologi. Skoll forfølger i ulveskikkelse Sol. Det vil lykkes Skoll at fange og fortære Sol, når ragnarok kommer. Skoll er søn af Fenrisulven og Hyrrokin og bror til Hate og Månegarm.

Jætter
Hyrrokin

Hyrrokin eller Hyrrokken var i den nordiske mytologi en jættekvinde, der bor i Jernskoven i Jotunheim. Hun føder adskillige jætter i ulveskikkelse med Fenrisulven som far. Mor til Hate, Månegarm og Skoll.

Det var Hyrrokin, der blev tilkaldt ved Balders bålfærd, da Ringhorne, det største vikingeskib i Asgård, skulle trækkes ud i vandet. Ingen, end ikke Asator, havde styrken til det – undtagen Hyrrokin, som klarede det med én hånd.

Hun rider på en stor ulv, med en hugorm som tømme.

Jætter
Ringhorne

Ringhorne er i nordisk mytologi det største og stærkeste skib i Asgård. Det tilhørte Balder. Da Balder blev dræbt, blev han lagt i Ringhorne, og skibet blev sat i flammer. Hans hustru Nanna ledsagede ham på færden.

Artefakter i nordisk mytologi
Jernskoven

Jernskoven eller oldnordisk Járnviðr er en skov i Jotunheim bestående udelukkende af træer lavet af jern, som beskrives i nordisk mytologi. Ifølge mytologien var det hjemsted for jættekvinden Hyrrokin, der fødte Fenrisulvens børn.

Stednavnet Jernved betegner en utilgængelig skov. Navnet blev bl.a. brugt om det tidligere storre skovområde beliggende mellem Egernførde, Ejderen og Kiel Bugt, der virkede som en slags forlængelse af Danevirke. Det havde således fået navn efter den uvejsomme skov, der i den nordiske mytologi adskilte menneskenes verden, Midgård, fra Udgård, hvor jætterne boede.

Referencer 

Steder i nordisk mytologi
Fiktive skove
Vaftrudner

Vaftrudner er i nordisk mytologi en overordentlig vis jætte, kendt for sin strid på ord med Odin. Odin havde hørt om en jætte ved navn Vaftrudner, som kaldte sig for den viseste i de ni verdener og besluttede sig for, at undersøge om dette skulle være sandt. Odin gik under navnet Gangråd (= den der råder for sejr). Vaftrudner svarede på alle Odins spørgsmål på nær det sidste, hvor han blev spurgt, hvad Odin sagde i Balders øre, inden Balder drog på sin Bålfærd.

Jætter
Nidavellir

Nidavellir er en af de ni verdener i nordisk mytologi. Denne verden er hjemsted for dværgene. Er placeret i mellemste niveau af de tre som verdenerne menes inddelt i.

Steder i nordisk mytologi
Svartalfheim

Svartalfheim er en af de ni verdener i nordisk mytologi. Den bebos af svartálfar (oldnordisk for "sorte alfer") eller myrkálfar ("mørkalfer", "dunkle alfer", "mørke elvere"). Svartalfheim er placeret i det mellemste af de tre niveauer, som verdenerne menes inddelt i.

Både svartálfar og Svartálfaheimr er primært dokumenteret i den yngre Edda, som er skrevet i 1200-tallet. Forskere har bemærket, at svartálfar synes at være synonymt med dværge og potentielt også dökkálfar ("dunkle alfer").

Beskrivelser 
Svartálfar er næsten kun beskrevet i den yngre Edda (ordet forekommer faktisk også i Ektors saga ok kappa hans, men er formodentligt lånt fra den yngre Edda). De svartálfar der er nævnt i Skáldskaparmál 35 er sønnerne af Ivaldi, som Loke får til at lave en erstatning for Sifs hår, hustru af guden Thor, efter Loke skælmsk skærer hendes gyldne lokker af. Ivaldi bliver ofte kaldt en dværg.

Svartálfaheimr ("en verden af sorte-alfe") optræder i den yngre Edda to gange, i hvert tilfælde bliver stedet beskrevet som et sted hvor visse dværge kan blive fundet levende: I Gylfaginning 33, "verden af sorte-alfe" er hvor dværge bliver opsøgt af guderne til at udforme lænken Gleipnir, som skal bruges til at binde Fenrisulven. Og i Skáldskaparmál, 39, "verdenen af sorte-alfe" er der, hvor Loke møder dværgen Andvari.

Teorier og fortolkninger 
Forskere har udtalt, at fordi begge skrifter, der nævner svartálfar og Svartalfheim synes at referere til dværge, kan svartálfr og dværg simpelthen være synonymer for det samme begreb. Forskeren John Lindow mener, at det er uklart om dökkálfar og svartálfar blev anset som det samme på tidspunktet for udarbejdelsen af den yngre Edda.

Noter

Litteratur 
 
 
 

Steder i nordisk mytologi