Разград (община)

Община Разград е разположена в Североизточна България и е една от съставните общини на област Разград.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината заема югозападните и част от централните части на област Разград. С площта си от 655,428 km2 е най-голямата сред 7-те общини на областта, което съставлява 26,97% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на север – община Кубрат;
 на североизток – община Завет и община Исперих;
 на изток – община Самуил;
 на югоизток – община Лозница
 на югозапад – община Попово, област Търговище;
 на запад – община Цар Калоян;
 на северозапад – община Ветово, област Русе.

Природни ресурси

Релеф 
Община Разград се намира в южната част на Източната Дунавска равнина. Релефът на общината е предимно хълмист, с надморска височина между 200 и 350 m. Южните и югозападните райони на общината, на югозапад от долината на река Бели Лом са заети от северните части на Разградските височини. В тях, на 2 km западно от село Островче, на границата с област Търговище се намира най-високата ѝ точка – 481,8 m. На североизток от долината на Бели Лом в пределите на общината попадат крайните западни части на Самуиловските височини. Тук североизточно от село Недоклан е издига връх Юкараорман 413 m. Районите на север от Самуиловските височини и североизточно от долината на Бели Лом попадат в крайните западни части на Лудогорското плато. В него северно от село Дряновец, на границата с Община Ветово, в коритото на река Бели Лом е най-ниската ѝ точка – 162 m н.в.

Води 
Основна водна артерия на община Разград е река Бели Лом (дясна съставяща на река Русенски Лом, десен приток на Дунав). Реката извира на около 2 km западно от село Островче, минава през селото и напуска общината като навлиза в община Лозница. Югоизточно от село Ушинци отново влиза на територията на община Разград и се насочва в североизточна посока. Минава последователно през село Ушинци, центърът на град Разград, покрай селата Гецово и Дряновец и на около 5 km северно от последното напуска пределите на общината и навлиза в област Русе. По цялото си протежение от село Ушинци до село Дряновец долината ѝ е широка с полегати склонове. След това до границата ѝ с област Русе долината ѝ е каньоновидна, дълбоко всечена в околния релеф и с множество меандри.

От Община Разград водят началото си още две реки принадлежащи към басейна на река Дунав. На 1 km югоизточно от село Липник извира Топчийска река (десен приток на Дунав). Тя тече на север, а след село Побит камък на запад до село Топчии в широка и плитка долина през Лудогорското плато. В село Топчии завива на север, като долината ѝ придобива каньоновиден характер и на около 3 km северозападно от селото навлиза в община Кубрат.

В южната част на село Ясеновец от извор-чешма води началото си река Чаирлък (Текедере, ляв приток на река Царацар, която е десен приток на Дунав). Тя тече на север в широка долина, минава западно от село Черковна и североизточно от него навлиза в Община Исперих.

На някои от левите притоци на река Бели Лом има изградени няколко микроязовира, водите на които основно се използват за напояване на обширните земеделски земи в региона. По-големи от тях са: „Осенец“, „Балкански“, „Разград 1“ и др.

Населени места 

Общината се състои от 22 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 през 1880 г. – преименувано е с. Кара Мурад (Ново село) на с. Батенберг без административен акт;
 Указ № 155/обн. 03.03.1894 г. – преименува с. Хасанлар на с. Борисово;
 Указ № 447/обн. 07.12.1901 г. – преименува с. Хюсенче на с. Осенец;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Кючук ада кьой (Малка ада) на с. Островче;
 – преименува с. Дикили таш на с. Побит камък;
 – преименува с. Арнаут на с. Пороище;
 – преименува с. Калфа кьой (Калфа дере) на с. Телец;
 – преименува с. Каба кулак на с. Ушинци;
 МЗ № 3072/обн. 11.09.1934 г. – преименува с. Килли куюджук на с. Киченица;
 – преименува с. Дущубак на с. Ясеновец;
 МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Зинджирли куюджук на с. Кладенци;
 – преименува с. Ахмак (Ахмач) на с. Мортагоново;
 – преименува с. Калайджии на с. Радинград;
 – преименува с. Касъм куюджук на с. Раковски;
 – преименува с. Инебекчии на с. Стражец;
 МЗ № 7552/обн. 22.11.1947 г. – преименува с. Батенберг на с. Благоево;
 МЗ № 8866/обн. 5 януари 1948 г. – преименува с. Борисово на с. Гецово;
 Указ № 290/обн. 23.06.1950 г. – преименува с. Телец на с. Балканци;
 – преименува с. Калово на с. Дянково;
 Указ № 317/обн. 13.12.1955 г. – заличава с. Кладенци и го присъединява като квартал на с. Раковски;
 Указ № 460/обн. 14.11.1961 г. – признава н.м. Гара Топчии (от с. Топчии) за отделно населено място – с. Просторно;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – отстранява грешката в името на с. Балканци на с. Балкански;
 Указ № 757/обн. 08.05.1971 г. – заличава селата Гецово, Пороище и Стражец и ги присъединява като квартали на гр. Разград;
 Указ № 1885/обн. 06.09.1974 г. – заличава гар.с. Гара Разград и го присъединява като квартал на гр. Разград;
 Указ № 250/обн. 22.08.1991 г. – отделя кварталите Гецово, Пороище и Стражец от гр. Разград и ги възстановява като отделни населени места – с. Гецово, с. Пороище и с. Стражец
 Указ № 111/обн. 18.04.2003 г. – отделя селата Просторно и Топчии и техните землища от община Ветово, област Русе и ги присъединява към община Разград, област Разград;
 Указ № 372/обн. 28 януари 2005 г. – отделя с. Островче и неговото землище от община Лозница и го присъединява към община Разград.

Население

Етнически състав 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 

Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Политика

Общински съвет 
Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините:

Общински кмет

Кметства 
Резултати от местните избори за кметове на кметства, според листата на излъчване:

Транспорт 
През средата на общината, от северозапад на югоизток преминава участък от 31,8 km Русе – Самуил – Каспичан – Варна.

През общината преминават изцяло или частично 10 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 137 km:
 участък от 25,3 km от Републикански път I-2 (от km 54,6 до km 79,9);
 участък от 31,3 km от Републикански път II-49 (от km 24,7 до km 56,0);
 началният участък от 19,8 km от Републикански път III-204 (от km 0 до km 19,8);
 началният участък от 13,7 km от Републикански път III-205 (от km 0 до km 13,7);
 началният участък от 8,1 km от Републикански път III-206 (от km 0 до km 8,1);
 началният участък от 11 km от Републикански път III-2003 (от km 0 до km 11,0);
 целият участък от 11,9 km от Републикански път III-2004;
 началният участък от 2,9 km от Републикански път III-2005 (от km 0 до km 2,9);
 последният участък от 4,1 km от Републикански път III-2302 (от km 36,6 до km 40,7);
 началният участък от 8,9 km от Републикански път III-4902 (от km 0 до km 8,9).

Топографски карти

Източници

Литература

Външни препратки