alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Garryaceae

Plantefamilien Garryaceae er en lille familie med kun to slægter. De fælles træk er: Stedsegrønne buske eller træer med et indhold af tanniner. Bladene er modsatte, og blomsterstandene er endestillede. Den enkelte blomster er 4-tallige.

 Aucuba (Tidligere indplaceret i Kornel-familien)
 Garrya

Plantefamilier
Aucuba

Paletblad (Aucuba) er en ganske lille slægt bestående af tre til ti arter af dækfrøede planter, der nu er klassificeret i garryaceae familien, selv om den tidligere var klassificeret i aucubaceae eller kornel-familien. Her omtales kun den ene art, der kendes i Danmark.

Arten Aucuba er naturligt hjemmehørende i det østlige asien, fra det østlige Himalaya, øst for Kina, Korea og Japan. Navnet er en latinisering af det japanske Aokiba. De er stedsegrønne buske eller små træer 2–13 m høje, med et udseende som buske af Laurbær-slægten, da de har skinnende, lædderagtige blade, og er blandt de buske der fejlagtigt kaldes laurbær i haver.

 Have-Aucuba (hertil sorten Paletblad)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Planteslægter
Garryaceae
Dresscode

Dresscode () er de krav, der stilles til påklædningen. Ved fester, på golfbanen, i klubber osv.

Visse arbejdspladser har en dresscode for deres medarbejdere, dette kan omfatte at mænd ikke må bære shorts eller sandaler, eller at de skal være iført jakkesæt og slips.

I kirker kan der også være dresscode, om at man skal være tækkeligt påklædt, hvilket betyder, at man ikke må have bare skuldre, shorts eller kjoler, der slutter over knæet.

I Danmark er der en dresscode ved besøg hos dronningen: ved audienser gallauniform eller kjole og hvidt – eller pæneste mørke tøj. Ved gallafester i kongehuset er dresscoden "galla", hvilket vil sige gallauniform eller kjole og hvidt, og gerne audienshandsker.

På gymnasier og lignende uddannelsesinstitutioner findes ligeledes "gallafester", hvor dresscoden dog er mindre formel, og et jakkesæt et typisk nok, selvom nogle også iklæder sig smoking eller kjole og hvidt.

Visse skoler har skoleuniform, og andre har en dresscode, som kræver, at eleverne skal klæde sig anstændigt. Eksempelvis indførte Firehøjskolen i Vejle et forbud mod mavebluser i sommeren 2021.

Referencer

Eksterne henvisninger 
Dresscode for mænd til bryllup og anden fest  på bloggen Den velklædte mand
Hellig krig

Hellig krig, er et begreb der dækker krig og andre former for væbnet kamp, der søges retfærdiggjort ud fra religiøse dogmer og holdninger.

Se også
 Jihad
 Korstog
 Religionskrig

Religion
Krig

nl:Heilige oorlogen
Skadedyr

Skadedyr er en bred betegnelse for dyr, der gør skade på menneskers ejendele eller afgrøder. Begrebet er ikke veldefineret, men omfattet typisk dyr, der spiser eller ødelægger afgrøder, bygninger, tekstiler m.m., eller som kan sprede sygdomme. Eksempler på skadedyr er mus, rotter, termitter, møl osv. Skadedyr kan være indfødte eller invasive. 

Skadedyr kan konkurrere med mennesket om føde, eksempelvis ved at spise afgrøder, men kan også gennem deres adfærd forårsager skade på eksempelvis bygninger eller andre dele af det miljø, som mennesket færdes i. Termitter betragtes som skadedyr, da de kan spise det træværk, der indgår i menneskers bygninger og andre konstruktioner, ligesom dyr som eksempelvis myrer eller bier kan bygge boer i eller omkring bygning, der kan underminere bygningerne eller beskadige konstruktionerne.

Det har været menneskers projekt, siden man gik over fra en fødesøgende adfærd (se jæger- og samler) til en dyrke afgrøder (se landbrug), at bekæmpe, fordrive eller udrydde alle dyr (og planter, se ukrudt), som har en negativ indflydelse på vores levevis.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 skadedyr24syv.dk: Skadedyrsbekæmpelse med mange beskrivelser af skadedyr og spørgsmål med svar på div som folk har spurgt indtil om div skadedyr og om forbyggelse og bekæmpelse osv der til.
 kryb-info.dk: Skadedyrsbekæmpelse online! med talrige beskrivelser af disse skadegørere.
Danmarks amter (1970-2006)

Fra Kommunalreformen i 1970 og indtil 31. december 2006 var Danmark inddelt i de nedenfor nævnte amter. De blev nedlagt som følge af Strukturreformen i 2007, og deres opgaver bliver nu varetaget af henholdsvis de 5 nye regioner, staten og de nu 98 kommuner.

Liste over amter 
Liste over Danmarks 13 nedlagte amter, samt 3 kommuner med amtsfunktion:

Københavns Kommune, Frederiksberg Kommune og Bornholms Regionskommune fungerede også som amter. Københavns og Frederiksberg kommuner fordi de historisk har særstatus, mens de bornholmske vælgere ved en folkeafstemning den 29. maj 2001, besluttede at slå de daværende fem bornholmske kommuner og amtskommunen sammen.

Andre områder stod helt udenfor den amtslige inddeling. Ertholmene har en særstatus ved ikke at indgå i den kommunale inddeling af Danmark.

1979 
 Med Grønlands hjemmestyrelov ophæves Grønlands Amt, som var en ligestillet dansk amt (se: Grønlands historie#Grønlands amt).
Chris Columbus

Chris Columbus (født 10. september 1958) er en amerikansk filminstruktør. Han instruerede de første to Harry Potter-film, Alene hjemme og Mrs. Doubtfire. Han er filmproducer på de resterende Harry Potter-film.

Filmografi

Instruktion 
 "En vild nat i byen" (1987)
 "Heartbreak Hotel" (1988)
 "Alene hjemme" (1990)
 "Only the Lonely" (1991)
 "Alene hjemme 2: Glemt i New York" (1992)
 "Mrs. Doubtfire" (1993)
 "Ni måneder" (1995)
 "Stepmom" (1998)
 "Robotmennesket" (1999)
 "Harry Potter og De Vises Sten" (2001)
 "Harry Potter og hemmelighedernes kammer" (2002)
 "Rent" (2005)
 "I love you, Beth Cooper" (2009)
 "Percy Jackson & lyntyven" (2010)
 "Pixels" (2015)
 "The Christmas Chronicles: Part Two" (2020)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra USA
Filmproducere fra USA
Hindbær

Hindbær (Rubus idaeus), undertiden kaldet almindelig hindbær, er en halvbusk med oprette 100-150 cm høje skud, der vokser i lyse skove og skovrydninger. Især unge skud er tæt beklædt med stive hår eller svage torne. Hindbærplanten har velsmagende frugter, hindbær. Smagen er sødlig, næsten parfumeret.

Beskrivelse 

Hindbær er en løvfældende busk med en usædvanlig vækstform: De étårige skud er oprette og bærer spredte, trekoblede blade. De toårige skud sætter korte sideskud fra sidste års bladhjørner. Sideskuddene bærer uligefinnede blade (med 5 småblade) og blomster. Sidst på året dør andet-års skuddene. Knopperne er spredte og ret grove.

Bladene er trekoblede eller uligefinnede med savtakket rand. Oversiden er lysegrøn, mens undersiden er hvidfiltet. Blomsterne er hvide. De sidder i åbne stande på korte sideskud. Frugterne er røde og hueformede, de kendte hindbær. Frøene modner godt og spirer villigt.

Rodnettet består af lange, kun lidt grenede hovedrødder, og af mange, fine og højtliggende siderødder. Planten skaber jordtræthed.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 0,5 m (200 x 50 cm). Planten bliver meget bredere, fordi den stadigt vokser udad med udløbere.

Voksested 

Hindbær vokser vildt i både Europa, Vestasien og Nordamerika. Den gror derfor også i lysninger i danske løv- eller nåleskove, hvor der sker en kraftig omsætning i jorden. Derved bliver Hindbær til indikatorart blandt de såkaldte "kvælstof-planter". Den er almindelig i det meste af landet i lyse skove, krat og skovrydninger, men sjælden i Vestjylland.

I et ugræsset krat i Ingeborgs Bakker ved Fosdal Plantage med især Bævre-Asp, Stilk-Eg og Sitka-Gran som overstandere findes en bundvegetation af dværgbuske. Her vokser arten sammen med bl.a. benbræk, blåbær, ene, fjerbregne, gyvel, blåtop, dunbirk, engelsk visse, klokkelyng, stilkeg, tormentil og øret pil

Anvendelse 

Nogle sorter (f.eks. 'Autumn bliss') bærer frugt på årsskuddene, som visner bort samme år. De mest kendte sorter har røde, op til to cm lange bær. Frugten er en flerfoldsfrugt sammensat af små saftige stenfrugter, der hver indeholder et frø i midten. Men der findes mange sorter, og bærrene ses i både hvide og gule varianter.

Bladene fra hindbærbusken bruges i te, og et gammelt husråd siger, at teen modvirker morgenkvalme.

Ordets udtale og etymologi 
Hindbær bliver ofte udtalt og – mod retskrivningsordbogen – også skrevet himbær, en form, der dog var almindelig i ældre dansk, f.eks. hos Baggesen og Oehlenschläger (jf. ODS).

Ordet, der også kendes fra tysk (Himbeere) og engelsk dialekt (hindberry), hænger nok ikke sammen med dyrenavnet hind "hunhjort", men snarere med roden i ham og himmel, dvs. "dækket, indhyllet" (jf. Dansk etymologisk ordbog).

Se også 

 Hindbærketon

Noter

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Nytteplanter
Brombær
Bær
Halvbuske
Volga

Volga (, ) er med længden 3530 km Europas længste flod, der munder ud i det Kaspiske Hav. Vandføringen er 8.060 m³/s.

Volga udspringer nordvest for Moskva i Valdajhøjderne 228 moh. Undervejs løber den gennem Jaroslavl, Nizjnij Novgorod og Kazan. Efter Kazan drejer den mod syd forbi Samara, Volgograd og Astrakhan, hvor floden løber ud i et stort delta, der er ramsarområde for flora og fauna.

Næsten halvdelen af al flodtransport i hele verden foregår på Volga.

Volga er en af de mange floder i Europa, der er forurenet.

Noter

Eksterne henvisninger 

 
Floder i Astrakhan oblast
Floder i Jaroslavl oblast
Floder i republikken Kalmykija
Floder i Kostroma oblast
Floder i republikken Marij El
Floder i Moskva oblast
Floder i Nisjnij Novgorod oblast
Floder i Samara oblast
Floder i Saratov oblast
Floder i republikken Tatarstan
Floder i republikken Tjuvasjien
Floder i Tver oblast
Floder i Volgograd oblast
Floder i Uljanovsk oblast
Big Crunch

Betegnelsen Big Crunch bruges om én af flere mulige "afslutninger" af det univers vi lever i og kan observere: Efter det såkaldte Big Bang blev alt stof i universet slynget ud i alle retninger, og i dag kan man påvise at fjerne galakser og andre objekter stadigvæk spredes og bevæger sig længere væk fra hinanden (og fra os).

Hvis tætheden af stof i universet er stor nok, vil stoffets tyngde krumme rumtiden så meget, at denne "flugt" på et tidspunkt bringes til standsning, for derefter at falde sammen igen – i så fald vil vort nuværende univers ende med en kæmpemæssig kollision eller et "baglæns Big Bang", hvor al stoffet ramler sammen í ét og samme punkt, og denne slutning omtaler astronomerne som "The Big Crunch". Denne teori stammer fra en tidligere teori, om et såkaldt "lukket univers", hvor universet ekspanderer, indtil det bliver bragt til standsning, og krummer sammen. Der findes også en anden teori, om et "åbent univers" hvor universet bare bliver ved med at ekspandere, og til sidst vil alle stjerner være slukket.

Denne mulige udgang på universet har ansporet teorien om det oscillerende univers.

Kosmologi
Videnskabelige fremtidsprognoser
Hypoteser
Naxos

Naxos kan betyder flere ting:
 Naxos (Sicilien) - oldgræsk bystat på Sicilien
 Naxos (ø) – en græsk ø
 Naxos (pladeselskab) – et dansk pladeselskab
Klipning (Beskæring)

Klipning er den type beskæring af planter, hvor målet er at skabe en jævn flade uden hensyn til blomstring og frugtsætning. Det er velkendt, at baroktidens haveanlæg havde den demonstrative beherskelse af naturen som rettesnor og målsætning, og klipning af hække, enkeltstående planter og små parterrefigurer var et almindelig brugt middel til at opnå den virkning. Mens symmetri og hierarkisk opbygning var de overordnede virkemidler, så var klipning af levende planter den metode, som iværksatte naturbeherskelsen i konkret form.

I vores tid er klipning af hæk vel nok det mest kendte eksempel på denne metode.  Der er dog spor at finde i afretning af bedkanter, i formning af halvkugler og i fremstilling af mere indviklede figurer selv i moderne haver.

Forholdsregler
Når man ønsker at regulere en plantes eller en hel beplantnings vækst ved at klippe den, er man nødsaget til at tage hensyn til både naturgivne og kulturbestemte faktorer.
Det er afgørende, at man bruger egnede planter som udgangspunkt.
Planten eller planterne må være i god sundhedstilstand (se træbiologi).
Klipningen må udføres på et tidspunkt af året, hvor planterne tåler den.
Klipningen skal udføres ved brug af skarpt og effektivt værktøj.
Det er ofte nødvendigt at bruge skabelon eller udspændte snore for at sikre den ønskede, præcise form.
Planterne må beskyttes mod vandalisme og vinterskader.

Planter, der er velegnede til klipning
Almindelig Buksbom (Buxus sempervirens) (Klippet hæk, figurklipning)
Avnbøg (Carpinus betulus) (Stammehæk, klippet hæk, formklippet træ)
Almindelig Bøg (Fagus sylvatica) (Klippet hæk, pur)
Lavendel (Lavandula angustifolia) (klippet hæk)
Plænegræsser (græsplæne, green)
Fjeld-Ribs (Ribes alpinum) (Klippet hæk)
Almindelig Taks (Taxus baccata) (Klippet hæk, figurklipning)
Ædel-Kortlæbe (Teucrium chamaedrys) (Klippet hæk)
Vestligt Livstræ (Thuja occidentalis) (Klippet hæk)
Småbladet Lind (Tilia cordata) (Stammehæk, klippet hæk, formklippet træ)

Se også
Beskæring af planter
Hækplanter

Havearbejde
Markarbejde
Bananflue

Bananflue (Drosophila melanogaster) er en art i slægten bananfluer (eddikefluer). 

Drosophila melanogaster er almindeligt anvendt i genetiske eksperimenter, fordi den har kort reproduktionstid, er genetisk simpel og har fået kortlagt sit DNA. Den er let og billig at formere.

Fluen er brun og har en størrelse på ca. 1-2,5 mm. Den har fået sit navn, da den bl.a. kan lægge sine æg på bananer

Bananfluens livscyklus 

Bananfluen starter med at være små æg. Når æggene er klækket, bliver larverne store på 4-5 dage. Larverne gennemgår  tre larvestadier. Så finder de et sted i nærheden og forpupper sig. Det tager cirka 3-4 dage for bananfluelarven at blive en voksen bananflue og forlade puppestadiet. Allerede efter 24 timer kan bananfluen begynde at lægge æg. Hele bananfluens livscyklus tager cirka 10 dage hvis den lever i 25 graders varme. Den lever som voksen i 2-9 uger.

Genom 

Bananfluens genom er på 139,5 millioner basepar fordelt på omkring 15.682 gener.

Skadedyrsbekæmpelse 
Bananfluens mange æg gør den svær at komme af med, men den kan fanges i en fælde med vin eller eddike som lokkemad. Man kan også bruge et brugt marmeladeglas, med frugt i, og huller i låget, sådan bananfluerne kan komme ned, men ikke op.

Eksterne henvisninger 

 Hvor kommer bananfluerne fra? Videnskab.dk 2013
 Skadedyrlaboratoriet
 Encyclopedia of Life 

Biologi
Morgenstjerne (våben)

Morgenstjernen eller stridsplejlen er et våben bestående af et håndtag og et pigbesat hoved. Hovedet kan sidde for enden af en kæde (og således ligne plejlen) eller direkte på et langt håndtag (og således ligne en sømbesat kølle).

Konstruktionen gør at der altid er en spids som vender fremad, og som har kraft nok til at gå igennem fjendens panser.

I Danmark ses morgenstjernen omkring Grevens Fejde, hvor danske bønder slår søm og beslag på deres plejle.

Se også 
 Middelaldervåben
 Håndvåben
 Middelalder
 Ridder

Håndvåben
Daggert

En daggert er en kniv med en meget skarp spids, der er beregnet som stikvåben. Daggerter går tilbage i forhistorisk tid og har været anvendt til nærkamp til i dag. Mange gamle kulturer benyttede dekorerede daggerter til rituelle og cerimonielle formål. Dens særlige form og brug har gjort daggerten til en ikon og et symbol.

Ordet daggert har været brugt om meget forskellige stikvåben som knive med én skærende æg som den europæiske rondeldaggert eller den persiske pesh-kabz. I nogle tilfælde har den ingen æg som i stiletknive, der blev benyttet i renæssancen. I løbet af de seneste 100 år, har myndigheder anerkendt daggerten som et kort blad med en skarp tilspidset spids, en ryg der sidder i midten, eller en konkav rille og normalt to ægge i klingens fulde længden eller størstedelen af den.

De fleste daggerter har en hel parerstang, der forhindrer at hånden glider ned over den skarpe klinge. Et andet karakteristisk træk ved moderne daggerter er, at de er beregnet til at holdes horisontalt. Det gør det muligt at hugge både til højre og venstre eller at stikke med våbnet. Den tveæggede klinge gør det muligt at skære med både forhånd- og baghåndsgreb, og spidsen gør kniven til et effektivt stikvåben. Denne alsidighed adskiller den moderne daggert fra mere specialiserede stikvåben som stiletknive.

Se også 
 Middelaldervåben

Referencer

Litteratur 
 Capwell, Dr. Tobias. The World Encyclopedia of Knives, Daggers, and Bayonets. Hermes House. Leicestershire. 2011..
 Dean, Bashford. Catalogue of European Daggers 1300–1800. Metropolitan Museum of Art. New York. 1929.
 Edge, David and Paddock, John Miles. Arms & Armor of the Medieval Knight - An Illustrated History of Weapons in the Middle Ages. Crescent Books. New York. 1988.
 Iorwerth Eiddon Stephen Edwards, Cyril John Gadd, Nicholas Geoffrey Lemprière Hammond. The Cambridge Ancient History. Cambridge University Press. 1970. ()
 Peterson, Harold L. Daggers & Fighting Knives of the Western World. Bonanza Books. New York. 1970.
 Thompson, Logan. Daggers and Bayonets - A History. Paladin Press. Boulder. 1999.
 Vail, Jason. Medieval and Renaissance Dagger Combat. Paladin Press. Boulder. 2006.

Knivvåben
Middelaldervåben

Middelaldervåben er våben fra den europæiske middelalder. Fra pile til komplekse maskiner, der opstod fra den middelalderlige krigsteknologi. De mest brugte våben var daggerter, økser, køller og spyd, mens sværd hovedsageligt blev brugt af riddere eller dem, der havde råd til at anskaffe sig dem.

Håndvåben

Skærende våben 
Skærende våben sigter imod at påføre modstanderen snitsår. Pladerustning og ringbrynje er et effektivt forsvar.

 Sværd ældre
 Stridsøkse ældre
 Hellebard

Knusende våben 
Knusende våben sigter mod at knuse modstanderens knogler. Ringbrynjer yder ikke meget forsvar mod dem, da de giver efter. En vams (lavet af mange lag linned) blev ofte båret under rustninger.

 Stridskølle
 Stridshammer ældre
 Morgenstjerne
 Plejl
 Stav
 Stavvåben

Stikvåben 

 Sværd
 Hellebard
 Daggert, kniv
 Nyredolk
 Rondeldolk
 Krumsabel, sabel
 Langspyd
 Lanse
 Pike

Skydevåben 
 Armbrøst
 Bombarde (Kanon)
 Bue, se også bueskydning
 Langbue
 Hagebøsse
 Slynge

Kastevåben 
 Kastespyd ældre
 Kasteøkse

Dækvåben 

 Rustning
 Ringbrynje
 Panserhandske
 Pladerustning
 Skjold
 Buckler

Middelalderlige befæstninger 
 Slot
 Tårn
 Bymur
 Kirke
 Kastel
 Citadel
 Port

Krigsmaskiner 

 Rambuk
 Belejringstårn
 Kastemaskine
 Ballist
 Blide
 Krigsskib (normalt brugte man handelsskibe i krig)

Belejring 
 Rambuk eller murvædder
 Ballista
 Katapult
 Onager
 Galeon

Se også 
 Militær teknologi og udstyr
 Middelalder
 Historisk fægtning
 Håndvåben
 Våben
 Blankvåben

Eksterne referencer 
 Dansk side om våbenskjolde fra middelalderen 
 Dansk side om våben fra middelalderen

Våben
Våben
Lister
Morgenstjerne

Morgenstjerne kan hentyde til flere artikler:
 Venus (planet) – planeten Venus set fra jorden om morgenen kaldes også morgenstjerne
 Morgenstjerne (våben) – et våben.
 Munthe af Morgenstierne – dansk-norsk adelsslægt
Umma

Note: Umma kan også henvise til en oldtidsby i det sydlige Irak

 () er en betegnelse for den muslimske menighed, som blev grundlagt af Muhammed under hans ophold i Medina i 622. Med dannelsen af umma blev det foregående stamme- og slægtsprincip brudt og afløstes i stedet af et fællesskab omkring islam. Umma er betegnelse for et samfund. Det bruges i dag som betegnelse for de rettroendes samfund, som enhver muslim er medlem af.

I en hadith af Muslim forklares, hvordan alle medlemmer af umma skal opfatte sig selv som en del af ét legeme og på den måde vise omsorg og delagtiggøre sig i andres sorger og problemer, som var de ens egne.

Islam
Samfund
Arabiske ord
Amanda Nielsen

"Edith", hvis borgerlige navn var Amanda Jensine Nilsson (født 16. februar 1866 i København, død 2. december 1953 i Hamborg) var en dansk visesangerinde.

Hun var født på Vesterbro og var yngst af tre døtre af en indvandret svensk arbejdsmand ved navn Jöns Nilsson (1824-1909) og hans danske kone Jensine Jensdatter (1822-96). Amanda brugte dog aldrig faderens svenske efternavn, men ændrede det til det danske Nielsen. 
Barndomshjemmet lå på den daværende Vesterbros Badevej. Faderen blev han udsat for en arbejdsulykke, så Amanda og hendes to ældre søstre måtte tidligt ud på arbejdsmarkedet. Efter at have arbejdet som syerske blev hun som 18-årig ansat på forlystelseshaven  Alleenberg på Frederiksberg Allé og startede her en karriere i det københavnske syngepigemiljø. Efter et år blev hun efter en turné i Finland ansat i Allégade hos Carl Kehlets Café Chantant i det nuværende Lorry-kompleks.  

Kendt som Holger Drachmanns elskerinde og muse "Edith". De mødte hinanden på Café Chantant i 1887. Digteren var 41 år og gift for anden gang og havde børn. Amanda var 21 og forlovet med manufakturhandler Bernhard Otto Mossin. Endelig i 1891 forlod Drachmann sin kone og barn og flyttede sammen  til Hamborg med Amanda, der slog op med Mossin. Mens Drachmann sad og digtede i en lejligheden i Eichenstrasse, stod Amanda hver aften på en sangerindetribune i St. Pauli. De skiltes ad efter hun i 1897 brød forholdet og den da (67) 51-årige årige Drachmann giftede med den 30-årige norske Soffy Drewsen, Oda Krohgs søster. 

Amanda Nielsen blev i 1898 giftet med en to år yngre tyske købmand Bernhard Gerlach og slog sig ned i Hamburg. Her fik Amanda et kortvarigt, men børnerigt ægteskab; Gregor Hans (1899), Johan Andreas Ludwig (1900), Sara Paula (1904). Bernhard Gerlach døde allerede i 1911, kun 43 år gammel. 

Amanda overlevede sin anden mand med næsten 40 år og flyttede som ældre til det danske asyl "Stift Rosenborg"  i Börnsen i Lauenborg sydøst for Hamborg. Under det engelske bombardement af byen 1943 mistede hun mange af sine ejendele. Dog reddede hun bl.a. en tegning af Drachmann og alle hans 550 breve til hende, som hun i 1947 sendte til Det Kongelige Bibliotek i København.  

I Lorry findes en buste af Amanda Nielsen fra 1892 lavet af J.F. Willumsen som også har et maleri fra 1911 af Aksel Jørgensen.

Kilder og eksterne henvisninger 
 Dansk Kvindebiografisk Leksikon Online
 Drachmanns Liv & Levned 
 Digteren og syngepigen Jyllands-Posten

Sangere fra Danmark
Personer fra København
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Gejrrød

Gejrrød er i nordisk mytologi navnet på en jætte, som fik Loke til at lokke Thor med til sin gård våbenløs.

Fader til døtrene Gjálp og Greip. Blev dræbt af Thor.

Se også
Thors besøg hos Gejrrød

Jætter
Halv-dollar

En halv-dollar er halvdelen af en dollar eller 50 cents.

Den findes som en møntenhed i flere forskellige udformninger, men anvendes ikke så meget mere.

Den sidst prægede halv-dollar udkom i 1964 til minde om Præsident John F. Kennedy.

Numismatik
Active Server Pages

Active Server Pages (forkortet ASP) er et dynamisk server-side-script-programmeringsmiljø ligesom PHP. ASP er dog udviklet af Microsoft og læner sig mere op ad Visual Basic, hvor PHP læner sig op ad C/C++. ASP kan skrives i mange forskellige programmeringssprog, men de mest almindelige er dog Visual Basic og JScript.

Til Linux findes ChiliSoft ASP fra Sun Microsystems, der stort set er kompatibelt med Microsofts ASP.

Eksterne henvisninger 
Active Server Pages hos Microsoft Developer Network
ActiveDeveloper var et dansk community om ASP/ASP.NET (startet af Dennis Knappe i 1998)
Tutorial i ASP

Webudviklingssoftware
Programmeringssprog
Software fra Microsoft
Settlers

Settlers (tysk: Siedler von Catan) er et nyere brætspil designet i 1995 af den tyske tandlæge og spildesigner Klaus Teuber.

Der findes efterhånden en hel del officielle udvidelser til spillet som f.eks. Settlers Søfarer, Byer og riddere, to historiske scenarier og et utal af uofficielle udvidelser. Spillet er meget nemt at udvide da brættet består af heksagoner, som repræsenterer forskellige ressourcetyper. Disse heksagoner kan placeres i et tilfældigt mønster, som i princippet giver en helt ny opsætning for hvert spil.

Udover brætspillet Settlers er der på tysk udkommet adskillige titler indenfor "settlers-universet": Catan – Das Kartenspiel (et settlers kortspil for 2 personer), Abenteuer Menschheit (Settlers i stenalderen), Die Sternenfahrer von Catan (settlers blandt aliens i universet) etc.

Settlers er et af de spil, som bl.a. åbnede det amerikanske marked for europæiske designerspil.

Se også 
 Travian
 Age of Empires

Brætspil
Kryds og bolle

Kryds og bolle er et af verdens hurtigste og mest spillede spil. I kryds og bolle er der to deltagere, der spiller med henholdsvis kryds og bolle. 

Brættet er ni felter (3×3), og hver spiller skiftes til placere en kryds/bolle. Den der først når tre på stribe vinder. Spillet afsluttes senest når alle felter er udfyldt eller man kan nøjes med tre brikker hver, således at man efter at have sat den tredje brik skiftes til at flytte en af sine egne brikker.

Hvis begge spillere spiller bedst muligt, vil spillet altid ende uafgjort, dvs. ingen af spillerne opnår tre på stribe.

Der findes forskellige udvidelser af spillet:
 tredimensionelt, hvor man spiller i en 4×4×4 kubus og skal have fire på stribe for at vinde.
 5 på stribe, hvor brættet er uendeligt stort, men man skal have 5 på stribe for at vinde.
 5 på stribe spillet på et gobræt med 19×19 linjer, kaldes (blandt andet) gomoku.
 Fire på stribe er meget lig kryds og bolle

Papir-og-blyant-spil
Designerspil

Designerspil (tysk Autorenspiele "designerspil", engelsk German games, Eurogames eller German-style board games "brætspil af den tyske slags") er en bestemt genre af brætspil som oftest overholder disse egenskaber:

 Familiespil der tager maks. 1-2 timer
 Antallet af spillere er normalt fra 2-5
 Oftest bliver man ikke elimineret som f.eks. i Matador, hvor første spiller der udgår, pænt må vente til alle spillere er færdige for at være med i et nyt.
 Ikke-krigsspil, oftest er designerspil meget fredelige i modsætning til hvad folk forstår ved amerikanske brætspil.

Spil af denne type især er kendt fra Tyskland, hvor de er umådeligt populære. Derfor kaldes genren på flere sprog for "tyske" brætspil. Af kendte tyske spildesignere kan nævnes bl.a. Klaus Teuber, Reiner Knizia, Wolfgang Kramer og Friedemann Friese (med bl.a. spillet Power Grid). 

Dog har der med udbredelsen af Settlers været boom i udviklingen af spil af denne genre, hvor designere fra andre lande også har taget denne type spil til sig. Af ikke-tyske designere kan bl.a nævnes Alan R. Moon (USA) og Bruno Faidutti (Frankrig).

Se også
Terra Mystica

Eksternt link 
 GermanGames Forum  er et internetforum med temaet brætspil

Brætspil
Kalaha

Kalaha er et spil i mancala-familien. Mancala-spil stammer oprindeligt fra oldtidens Nordafrika. Man har fundet mancala-spil lavet af ler med små tilfældige sten, og man har fundet smukt udskårne spil i eksotiske træsorter og stenarter. Den variant af mancala som vi kender som Kalaha blev "opfundet", eller formaliseret, i 1940 af amerikaneren William Julius Champion Jr.

Spillet spilles af 2 spillere og består af 12 spilfelter og 2 målfelter. Hver spiller har 6 spilfelter og 1 målfelt. Spillet varer ca. 10 minutter.

Spilleplade

Spillets gang 

Før spillets start putter man seks kugler i hvert spilfelt. Der findes variationer hvor man bruger tre, fire eller fem kugler i hvert spilfelt.

På skift tager en spiller alle kuglerne fra et af sine felter og putter en i hvert af de efterfølgende felter mod uret rundt. Man putter i sit eget målfelt men ikke modstanderens. 
Ender den sidste kugle i ens eget målfelt, får man en ny tur.
Ender sidste kugle i et af ens egne spilfelter og er dette tomt, må man tage alle kuglerne i modstanderens spilfelt overfor og putte i ens eget målfelt. Derefter er turen slut.

Spillet slutter, når alle felter på ene side er tomme. Den spiller, som stadig har kugler på egne spilfelter, tager disse og putter dem i eget målfelt.

Vinderen er den der har flest kugler i målfeltet.

Brætspil
Eufrat & Tigris

Eufrat & Tigris er udviklet af den tyske spildesigner Reiner Knizia i 1997. Eufrat & Tigris er blevet et af de mest populære moderne brætspil.

Spillet foregår i det gamle Mesopotamien (det nuværende Irak) mellem de to floder Eufrat og Tigris.

Spillerne styrer fire forskellige typer af konger og har mulighed for at udvide kongerigerne ved at placere nye brikker på brættet. Spillet skal forestille at vidne om store konger og kongerigers opblomstring og fald.

I spillet scores der point, når man tilføjer en ny brik til brættet eller gennem  monumenter. Under hele spillet kan kongerigerne blive styret af skiftende konger, samt kongeriger kan smeltes sammen til større riger eller blive ødelagt af krige og interne stridigheder.

Vinderen er den spiller der har administreret pointscoringen i 4 forskellige farver bedst muligt, da det er det mindste antal i en enkelt farve der angiver det samlede antal point.

Eufrat & Tigris har en god kombination af strategi, taktik og held, hvilket har gjort det populært i seriøse spillekredse.

Spillet udkom i en dansksproget udgave i 1998, udgivet af Skandinavisk Spil Kompagni.

Brætspil
Tændstik

Tændstik er et redskab der bruges til at tænde ild. Det er en træpind med tværsnit på ca. 2 mm × 2 mm, ca. 50 mm lang, eller som reklametændstik evt. kraftigt pap. Den er i den ene ende forsynet med en kemisk substans af svovl, kaliumklorat og brunsten, der ved en let gnidning bryder i brand. Den afløste i 1800-tallet fyrtøjet.

Den kemiske substans kan variere; de amerikanske tændstikker i cowboyfilm antændtes ved strygning mod næsten alt, mens moderne sikkerhedstændstikker, som anvendes i Danmark, kræver en specialflade (f.eks. rød fosfor) på tændstikæsken for at kunne tændes.

Tændstikker anvendes især til at tænde cigarer, cigaretter og piber, men også til gaskomfurer, -lamper, -ovne , pejse, grill mv.

Sikkerhedstændstikker blev opfundet af svenskeren Gustaf Erik Pasch i 1844. Det mest kendte danske tændstikmærke var Gosch, der brugte et billede af Tordenskjold til at fremme salget.

Svensk tændstikindustri har været ledende på verdensplan. Især efter 1917, hvor Ivar Kreuger skabte monopolet Svenska Tändsticks AB, som siden 1980 har heddet Swedish Match. I Jönköping i Sverige kan man på Tændstikmuseet opleve udviklingen i fabrikationsteknologien og industriens betydning på godt og ondt for dens arbejdere.

H.C. Andersen skrev et eventyr om tændstikker: Den lille pige med svovlstikkerne – og hans Fyrtøjet havde også en relation til emnet.

Lovgivning 
I 1875 blev det i Danmark forbudt ved lov at fremstille eller importere tændstikker af hvidt fosfor og andre tændstikker, der ikke kræver en bestemt strygeflade for at antænde. Loven gælder i dag.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Bekendtgørelse af lov om forbud mod visse tændstikker m.m.
 Det danske Tændstikmuseum

Optænding
The Byrds

The Byrds var en amerikansk rockgruppe 1964-1973 fra Los Angeles. I dag er The Byrds anerkendt som et af 1960'ernes mest indflydelsesrige bands, hvor de pionerede folk rock genren ved at blande elementer fra The Beatles og andre British Invasion bands med traditionel og samtidig folkemusik. 

Gruppens oprindelige fem medlemmer var sangeren og guitaristen Roger McGuinn (alias Jim McGuinn), Gene Clark (tamburin, vokal), David Crosby (rytmeguitar, vokal), Chris Hillman (bas, vokal) og Michael Clarke (trommer). 

Gruppen var i starten inspireret af folkemusikken og fik deres gennembrudshit med en elektrisk version af Bob Dylans "Mr. Tambourine Man". Siden fulgte adskillige Dylan covernumre, et cover af Pete Seeger's "Turn! Turn! Turn!", samt en række originals hits som "I'll Feel a Whole Lot Better", "Eight Miles High" og "So You Want to Be a Rock 'n' Roll Star". I denne periode havde bandet en karakteristisk lyd, der blandede klare vokalharmonier og McGuinns klirrende tolvstrengede Rickenbacker guitar.

Fra 1964-1966 markerede Gene Clark sig som gruppen primære sangskriver. Grundet beslutningen om at lade McGuinn synge lead vokal på de fleste af Dylan covernumrene – samt en kronisk flyskræk, der umuliggjorde længere turnerer – forlod Clark bandet i 1966. 

I de efterfølgende år var gruppens musik præget af den psykedeliske bølge, herunder pladerne "Younger Than Yesterday" og "The Notorious Byrd Brothers". Senere kom påvirkningen fra countrymusikken under påvirkning af Gram Parsons. Albummet  Sweetheart of the Rodeo fra 1968 er en af de tidligste og mest indflydelsesrige albums inden for country rock genren. 

Siden fulgte en del udskiftning i gruppen. Sangeren og guitaristen David Crosby havde forladt gruppen i 1967 for senere at danne gruppen Crosby, Stills, Nash & Young. Senere var blandt andre guitarist og sanger Clarence White medlem af gruppen i perioden 1968-1973.

The Byrds blev opløst i 1973. Samme år udkom gruppens sidste album, hvor de originale 5 medlemmer var blevet genforenet. Denne plade blev dog ingen succes, hverken kommercielt eller kunstnerisk. 

Gruppens oprindelige trommeslager, Michael Clarke, turnerede i 1980'erne med et band under navnet the Byrds, hvilket fik McGuinn, Crosby og Chris Hillman til at give enkelte koncerter som the Byrds for at kunne få retten til navnet. De afbrød herefter samarbejdet igen. 

I efteråret 2018 har Chris Hillman og Roger McGuinn turneret sammen i USA, for at fejre 50 års jubilæret for udgivelsen af country rock albummet Sweetheart of the Rodeo.

Diskografi 
Mr. Tambourine Man, 1965
Turn! Turn! Turn!, 1965
Fifth Dimension, 1966
Younger Than Yesterday, 1967
The Notorious Byrd Brothers, 1968
Sweetheart of the Rodeo, 1968
Dr. Byrds & Mr. Hyde, 1969
Ballad of Easy Rider, 1969
Untitled, 1970
Byrdmaniax, 1971
Farther Along, 1971
Byrds, 1973

Eksterne henvisninger 

 
 

Rockgrupper fra USA
Musikgrupper fra 1964
Folkrockgrupper
Musikgrupper opløst i 1973
Fisketorvet

Fisketorvet Shoppingcenter er et stort indkøbscenter beliggende på Kalvebod Brygge tæt på Københavns centrum, der blev indviet den 10. oktober 2000. Centeret har omkring 92 butikker, 20 restauranter, cafeer og spisesteder, samt biografen Cinemaxx med 10 sale. Centeret er et af Danmarks største – men mindre end fx Rosengårdcentret i Odense, Field's i Ørestaden, Rødovre Centrum og Waves i Greve nær Hundige Station.

Centeret har navn efter Københavns gamle handelsplads for fisk, der lå her fra 1958 og frem til 1999, hvor den flyttede til Nordhavnen. Den er bygget af Skanska.

Centerets beliggenhed ved Dybbølsbro Station, ringvej og havneløb gør det til et trafikalt knudepunkt.

Centret ejes af det internationale ejendomsselskab Unibail-Rodamco, som ejer en lang række indkøbscentre i hele Europa.

Eksterne henvisninger 
 Fisketorvets hjemmeside

Noter 

Etableret i 2000
Indkøbscentre i København og omegn
Vesterbro
Peberbusk

 
Peberbusk (Daphne mezereum) eller Pebertræ er en op til 1 meter høj busk, der i Danmark vokser forvildet på muldbund i skove. Da planten er langsomt voksende og har duftende, røde blomster i det tidligste forår, dyrkes den i mange haver. Hele planten er giftig, særligt de fristende, røde bær.

Beskrivelse 
Peberbusk er en lille, løvfældende busk med en stiv, opret vækst. Barken er først beige-grå og glat, men bliver senere rent grå og glat. Knopperne er spredte, udspærrede, brune og lidt "sjuskede". Bladene sidder som totter, der er endestillede på grenene. De er omvendt ægformede og smalle med hel rand. Oversiden er grågrøn, mens undersiden er lysere grøn.

Blomsterne springer ud i det tidlige forår (marts-april). De sidder i små bundter på 2-3. De enkelte blomster er 4-tallige (ligner syren-blomster) og rødviolette med fin, krydret duft. De højrøde, giftige frugter er meget synlige i vintertiden. De modner godt i Danmark, og frøene spirer villigt.

Rodnettet består af tykke hovedrødder der når langt ned og ud, og som er kraftigt forgrenede. Planten angribes ofte af en plantevirus, der følger med frøene. Køb derfor altid Peberbusk i efteråret, hvor de angrebne planter kan kendes på, at de er afløvede eller står med gulmarmorerede blade.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 x 1,5 m (10 x 10 cm/år).

Hjemsted 

Peberbusken gror i det sydøstlige Europa. Peberbusk er sjælden som vildtvoksende i Danmark. Den findes dog enkelte steder, hvor der er humusrig og fugtig jord med højt kalkindhold, og hvor planten står i selskab med andre planter fra skovbryn og lysninger eller krat. Her findes den på kalkholdig bund i underskoven.

Nær toppen af Ruhberg i Franken, Tyskland, findes arten i en skov, der er domineret af ask (plantesamfundet Fraxino-Aceretum pseudoplatani), og som vokser på en kalkrig basaltbund. Her findes den sammen med bl.a. ahorn, aksrapunsel, alm. bingelurt, bøg, guldnælde, alm. guldstjerne, dunet gedeblad, fjeldribs, gul anemone, kranslilje, liljekonval, nældeklokke, pibekvalkved, skovmærke, sort druemunke, spidsløn, storbladet elm, storbladet lind, tandrod og vårfladbælg

Anvendelse 
Peberbusk er velegnet i stenbed, kalkbundsbed eller i en samling af tidligt blomstrende planter. Der må advares kraftigt imod at dyrke den på steder, hvor der færdes mange småbørn, da dens giftighed er voldsom.

Sorter 
 Daphne mezereum 'Alba' har flødehvide blomster.
 Daphne mezereum 'Rubra Select' har en meget tidlig blomstring og mørkrosa til mørkerøde blomster.

Noter

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Buske
Lyserøde blomster
Blomster i marts
Dafne
Dafne

Slægten Dafne (Daphne) består af ca. 30 arter, der er udbredt i Nordafrika, Asien og Europa. Det er små buske med bøjelige, men seje grene. Bladene er hele og helrandede. Blomsterne er 4-tallige. Frugten er en stenfrugt. Hele planten er giftig. Bærrene er meget giftige og koma eller døden kan følge efter indtagelse.

 Alpedafne (Daphne alpina)
 Balkandafne (Daphne blagayana)
 Stendafne (Daphne cneorum)
 Laurbærdafne (Daphne laureola)
 Peberbusk (Daphne mezereum)
 Stribet dafne (Daphne striata)
 Daphne tangutica

Litteratur 
 Robin White: Daphnes. A Practical Guide for Gardeners, 2006
Skylab

Skylab var USA's første rumstation og et projekt som NASA realiserede i 1973 primært ved hjælp af materiel der var blevet til overs, da man strøg de sidste tre af de oprindeligt planlagte månerejser i Apollo-programmet: Tredje trin i en Saturn V-raket blev bygget om til et "rum-laboratorium" – en særdeles rummelig trykkabine, hvori astronauter kunne færdes blot iført almindeligt tøj (modsat trykdragt) og udføre eksperimenter i det vægtløse miljø, samt foretage observationer af Jorden, Solen og stjernerne med diverse observationsudstyr som rumstationen rådede over.

Skylab blev opsendt ubemandet, og blev sidenhen besøgt af tre hold astronauter som boede og arbejdede om bord i henholdsvis ca. 1, 2 og 3 måneder. Efter det sidste "besøg" fortsatte Skylab i nogen tid med at fungere som et ubemandet rumobservatorium.

Skylab-programmet 
Skylab blev sat i kredsløb af Saturn V-rakettens første og andet trin den 14. maj 1973 – selve Skylab var den største nyttelast der på det tidspunkt var blevet sendt i jordkredsløb. Under opsendelsen blev et solcellepanel og et varme- og mikrometeoride-skjold revet af, mens et andet solpanel satte sig fast så det modsat hensigten ikke kunne foldes ud da fartøjet nåede sit kredsløb.

Elleve dage senere, den 25. maj, blev et hold bestående af tre astronauter, Skylab 2, sendt op med et Apollo-rumfartøj for at dokke med og stige om bord på Skylab: Ud over de planlagte aktiviteter (hvoraf en del måtte tages af programmet) havde denne besætning rigeligt at se til med rumvandringer, hvor de udbedrede skaderne på solpaneler og skjold på deres 28 dage lange ophold.

Sidenhen fulgte yderligere besøg af astronauter: det næste hold, Skylab 3, blev opsendt d. 28. juli 1973 og boede og arbejdede i 59 dage i jordkredsløb, mens det sidste hold, Skylab 4, opsendtes d. 16. november 1973 til et ophold om bord på 84 dage.

Skylab endte med at styrte ned og gå til grunde den 11. juli 1979 i atmosfæren over det Indiske Ocean og de vestlige egne af Australien.

Eksterne henvisninger 

 Skylab America's first space station NASA 

Rumstationer
Vimur

Vimur er i nordisk mytologi navnet på en elv, som Thor krydsede på sin vej fra Grid til Gejrrød.

Se også 
 Thors besøg hos Gejrrød

Steder i nordisk mytologi
Mytologiske vandløb
Ramses

Ramses kan henvise til flere af oldtidens egyptiske konger:

Ramses I
Ramses II
Ramses III
Ramses IV
Ramses V
Ramses VI
Ramses VII
Ramses VIII
Ramses IX
Ramses X
Ramses XI
Ramses 1.

Ramses I er i oldtidens Egypten den første farao i det 19. dynasti. Far til farao Sethos I.

Faraoer
Tjek fødsels- og dødsår
Ballet

Ballet er scenedans, hvis teknik bygger på den klassiske skole og stammer fra Frankrig. Betegnelsen bruges desuden om værker og kompagnier.

Kendte balletter 
 Et Folkesagn
 Napoli
 Sylfiden
 Svanesøen

Eksterne henvisninger
Johannes Nicolaus Brønsted

Johannes Nicolaus Brønsted (født 22. februar 1879 i Varde, død 17. december 1947 i København) var en dansk kemiker, der blandt andet er kendt for sit syre-base-begreb. Denne teori blev udviklet på samme tid men uafhængigt af at den engelske kemiker Martin Lowry (1874-1936) udviklede en meget lignende teori, og derfor navngives denne teori oftest efter dem begge.

På samme tid arbejdede S.P.L. Sørensen fra Carlsberg Laboratoriet med pH-begrebet.

Efter 2.verdenskrig vendte Brønsted i 1945 sin opmærksomhed mod politik og stillede op og blev valgt for Venstre til Folketinget, men døde under to måneder senere. Han var interesseret i det sydslesvigske spørgsmål og i naturfredning.

Han døde i København 17. december 1947.

Eksterne henvisninger 
 
 
 Et eksamensprojekt vedrørende Johannes Nicolaus Brønsted 

Kemikere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Personer fra Varde
Tidligere folketingskandidater
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Alumni fra Københavns Universitet
Modtagere af H.C. Ørsted Medaljen
Korsblomst-ordenen

Korsblomst-ordenen (Brassicales) er en stor orden med mange familier. De fælles træk er følgende: Alle arter i ordenen indeholder et enzym ("myrosinase") der kan danne sennepsolie ud fra kemiske stoffer der kaldes "sennepsolieglukosider" eller "glucosinolater". Arterne indeholder desuden flavoner og tanniner, men disse kemiske stoffer findes i næsten alle højere planter. Bladene er spiralstillede. De 4-tallige blomster (Tropæolum-familien har dog 5-tallige blomster ifølge link nedenfor) sidder i endestillede klaser.

Sommerfuglelarver af hvidvingefamilien (Pieridae) lever ofte af planter fra denne orden.

 Akaniaceae
 Bataceae
 Korsblomst-familien (Brassicaceae)
 Kapers-familien (Capparaceae)
 Melontræ-familien (Caricaceae)
 Emblingiaceae
 Gyrostemonaceae
 Koeberliniaceae
 Sumpblomst-familien (Limnanthaceae)
 Moringaceae
 Pentadiplandraceae
 Reseda-familien (Resedaceae)
 Salvadoraceae
 Setchellanthaceae
 Tovariaceae
 Tropæolum-familien (Tropaeolaceae)
 Akaniaceae
 Bataceae
 Cleomaceae
 Emblingiaceae
 Gyrostemonaceae
 Koeberliniaceae
 Limnanthaceae
 Moringaceae
 Pentadiplandraceae
 Resedaceae
 Salvadoraceae
 Setchellanthaceae
 Tovariaceae
 Tropaeolaceae
Reseda

Reseda (Reseda) er en slægt med syv arter, der er udbredt i Europa, Nordafrika og Asien. Det er urteagtige planter (én-, to- eller flerårige) med opret vækst og spredte, smalle blade, der har hel, let bølget rand. Blomsterstanden er en klase med uregelmæssige 4- eller 6-tallige blomster. Frugten er en kapsel med mange frø. Her omtales kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

Sit navn har reseda fået fra latin. Plinius den Ældre skrev, at folk i Arimum (vore dages Rimini) benyttede planten mod betændelser, og under behandlingen udtalte en trylleformel, der begyndte "Reseda, morbus reseda" (= Stil sygdommen, stil den) af latin resedare = at stille, helbrede. 

 Hvid reseda (Reseda alba)
 Gul reseda (Reseda lutea)
 Farvereseda (Reseda luteola) eller Farve-Vau
 Havereseda (Reseda odorata)

 Reseda crystallina
 Reseda jacquinii
 Reseda scoparia

Henvisninger 

Reseda-familien
Deir el-Medina

Deir el-Medina var en landsby i oldtidens Egypten, hvor rigets bedste håndværkere boede under faraonernes styre. Disse håndværkere stod under direkte kontrol af den siddende farao, hvilket betyder, at de var sat uden for loven. Adgang til deres landsby var strengt forbudt for uvedkommende og beskyttet af tre kontrolposter, bevogtet af militær.

Håndværkernes arbejde bestod i at udarbejde, i tæt samarbejde med faraoen, de hellige grave i henholdsvis kongernes og dronningernes dale. Desuden opførte de også evighedstempler for faraonerne, heriblandt Ramesseum (Ramses II's evighedstempel) som er det største. Evighedstemplets funktion var at overføre en evig strøm af energi til faraos ka (sjæl), således han kunne udholde det enorme pres ved at være farao.

Egypten
Oldtidsbyer
Acidose

Acidose betyder syreforgiftning. I praksis når pH i blodet er mindre end 7,36 (afhængigt af laboratoriets referenceområde). Acidoser inddeles efter årsager i metaboliske og respiratoriske eller kombinationer heraf. Acidose inddeles endvidere i akutte, delvis kompenserede, kompenserede og overkompenserede, fordi organismen forsøger at kompensere en metabolisk tilstand respiratorisk (vejrtrækningsmæssigt) og omvendt.

Respiratorisk acidose skyldes nedsat ventilation med øgning af blodets indhold af CO2.

Årsager:
 Kronisk lungesygdom
 Morfinforgiftning
 Beskadigelser af brystkassen

Metabolisk acidose skyldes ophobning af ikke-flygtige syrer i blodet eller tab af HCO3-.

Årsager:

 Diabetisk coma
 Mælkesyreforgiftning
 Træspritforgiftning
 Nyresvigt
 Salicylatforgiftning
 Kølervæskeforgiftning (etylenglykol)
 Diarré
 Opkastning
 Visse nyresygdomme

Se også 
 Alkalose
 pH
 Syre
 Base

Blodsygdomme
Alkalose

Alkalose betyder baseforgiftning. I praksis når pH i blodet er over 7,42 (afhængigt af laboratoriets normalområde).

Alkaloser inddeles efter årsager i metaboliske og respiratoriske eller kombinationer heraf.

De inddeles endvidere i akutte, delvis kompenserede, kompenserede og overkompenserede.

Organismen forsøger at kompensere en metabolisk tilstand respiratorisk og omvendt.

Respiratorisk alkalose 
Respiratorisk alkalose ses ved øget ventilation hvorved blodets indhold af CO2 nedsættes.

Årsager:
 Hyperventilation

Metabolisk alkalose 
Metabolisk alkalose ses ved overskud af HCO3- eller ved tab af ikke-flygtige syrer.

Årsager:
 Sug i mavesækken
 Opkastning
 Conns syndrom
 Cushings syndrom
 Bartters syndrom
 ACTH producerende svulster
 NaHCO3 indgift
 Kaliummangel

Se også 
 Acidose
 pH
 Syre
 Base

Blodsygdomme