alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Fjernellike

 
Fjer-Nellike (Dianthus plumarius) er en stedsegrøn (eller rettere stedsegrå!) staude med en fladt nedliggende eller krybende vækstform.

Beskrivelse 
De enkelte stængler er glatte og blåduggede med omsluttende bladskeder. Bladene er modsatte og linjeformede med hel rand. Over- og underside er grågrøn med blå dug. Blomstringen sker i juni-juli. Blomsterne sidder enkeltvis eller få sammen ved enden af skuddene. De er stærkt frynsede i randen, og de kan have forskellige blårøde eller hvidlige farver, alt efter sorten. Duften er kraftig, sød og krydret. Frugten er en tør kapsel med mange frø, som modner godt og spirer villigt.

Rodnettet består af nedliggende, rodslående stængler med talrige trævlerødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 × ? (30 × 30 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Hjemsted 
Fjer-Nellike gror på kalkrige, tørre, sollyse bjergskråninger i det østlige Mellemeuropa (Karpaterne).

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2002 (CD-Rom).

Flerårige urter
Rosa blomster
Hvide blomster
Blomster i juni/juli
Nellike
Nellike-ordenen

I Nellike-ordenen (Caryophyllales) er arterne urteagtige planter eller buske med hele og oftest helrandede blade. Blomsterne er oftest 5-tallige og regelmæssige. Det er et typisk kendetegn for hele denne orden, at frøene er placeret centralt i frugtknuden. Af samme grund har man tidligere brugt navnet "Centrospermae" om ordenen. Frugterne er nødder, bær eller kapsler. De træagtige dele indeholder siliciumdioxid (SiO2).

Mange af arterne har særlige specialiseringer så som salt- og tørketålsomhed og fysiologiske særegenheder som C4-fotosyntese (CAM). Flere af familierne har arter, der er kødædende (Soldug-familien, Kandebærer-familien og Dioncophyllaceae), men det er sjældent at finde mykorrhiza i denne orden. Arterne findes i alle verdensdele, især knyttet til lysåbne og ofte tørre, saltholdige eller sandede habitater.

 Achatocarpaceae
 Aizoaceae – bl.a. indeholdende Hottentotfigen
 Amarant-familien (Amaranthaceae)
 Ancistrocladaceae
 Asteropeiaceae
 Barbeuiaceae
 Basellaceae
 Nellike-familien (Caryophyllaceae)
 Guldsoldug-familien (Dioncophyllaceae)
 Soldug-familien (Droseraceae)
 Drosophyllaceae
 Frankeniaceae
 Halophytaceae
 Kaktus-familien (Cactaceae)
 Limeaceae
 Kandebærer-familien (Nepenthaceae)
 Nyctaginaceae
 Physenaceae
 Kermesbær-familien (Phytolaccaceae)
 Hindebægerfamilien (Plumbaginaceae)
 Pileurt-familien (Polygonaceae)
 Portulak-familien (Portulacaceae)
 Rhabdodendraceae
 Sarcobataceae
 Jojoba-familien (Simmondsiaceae)
 Stegnospermataceae
 Talinaceae
 Tamarisk-familien (Tamaricaceae)
Björk

Björk Guðmundsdóttir (født 21. november 1965 i Reykjavik, Island) er sanger og komponist, der optræder med sit fornavn som kunstnernavn. Hun er især kendt for sin udtryksfulde sangstemme og eklektiske sammensmeltning af pop, jazz, rock, EDM og klassisk musik .

Liv og karriere

Opvækst og tidlig karriere 
Allerede som 12-årig udgav hun sit første album – primært med islandske børnesange. Senere voksede hendes musikalske interesse og i begyndelsen af 1980'erne var hun med til at danne bandet KUKL og blev gift med guitaristen Thor Eldon. 

Den 8. juni 1986 fik hun en søn og dannede samtidig bandet Sykurmolarnir (internationalt bedre kendt under det engelske navn The Sugarcubes). Bandet havde middelmådig succes frem til 1992, hvor det blev opløst.

Solokarriere 
Björk fulgte nu sit eget spor i et samarbejde med produceren Nellee Hooper fra Massive Attack – et frugtbart samarbejde, der blev til udgivelsen Debut, der satte sig tungt på en hel ungdomsgeneration og radiostationerne med numre som "Human Behavior", "Play Dead", "Venus as a boy" og "Come to me". Siden har hun udsendt en række udfordrende albummer, men mest epokegørende er hendes vilje til at udforske sin egen musikalitet og både lyriske og musikalske grænser.

Filmkarriere 
Under flere store kontroverser medvirkede Björk i Lars von Triers musical Dancer in the Dark i 1999. Parret skændtes ofte – og Björk truede flere gange med at forlade produktionen, hvilket efter al sandsynlighed ville have sendt filmselskabet Zentropa i retning af konkurs. Björk vandt i 2000 Den Gyldne Palme ved Filmfestivalen i Cannes for sin rolle, men har siden udtalt at hun "aldrig mere vil lave film" – i hvert fald ikke med Lars von Trier. 

I 2005 medvirkede Björk i Drawing Restraint 9, en kunstfilm lavet af Matthew Barney, Björks tidligere mand.

Priser 

 Nordisk Råds Musikpris (1997)
 Den Islandske Falkeorden, Ridder (1997)
 Cannes Film Festival, Best Actress Awards  (2000)
 Bodilprisen, bedste kvindelige hovedrolle (2001)
 Robertprisen, årets score (2001)
 Polarpriset (2010)

Udgivelser (udvalgte) 

 Björk (1977)
 Gling-Gló (1990)
 Debut (1993)
 Post (1995)
 Telegram (1996)
 Homogenic (1997)
 Selmasongs (2000)
 Vespertine (2001)
 Greatest Hits (2002)
 Medúlla (2004)
 Drawing Restraint 9 (2005)
 Volta (2007)
 Biophilia (2011)
 Vulnicura (2015)
 Utopia (2017)
 Fossora (2022)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 
 

Sangere fra Island
Komponister fra Island
Skuespillere fra Island
Har spillet på Roskilde Festival
Bodilprisen for bedste kvindelige hovedrolle
Robertprisen for årets musik
Personer fra Reykjavik
Islændinge i 2000-tallet
Ministerium

Et ministerium er en specialiseret enhed, der er ansvarlig for at varetage et område indenfor centraladministrationen i en stat. I demokratier varetages den politiske ledelse af en minister, statssekretær e.l., mens de administrative ledelse forestås af en højtstående embedsmand. Organisationen varierer fra ministerium til ministerium og fra stat til stat, men almindeligvis består et ministerium af et eller flere departementer, styrelser, direktorater, agenturer, bureauer, kontorer, kommissioner m.v., der typisk refererer til ministeriet, men ikke behøver at gøre det.

Verden rundt bruges betegnelserne "ministerium" og "departement" ofte i flæng (som i Storbritannien og USA).

Ministerier er normalt underlagt et kabinet, en statsminister, en præsident eller en kansler, men de kan også, som i Danmark, i princippet være sideordnede. Et ministerium kan have en, flere eller slet ingen ministre til at varetage dets politiske ledelse; nogle gange således, at der er en samling juniorministre, der referer til en ledende minister. Antallet af ministerier varierer også fra stat til stat. Det er dog normalt, at en stat har et forsvarsministerium, et udenrigsministerium, et finansministerium og et sundhedsministerium.

Danmark 

I Danmark ledes et ministerium af en minister. En minister kan varetage opgaven som politisk leder af flere ministerier (fx undervisnings- og kirkeminister). Omvendt kan et ministerium have flere ministre (Udenrigsministeriet er ét ministerium med tre ministre, udenrigsministeren, Handels- og udviklingsministeren og ministeren for nordisk samarbejde.)

Departementet betegner den del af ministeriet, som umiddelbart betjener ministeren og som står for den overordnede administrative styring af ministeriets ansatte. Lederen af departementet benævnes departementschef.

I Danmark bruges ordet "ministerium" undertiden synonymt med en hel regering, såldes f.eks. "Ministeriet Helle Thorning-Schmidt".

Antallet af ministerier i Danmark varierer i forhold til hvordan den siddende regering prioriterer ministerområderne. Således kan ministerier slåes sammen og adskilles over tid.

Se også 
Direktorat

Politik
Minister (flertydig)

Minister (af latin minister: 'tjener, undergiven') har flere betydninger; se disse artikler:

 Minister (politik) – den politisk udpegede leder af et ministerium
 Minister (diplomati) – en nu sjældent anvendt diplomatisk titel, se gesandt

Se også 
 Præst – på nogle sprog, bl.a. engelsk kaldes nogle præster ministers, især i visse protestantiske kirker.
Politiker

En politiker er en person, der er aktiv i partipolitik eller en person, der har, eller ønsker, et politisk embede.

I Danmark betegner ordet politiker egentlig kun folketingsmedlemmer, ministre og EU-parlamentarikere, regionsrådsmedlemmer og byrådsmedlemmer. Der er dog i øjeblikket en tendens til, at ordet også bruges om nogle eller ligefrem alle, der beskæftiger sig med politik som kandidat, medarbejder, aktivist eller med interne tillidshverv i et parti.

Et medlem af Folketinget tjener 532.507 kr. om året plus tillæg. Kommunalpolitikere får et vederlag, der er fastlagt af Indenrigsministeriet. Byrådsmedlemmerne får et fast vederlag på ca. 60.000 kr. årligt. I magistratskommunerne Århus, Odense, Aalborg og Frederiksberg er dette vederlag dog 70.000 kr., og for medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation udgør vederlaget ca. 80.000 kr. Undersøgelser viser, at byrådsmedlemmerne i gennemsnit bruger 15 timer om ugen på at varetage deres hverv.

Litteratur 
 Mogens Herman Hansen, Hvad er en politiker og hvem er politikere? Et essay om politikerbegrebet i dagens Danmark, Historisk-filosofiske Meddelelser 65. Det Kongelige Dansk Videnskabernes Selskab. Copenhagen. 1992. .

Se også
Glatbladet tidselkugle

 
Glatbladet tidselkugle (Echinops ritro) er en grov staude med en stiv, opret vækstform. Blomsterne tiltrækker mange insekter.

Beskrivelse 
Stænglerne er først glatte og runde, men senere bliver de furede. Bladene er spredte og ægformede med spidslappet rand. Hver af lapperne ender i en kort, spids torn. Oversiden er blågrøn, mens undersiden er lysegrå. Blomsterne er samlet i kugleformede kurve. De enkelte blomster er rent blå med fin, violagtig duft. Frøstandene er grå og meget holdbare. Frøene modner godt og spirer (for) villigt.

Roden er kraftig og dybtgående. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 0,5 m (200 x 5 cm/år).

Hjemsted 
Glatbladet tidselkugle gror på tør, kalkrig jord i Central- og Østeuropa. 

På Kaliakrahalvøen i Dobrin-provinsen, som ligger ved sortehavskysten i det nordøstlige Bulgarien, findes arten i steppebevoksninger på forvitret kalkklippe sammen med bl.a. alm. agermåne, blærebælg, cikorie,  alm. kællingetand, merian,  parykbusk, bjergmandstro, Coronilla elegans (en art af kronvikke), Galium humifusum (en art af snerre), gul reseda, hampstokrose, hvid stenkløver, håret flitteraks, kristustorn,  mangeblomstret hejre, markkrageklo, Satureja coerulea (en art af sar),  strandmalurt, tornet knopurt, vissetorskemund, ædelkortlæbe og ægte jasmin

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Blå blomster
Kalkbundsplanter
Tørketålende planter
Sølvblad

Slægten Sølvblad (Elaeagnus) er udbredt i Østasien og Nordamerika. Det er buske med sølvhvide, skinnende bladundersider og bronzefarvede grene. Blomsterne er gule eller hvide. Bærrene er røde eller sølvgrå. Her omtales kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Bredbladet sølvblad (Elaeagnus commutata)
 Mangeblomstret sølvblad (Elaeagnus multiflora)
 Smalbladet sølvblad (Elaeagnus angustifolia)
 Skærmsølvblad (Elaeagnus umbellata)

 
Nitrogenfikserende planter
Skærmsølvblad

Skærmsølvblad (Elaeagnus umbellata), også skrevet Skærm-Sølvblad, er en løvfældende busk med bred, opstigende vækstform og røde frugter.

Kendetegn 
Barken er først gulbrun til sølvskinnende med mange, brune skæl. Senere bliver den mere glat og grå. Til sidst kan den sprække op og blive furet. grenene kan være tornede. Knopperne er spredte, dækket af brune skæl med sølvskinnende hår. Bladene er ovale med hel, bølget rand. Oversiden er sølvgrå med enkelte, sølvgrå hår, mens undersiden er helt dækket af sølvskinnende hår. Høstfarven er gul.

Blomsterne kommer i det tidlige forår og sidder 3-4 sammen i små stande ved bladhjørnerne ud langs hele skuddet. De enkelte blomster er gule og dufter sødt. Frugterne modner i september-oktober og er nogle orangerøde, sure, men velsmagende, uægte bær. Frøene modner godt og spirer villigt i Danmark.

Skærmsølvblad er ikke sart mht. jordtype og tolererer delvis skygge. Rodnettet består af højtliggende, tykke hovedrødder med ganske få siderødder. Sølvblad har samliv med en art strålesvamp (Frankenia sp.), hvilket sætter den i stand til at udnytte luftens kvælstof. Blomsterne søges meget af bier, og fugle såvel som mennesker holder meget af bærrene.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 x 6 m (20 x 30 cm/år). I varmere klimazoner kan planten vokse sig endnu større.

Hjemsted 
Bølgetbladet Sølvblad gror i krat og skove i Østasien, bl.a. i klitter langs Japans kyst og på tørre, magre bjergskrænter i Korea og Manchuriet.

Dyrkning 
Plantes i tidlig til midt på vinteren (planten begynder at vokse allerede i senvinteren). Kan formeres gennem frø, som kræver tre måneders stratificering (nedkøling, for at simulere vinter), eller stikling af grene. Kræver meget lidt vedligeholdelse.

Sølvblad (Elaeagnus ssp.) kan ikke lide vådbund, men er ellers ikke sart mht. jordtype.

Anvendelse 
Frugterne kan spises rå, kogt, tørret eller på anden måde forarbejdet. De plukkes når de er mørkerøde, også selvom de stadig er skarpe i smagen – det ændrer sig ved kogning eller tørring. For lettere høst kan en presenning lægges under træet og håndplukke frugterne ved at lade dem falde ned som man går frem. Frugterne kan bruges til syltetøj, ved at koge bærrene 5-10 min. i tilstrækkeligt med vand til at dække dem, derefter mose bærrene og så koge op igen med sukker (1 kg til 1 kg bær).

Det symbiotiske forhold til bakterien Frankenia ssp. gør skærmsølvblad til et særdeles effektivt ammetræ, dvs. til at fiksere kvælstof og fordele det ud i haver med mange gødningskrævende planter som fx frugttræer. Fordelingen sker både gennem spredningen af kvælstofholdige blade, fra rødder og fra mykorrhizale svampenet, der lever symbiotisk i forlængelse af dens rødder og transporterer næringen videre til planter, der har brug for den.

Skærmsølvblads forholdsvis brede størrelse, usarte væsen og tolerance overfor skygge gør den velegnet til læhegn.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).
 :wikispecies:elaeagnaceae
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Elaeagnus umbellata

Noter 

Gule blomster
Blomster i maj/juni
Nitrogenfikserende planter
Sølvblad
Fagleksikografi

Fagleksikografi er den videnskabelige disciplin, der beskæftiger sig med udarbejdelse, design, brug og bedømmelse af fagordbøger. En fagordbog er en ordbog, der behandler terminologien inden for et eller flere fagområder. En person, som arbejder med fagleksikografi kaldes en fagleksikograf.

Fagleksikografien er en underafdeling af den disciplin, der kaldes leksikografi, som beskæftiger sig med ordbøger generelt.

Fagleskikografiens formål og objekt
Fegleksikografien kan opdeles i en teoretisk og en praktisk del. Formålet med den teoretiske fagleksikografi er at udvikle teorier og principper for udarbejdelse, design, brug og bedømmelse af fagordbøger, mens formålet med den praktiske fagleksikografi er at udarbejde, designe og bedømme fagordbøger. Fagleksikografiens objekt, både det teoretisk-videnskabelige og det praktiske er fagordbøger. Som beskrevet i Nielsen 1992, skelner man i fagleksikografien mellem flerfagsordbøger (behandler mange forskellige fag) og enkeltfagsordbøger (behandler kun et fag). denne skelnen er vigtig, da man kan give en meget mere udtømmende behandling af fagord, fagsprog og fagsystematik i enkeltfagsordbøger end i flerfagsordbøger. Derudover skelner man mellem tre forskellige brugertyper: lægmand, halvekspert og ekspert. Denne skelnen er vigtig, da den giver et billede af brugernes faglige og fagsproglige kompetence, således at leksikograferne kan medtage de nødvendige data i fagordbøgerne.

Fagleksikografiens funktionslære

Inden for fagleksikografien er der etableret en såkaldt funktionslære, der går ud på, at en hvilken som helst ordbog skal udarbejdes med udgangspunkt i den eller de intenderede funktioner, som ordbogen skal have. Det kan fx være en kommunikationsrelateret funktion, dvs. tekstforståelse, tekstproduktion, tekstrevision eller oversættelse af tekster, eller det kan være en vidensrelateret funktion, dvs. man har behov for at vide mere om et specielt emne eller mere generelt udbygge sin viden. Ordbogens forfattere skal så på baggrund af den valgte funktion sammenholdt med ordbogens målgruppe, inkorporere de data, der er nødvendige for, at brugeren kan anvende ordbogen til løsning af et problem, der falder inden for ordbogens funktion(er).

Ekstern kilde/henvisning

 Henning Bergenholtz og Sven Tarp (red.): Manual i fagleksikografi. Systime 1994.
Sandro Nielsen: "Forholdet mellem alordbøger og enkeltfagsordbøger". I: R. V. Fjeld (red.): Nordiske studier i leksikografi. Nordisk forening for leksikografi 1992.
Sandro Nielsen: "Overvejelser angående det leksikografiske grundlag for en elektronisk bilingval regnskabsordbog", LexicoNordica 9-2002, 173-194.

Faglitteratur
Ordbog
Fagordbog

En fagordbog er en ordbog, som behandler terminologien inden for et eller flere fagområder. Fagordbøger findes i stigende grad som online-ordbøger på Internettet eller i elektronisk form, fx Dansk-Engelsk CISG-Ordbog og Den Danske Regnskabsordbog. Den disciplin, der beskæftiger sig med fagordbøger kaldes fagleksikografi, og er en gren af leksikografien.

Forskellige typer fagordbøger

Man kan skelne mellem forskellige fagordbøger på mange måder. En fagordbog, som behandler mere end et fagområde, fx en erhvervsordbog, kaldes en flerfagsordbog; en fagordbog, som behandler et fagområde, fx en juridisk ordbog, kaldes en enkeltfagsordbog; og en fagordbog, som behandler en begrænset del af et fagområde, fx en kontraktretlig ordbog, kaldes en delfagsordbog.

Hvis fagordbogen tilsigter at dække flest mulige termer inden for et fagområde, kaldes den for en maksimerende ordbog, mens den betegnes som en minimerende ordbog, hvis den tilsigter at dække et begrænset udvalg af et fagområdes terminologi.

En monolingval fagordbog er en ordbog, der behandler et enkelt sprog, mens en bilingval fagordbog behandler to sprog.

En fagordbog er lavet til at opfylde en eller evt. flere funktioner. Det kan fx være en kommunikationsrelateret funktion, dvs. tekstforståelse, tekstproduktion, tekstrevision eller oversættelse af tekster. Det kan også være en vidensrelateret funktion, dvs. man har behov for at vide mere om et specielt emne eller mere generelt udbygge sin viden.

Relevant litteratur
 Henning Bergenholtz og Sven Tarp (red.): Manual i fagleksikografi. Systime 1994.
Sandro Nielsen: "Forholdet mellem alordbøger og enkeltfagsordbøger". I: R. V. Fjeld (red.): Nordiske studier i leksikografi. Nordisk forening for leksikografi 1992, 275-287.
Sandro Nielsen: "Overvejelser angående det leksikografiske grundlag for en elektronisk bilingval regnskabsordbog", LexicoNordica 9-2002, 173-194.

Fagordbøger
Steen Hildebrandt (red.): Management Leksikon. Børsen 1995
Sandro Nielsen: Engelsk-Dansk Juridisk Basisordbog. Munksgaard 1993.
S. Nielsen/L. Mourier/H. Bergenholtz: Regnskabsordbogen. Dansk-Engelsk. Thomson 2004.
S. Nielsen/L. Mourier/H. Bergenholtz: Regnskabsordbogen. Engelsk-Dansk. Thomson 2007.
A. Lyng Svensson: Dansk-Engelsk Økonomisk Ordbog. Samfundslitteratur 1996.
A. Lyng Svensson: ''Engelsk-Dansk Økonomisk Ordbog. Samfundslitteratur 1994.

Online fagordbøger
Dansk-engelsk juridisk ordbog (Dansk-Engelsk CISG-Ordbog) 
Den Danske Regnskabsordbog 
Den Dansk-Engelske Regnskabsordbog 
Dansk-Engelsk Musikordbog 
Musikteoretisk Fagordbog

Relevante links

Litteratur om fagordbøger 

Ordbog
Nationalisering

Nationalisering er det offentliges overtagelse af tidligere kommercielle virksomheder eller hele brancher. Dette kan ske som følge af et politisk ønske om større og mere central organisering og planlægning af økonomien, eller fordi en bestemt branche eller virksomhed kommer i akut krise og er i fare for at lukke (f.eks. en bank). Der kan også ligge andre særlige motiver bag, som da man i Frankrig i 1945 nationaliserede Renault-fabrikkerne, hvis ledere havde kollaboreret med den tyske besættelsesmagt. Som oftest vil der være tale om, at det er staten, der overtager den pågældende virksomhed, men det kan også være en kommune.

Normalt ledes en nationaliseret virksomhed direkte af et ministerium eller indirekte via et offentligt aktieselskab. Politisk-ideologisk forbindes tanken om nationalisering af virksomheder ofte med socialismen, men er også forekommet i andre systemer eksempelvis i England, Canada og Indien. 

I planøkonomiske lande som det tidligere Sovjetunionen var størstedelen af erhvervslivet blevet nationaliseret, men også i andre lande spillede nationalisering en rolle i den politiske debat i begyndelsen af 1900-tallet. Ofte er nationaliseringer dog blevet gennemført med baggrund i økonomisk krise. Det har ofte været virksomheder indenfor transport, forsvar og infrastruktur, banker og råstofudvinding, der er blevet nationaliseret.

Nationalisering kan både finde sted med og uden kompensation til de tidligere ejere. I en lang række lande indeholder forfatningen forbud mod nationalisering uden kompensation til ejerne, ligesom Den Europæiske Menneskerettighedskonvention artikel 17 indeholder forbud mod vilkårlig berøvelse af ejendom. I Danmark indeholder Grundloven forbud mod fratagelse af ejendom, med mindre det er til fordel for almenvellet, og da alene mod fuld kompensation.

Se også 

Ekspropriation
 Socialisering (økonomi)

        

Makroøkonomi
Moderselskab

Et moderselskab er en virksomhed, som ejer tilstrækkeligt stemmeberettigede aktier eller anparter i en anden virksomhed til at kontrollere, drive den eller sikre sig indflydelse. Den anden virksomhed bliver et datterselskab til moderselskabet.

Et moderselskab har en vigtig rolle i en koncern.

Virksomheder efter type
Koncern

En koncern er bestående af ét moderselskab, ofte et holdingselskab, med et eller (som oftest) flere datterselskaber.

Der foreligger en koncern, såfremt moderselskabet kontrollerer – i betydningen styrer – datterselskaberne, og det er ikke afgørende, om kontrollen eksisterer gennem ejerskab.

En koncern af aktie- eller anpartsselskaber skal som hovedregel aflægge koncernregnskab, et regnskab, som udarbejdes som om alle virksomhederne var én virksomhed. Dette indebærer, at de økonomiske effekter af koncerninterne transaktioner skal elimineres.

Lovgivning 
En koncern er efter dansk lov defineret i Kursgevinstloven § 4 stk. 2:

§ 4. Stk. 2. Ved koncernforbundne selskaber forstås
 selskaber og foreninger m.v., hvor samme aktionærkreds ved fordringens erhvervelse eller på noget senere tidspunkt direkte eller indirekte ejer mere end 50 pct. af aktiekapitalen i hvert selskab,
 selskaber og foreninger m.v., hvor samme aktionærkreds ved fordringens erhvervelse eller på noget senere tidspunkt direkte eller indirekte råder over mere end 50 pct. af stemmerne i hvert selskab,
 en fond og selskaber, hvori fonden ved fordringens erhvervelse eller på noget senere tidspunkt direkte eller indirekte ejer mere end 50 pct. af aktiekapitalen i hvert selskab, eller
 en fond og selskaber, hvori fonden ved fordringens erhvervelse eller på noget senere tidspunkt direkte eller indirekte råder over mere end 50 pct. af stemmerne i hvert selskab.

Aktionærer som nævnt i aktieavancebeskatningslovens § 11, stk. 3, anses ved bedømmelsen af aktionærkredsen som én og samme aktionær. Ved opgørelsen af stemmeandele ses bort fra stemmer, som alene er opnået ved stemmeretsoverdragelse i forbindelse med erhvervet sikkerhed i aktier.

Se også 
 Firma
 Virksomhed
 Markedsføring
 Fabrik
 Multinationalt selskab

Fodnoter 

Regnskabsvæsen
Selskabsret
Virksomheder efter type
Sandeltræ-ordenen

Sandeltræ-ordenen (Santalales) har følgende fællestræk: Mycorrhiza findes kun spredt i denne orden, og de fleste undersøgte arter mangler denne udvikling. Arterne indeholder polyacetylener (triglycerider med C18 acteylensyrer) og triterpener.

 Balanophoraceae
 Misodendraceae
 Olacaceae
 Opiliaceae
 Egemistelten-familien (Loranthaceae)
 Sandeltræ-familien (Santalaceae) (her findes bl.a. Almindelig Mistelten (Viscum album)
 Schoepfiaceae
 Strombosiaceae

 
Planteordener
Hibbertia-ordenen

Hibbertia-ordenen (Dilleniales) har følgende fællestræk: De er træagtige planter (træer, buske, lianer) eller stauder. Arterne indeholder karakteristiske flavoner, myricetin og ellaginsyre. Overhuden er fyldt med kisel. Bladene er spiralstillede og hele med tandet rand, hvor hver tand slutter i en kirtel. Der er kun én familie i ordenen.

 Hibbertia-familien (Dilleniaceae)

Planteordener
Gunnera-ordenen

Gunnera-ordenen (Gunnerales) har følgende fællestræk: De indeholder ellaginsyre. I sikarrene findes plastider med proteinkrystalloider og stivelse. Bladene er håndnervede med tandet rand. Blomsterne er enten rent hanlige eller rent hunlige. Ordenen rummer kun de to nævnte familier.

 Gunnera-familien (Gunneraceae)
 Myrothamnaceae

Planteordener
Vin-ordenen

Vin-ordenen (Vitales) har følgende fællestræk: Sikarrene har plastider med proteinkrystalloider og stivelse. Bladene er tandede med kirtler på tænderne. Der er kun én familie i ordenen.

 Vin-familien (Vitaceae)
Mandstro

Mandstro (Eryngium) er en slægt med ca. 40 arter, der er udbredt i Europa, Nordafrika, Asien og Nord- og Sydamerika. Her omtales kun de arter, der er vildtvoksende, eller som dyrkes i Danmark.

 Agavebladet mandstro (Eryngium agavifolium)
 Alpemandstro (Eryngium alpinum)
 Bjergmandstro (Eryngium campestre)
 Russisk mandstro (Eryngium planum)
 Strandmandstro (Eryngium maritimum)
 Yuccabladet mandstro (Eryngium yuccifolium)

Skærmplante-familien
Russisk mandstro

Russisk mandstro (Eryngium planum) er en opret til overhængende staude med et gråblåt skær. Russisk mandstro ligner en tidsel, og bliver ofte kaldt det.

Beskrivelse 
Stænglerne er stive og forgrener sig mange gange. Grundbladene er brede og læderagtige med savtakket rand og mørkegrøn farve. Stængelbladene er derimod smalt elliptiske med grågrøn farve og skarpe torne langs randen og i spidsen. Blomsterhovederne sidder i hvert forgreningspunkt, hvor der dannes talrige gråblå småblomster. Blomsterne ses i slutningen af juli, og de omdannes i løbet af efteråret til masser af spiredygtige frø.

Russisk mandstro danner kraftige, dybtgående pælerødder. De kan ligne tidsler (og mange mennesker tror, at de er tidsler) på grund af de stikkende blade. De hører dog hjemme i Skærmblomst-familien, mens tidslerne hører hjemme i Kurvblomst-familien, så ligheden skyldes konvergent udvikling som svar på de samme, barske forhold.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,75 x 1 m (75 x 10 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Hjemsted 
Russisk mandstro hører hjemme på de kalkrige, central- og østeuropæiske stepper, hvor de vokser i tørre, overdrevsagtige bevoksninger. Ca. 2 km ret øst for Vynohradiv (Vinogradiv) i Vinogradiv amt, Ukraine, findes en tæt afgræsset bevoksning på grusbund ned mod floden Tisza. Bevoksningen er domineret af sortpoppel og her vokser arten sammen med bl.a. almindelig brunelle, kattehale, almindelig knopurt, almindelig skovranke, valnød, blågrøn skærmaks, cypresvortemælk, engriflet hvidtjørn, gærdekartebolle, hamphjortetrøst, havemalurt, hjertebladet kongelys, hjertebladet slangerod, hvidel, korbær, langbladet mynte, liden fingeraks, lucerne, lægehundetunge, lægejernurt, lægeoksetunge, markrødtop, purpurpil, rød kornel, rødel, slåen, sommerhyld, sortpoppel, strandkrageklo og sølvpoppel

Kilder og henvisninger 

Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Blå blomster
Blomster i juli/august
Oktav

En oktav (af latin: octo = "otte") er en interval på 8 toner i den diatonisk skala (se også toneinterval). Et almindeligt klaver spænder over 8 oktaver:

Frekvensen fordobles eller halveres for hver oktav, man bevæger sig op eller ned i tonerækken.

Den markerede frekvens, 440 svingninger pr. sekund, er den tone, man bruger som udgangspunkt ved stemning af instrumenter i en gruppe eller et orkester. Den kaldes kammertonen, og den blev i 1939 fastlagt på 440 svingninger pr. sekund. Tidligere var den på 435 svingninger pr. sekund, altså en anelse dybere.

Indenfor elektronikken bruges betegnelsen oktav om en frekvensfordobling. Hvis et lavpasfilter dæmper alle frekvenser over grænsefrekvensen med 3 dB/oktav, vil det sige, at en frekvens, der er dobbelt så høj, kun bliver sluppet igennem med halv effekt.

Toneintervaller
Toneinterval

Intervallet mellem to toner er forholdet mellem deres frekvenser.

Svingningstal i Hz for grundskalaens toner. Tallene er defineret ud fra naturtonerækken med c som grundtone.

Tonen  kaldes kammertonen.

Navne på intervaller 

Toneintervaller benævnes efter hvor mange toner de spænder over i en (diatonisk dur-) skala. I vestlig musik er der tolv toner indenfor en oktav. Disse organiseres som regel i en 7-toneskala i tonal, vestlig musik. Almindeligvis i en dur-skala. Det skal bemærkes at både start- og sluttonen tælles med i en sådan skala. Intervallerne sekund, terts, sekst og septim bruges mest i to udgaver: en stor og en lille, men kan også være forstørret eller forminsket. Eksempelvis er intervallet fra c til des en lille sekund, mens c til d er en stor, og c til dis en forstørret. Intervallerne prim kvart, kvint og oktav er almindeligvis rene, men kan også være forstørrede eller formindskede.

 Prim – 1 ("nul-interval" som fra A til A – ren prim)
 Sekund – 2 (2 halvtonetrin – stor sekund)
 Terts – 3 (4 halvtonetrin – stor terts)
 Kvart – 4 (5 halvtonetrin – ren kvart)
 Kvint – 5 (7 halvtonetrin – ren kvint)
 Sekst – 6 (9 halvtonetrin – stor sekst)
 Septim – 7 (11 halvtonetrin – stor septim)
 Oktav – 8 (12 halvtonetrin – ren oktav)
 None – 9
 Decim – 10
 Undecim – 11
 Duodecim – 12
 osv.

Inden for ren intonation bliver intervallernes navne fra tonen c til:

 C – Prim
 Cis – Forstørret prim
 Des – Lille sekund
 D – Stor sekund
 Dis – Forstørret sekund
 Es – Lille terts
 E – Stor terts
 Eis – Forstørret terts
 Fes – Formindsket kvart
 F – Ren kvart
 Fis – Forstørret kvart
 Ges – Formindsket kvint
 G – Ren kvint
 Gis – Forstørret kvint
 As – Lille sekst
 A – Stor sekst
 Ais – Forstørret sekst
 B – Lille septim
 H – Stor septim
 His – Forstørret septim
 Ces – Formindsket oktav
 C – Ren oktav  

Man kan fx høre forskel på intervallerne ved at bruge den metode der siger at intervallerne prim og oktav er samklingende, terts og sekst er "farvede", sekund og septim er dissonerende, mens kvart og kvint er "tomme".
Intervallet på seks halvtoner som fra f til h kaldes en tritonus, populært kaldet djævleintervallet, opfattes af mange som disharmonisk i konsonerende omgivelser. Intervallet er dog til stede i mange akkorder eksempelvis dur 7, som anvendes i stor udstrækning i moderne såvel som klassisk musik. Tritonus kaldes ved eget navn fordi den er speciel, men er formelt set enten en forstørret kvart eller forminsket kvint.

Man benytter i praksis ikke intervaller større end duodecimer. Dette skyldes bl.a. at der inden for koralharmoniseringens stemmeføring er regler for intervallers størrelser og dette er det største der må være mellem bas og tenor.
Grundskala

Grundskalaen er de otte toner i den oktav, hvor a-et er kammertonen:

Skalaen er C-dur, så der er ingen fortegn.

Se også 
toneinterval

Musikteori
Konvergent udvikling

Konvergent udvikling er en sammenlignelig udvikling hos arter, der ikke er beslægtede. Som svar på ensartede, afgørende miljøfaktorer får arterne udseende eller indre funktioner, der ligner hinanden. Med andre ord konvergerer ubeslægtede organismers fænotype, uden deres genotype nødvendigvis gør det samme. Når organismer har ensartede træk på grund af konvergent udvikling (og ikke som resultat af fælles nedarvning) kaldes det analogi i stedet for homologi

Eksempler på konvergent udvikling 

 Saltkirtler hos struds, leguan og Sporobulus-slægten (Chenopodiaceae)
 Strømlinjeform hos tun, delfin og pingvin
 Torne hos kaktus, tjørn og mange andre planter.
 Samfundsdannelse hos myrer og termitter
 Isolerende inderlag'' hos snehare og gås
 Vinger hos flagermus, insekter og fugle.
 Svævehud hos pungflyveegern og flyveegern.
 Lighed imellem ulv og pungulv.
 Tab af lemmer hos slanger og hos ormepadder.
 Mælk hos pattedyr og kråsemælk hos duer.
 Øjnene hos blæksprutter og fisk.
 Pigge hos pindsvin, søpindsvin og myrepindsvin.

Se også 

 Strukturel gruppering

Evolutionsteori
Horst Köhler

Prof. Dr. Horst Köhler (født 22. februar 1943) er en tysk politiker og økonom.

Han var tidligere direktør for IMF, og var fra 1. juli 2004 Tysklands forbundspræsident. Den 23. maj 2009 genvalgte Forbundsforsamlingen Horst Köhler for en ny embedsperiode til 2014 med 613 af forsamlingens 1.224 medlemmer. Han vandt således første afstemning med absolut flertal i forhold til modkandidaten Gesine Schwan.

Fratrædelse 

31. maj 2010 trak Köhler sig tilbage med øjeblikkelig virkning, efter en kontroversiel bemærkning om landets anvendelse af militær magt. I et interview fortalte han, at indsatsen i udlandet bl.a. er nødvendig for fortsat at sikre Tysklands økonomiske interesser. Dette blev af kritikere opfattet som om, at han gjorde krigen i Afghanistan til et spørgsmål om økonomi. Senere meddelte præsidentens talsmand, at bemærkningen var møntet på pirateriet ved bl.a. Afrikas Horn.

Både kansler Angela Merkel og udenrigsminister Guido Westerwelle havde forsøgt at tale Köhler fra sin beslutning, men uden held. Ved sin afgang følte han desuden, at kritikken imod ham manglede "den nødvendige respekt" for embedet.

Efter forfatningen overtager formanden for Forbundsrådet embedet midlertidigt i 30 dage, indtil Forbundsforsamlingen har udpeget en til at overtage posten. Formandsposten i Forbundsrådet var dengang Bremens borgmester Jens Böhrnsen.

Köhler var ikke den første forbundspræsident der fratrådte posten i utide. Men Heinrich Lübkes afgang i 1969 skete kun tre måneder for tidlig og under langt mindre dramatiske forhold.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Bundespraesident.de – Hjemmeside (tysk, engelsk, fransk, spansk)

Tysklands forbundspræsidenter
Politikere fra CDU
Transseksualisme

Transseksualisme er i Danmark en diagnose i sundhedsvæsenets klassifikationssystem under »psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser«.

Den kan gives af Sexologisk Klinik ved Psykiatrisk Center København til personer, der vurderes at være transseksuelle og er en forudsætning for en række hormonelle og kirurgiske indgreb, som typisk efterspørges af transkønnede personer med en oplevelse af kønsdysfori baseret i deres udseende eller lignende.

Kritik af diagnosen 

Klassificeringen af diagnosen under »psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser« og anbringelsen af transkønnede under denne diagnose er omstridt og kritiseres af bl.a. LGBT Danmark, et antal professorer, læger, psykologer og sexologer, der argumenterer for, at transkønnede i stedet kan stilles somatiske diagnoser som fx Q50.0 Agenesi af æggestok eller Q55.0 Agenesi eller aplasi af testikel for at retfærdiggøre hormontilskud til henholdsvis transkønnede kvinder og transkønnede mænd. I 2013 blev det i Folketinget foreslået at fjerne transkønnede fra denne klassificering, men kun Enhedslisten og Liberal Alliance stemte for. Til sammenligning blev homoseksualitet fjernet fra sygdomslisten i 1981.

Diagnosekoder 
 DSM-IV og DSM-IV-TR: Gender Identity Disorder, diagnose nummer 302 i DSM som dækker transseksualisme.

Kilder

Se også 
 Transkønnet

Sexologi
Samfundsvidenskab

Samfundsvidenskab er en fællesbetegnelse for de videnskaber, der beskæftiger sig med menneskelige samfund. Der er ikke entydige grænser til andre videnskabsområder, f.eks.humaniora. Det særlige kendetegn ved samfundsvidenskabelig metode er, at den på den ene side anvender fortolkende metode som forudsætter forståelse og indlevelse i menneskers livssituationer. På den anden side anvendes også naturvidenskabelige metoder til at blotlægge årsagssammenhænge, der kan afprøves af andre forskere på andre tidspunkter, men med samme resultat.

Samfundsvidenskab er en central del af de danske universiteter, hvoraf fem har dedikerede fakulteter til området. Der udbydes samfundsvidenskabelige uddannelser på alle videregående niveauer, ligesom det er udgangspunktet for samfundsfag i grundskolen og på ungdomsuddannelserne.

Utraditionelle tilgange til samfundsvidenskab 

 Memetik
 Sociobiologi
 Sociofysik

Referencer 

 
Videregående uddannelser i Danmark
Westermarck-effekten

Westermarck-effekten betegner en revers seksuel prægning, der sker når to mennesker lever tæt sammen i de første år af den enes liv. Dette medfører en mindre sandsynlighed for senere seksuel tiltrækning imellem de to.

Se også
Incest
Genetisk seksuel tiltrækning

Eksterne henvisninger 
 Nancy T. Burley, en forsker af seksuel tiltrækning mellem zebrafinker.

Sexologi
Handout

Handout er papir, som deles ud i forbindelse med f.eks. en forelæsning, konference eller foredrag, og kan eksempelvis indeholde referater eller grafisk information til støtte for kommunikationen eller undervisningen.

Publikationer
Undervisningsmaterialer
Metakognition

Metakognition er at tænke på det at tænke. Det vil sige tanker og viden om egne psykiske processer.

Metakognitiv terapi 
Metakognition anvendes særligt i forbindelse med metakognitiv terapi. Denne metode stammer fra det såkaldte kognitive opmærksomhedssyndrom, hvilket består af spekulationer, bekymringer og fiksering af opmærksomhed på trusler, der skyldes metakognition. Ved metakognitiv terapi går en terapeut ind og forsøger at fjerne det kognitive opmærksomhedssyndrom, ved at hjælpe patienten til at udvikle mønstre, der ændrer de metakognitive overbevisninger, der skaber negative tanke- og opmærksomhedsmønstre.
Metakognitiv terapi anvendes i dag til at behandle lidelser så som social angst, depression, posttraumatisk stress, borderline personlighedsforstyrrelse og psykoser.

Kilder og henvisninger

Filosofi
Kognitionsvidenskab
Human resource

Human resource eller HR er de mennesker der udgør arbejdskraften i en organisation, forretningssektor, branche eller økonomi. Et snævrere koncept er humankapital, den viden og de færdigheder individet styrer. Lignende begreber inkluderer mandskab, arbejdsstyrke, personale, medarbejdere eller blot folk.

Human resource afdelingen 
Human resource afdelingen (HR-afdelingen) af en organisation udfører human resource management, fører tilsyn med beskæftigelse, såsom overholdelse af arbejdsret og beskæftigelsesstandarder, jobsamtaler, administration af frynsegoder, organisering af medarbejderregistrering, nogle aspekter af rekruttering og medarbejder off-boarding. HR-afdelingen fungerer som link mellem organisationens ledelse og de ansatte.

Opgaverne inkluderer planlægning, rekruttering og udvælgelsesprocesser, publicering af jobannoncer, evaluering af medarbejderpræstationer og resumé. Jobansøgere: programsætning af samtaler, assistere i processen og sikre baggrundstjek. En anden arbejdsfunktion er lønningslisten og administration af benefits, det omfatter ferie, sygdom, gennemgang af lønsedler og godkendelse af fakturaer. HR-afdelingen koordinerer også medarbejderrelaterede aktiviteter og programmer.

Referencer
Human Resource Management

Human Resource Management (HRM) er en disciplin indenfor ledelse, der ønsker at integrere hver enkelte medarbejders behov og personlige ressourcer i arbejdet. Ofte forbinder man ting som medarbejderudviklingssamtaler (mus), personlighedstest og tilfredshedsundersøgelser med HRM.

Begrebet svarer i en dansk oversættelse til personaleadministration.

Begrebets historie 
Blandt begrebets vigtigste grundlæggere regnes den australsk/amerikanske psykolog George Elton Mayo (1880-1949). Han udførte gennem en årrække forskellige eksperimenter hos amerikanske Western Electric Company. Eksperimenter hvis resultater viste en sammenhæng mellem de uformelle sociale relationer på arbejdet og arbejdernes effektivitet.

Mayo startede egentlig med at undersøge, hvordan de fysiske omgivelser på arbejdspladsen spillede ind på arbejdernes effektivitet. Derfor udførte han eksperimenter, hvor han over tre år studerede en arbejdsgruppe, som var blevet anbragt i et særskilt rum i forhold til den øvrige produktion. Her kunne han ændre på forskellige parametre som fx belysning, pauser og ekstra belønninger for at se, hvordan ændringerne påvirkede arbejdernes effektivitet.

Næsten uanset hvilke parametre Mayo ændrede på, var arbejdsgruppen altid mere effektiv end den øvrige produktion. Det ledte ham til sidst til den konklusion, at det var gruppens følelse af samhørighed og deres oplevelse af interesse fra ledelsens side, der havde den største positive betydning for effektiviteten. Dette førte senere Mayo til at konkludere, at opbyggelse af sociale relationer på arbejdet kunne løse de konflikter, som den på dét tidspunkt populære ledelsesform scientific management gav. Konflikter, som han mente udsprang af, at arbejderne under scientific management savnede meningsfuld social kontakt på arbejdet. 

Dette blev starten på HRM-traditionen, men da Mayo således på dette tidspunkt så på relationer frem for ressourcer, betegnede han sit arbejde som Human Relations Management. Senere er betegnelsen blevet ændret til Human Resource Management.

Ledelse
Engelske vendinger
Human resources
HR

Hr eller HR har flere betydninger:
 HR – Hardness Rockwell, international fastlæggelse af et materiales hårdhed
 .hr – et nationalt topdomæne der er reserveret til Kroatien (Republika Hrvatska)
 Home run – en bold, der slås ud af stadionet i baseball eller softball
 Hertzsprung-Russell diagrammet – et stjerneklassifikations skema
 Human Resource – personalehåndtering
 Human Resource Management – en ledelsesstil
 HR-chef – personalechef
 Hotel- og Restaurantskolen

Se også
 Bo Hr. Hansen – en dansk manuskriptforfatter
Biologisk neuralt netværk

Den menneskelige hjerne består bl.a. af nerveceller, der kaldes neuroner. Disse neuroner danner et netværk, et såkaldt biologisk neuralt netværk. Mellem neuronerne i dette netværk er der signaludveksling af elektrokemiske signaler. En neuron får input fra andre neuroner og sender selv et output som resultat ud på netværket.

Dette er en primitiv beskrivelse. Kompleksiteten i vores hjerne er enorm. Man har fundet mere end hundrede typer af neuroner i vores hjerne. Hjernens neuroner laver "spontant" forbindelser mellem neuronerne. Specielt børn mellem 0 og 5 år danner mange forbindelser og hjernen danner i hele vores liv flere forbindelser.

Man ved ikke hvordan erindringer gemmes og hvem ved – måske har forskellige mennesker forskellige måder at gemme erindringer på. Måske ligger erindringer holografisk i hjernen, man ved det ikke.

En yderst primitiv sammenligning af hjernens neurale net og en computer 
I nogle sammenligninger mellem hjernens neurale net kan følgende beregning foretages:
 Hjernen bruger omtrent 20 J/s (= 20 W). Der er milliarder af neuroner i vores hjerne; nogle estimerer at der er omkring 2×1012 neuroner. Neuroner har en responstid på cirka 10 ms – dette svarer til 100 Hz. Hjernen har i princippet en processeringskraft på 2×1014 "logiske" operationer per sekund.
 En Pentium og en PowerPC-processor bruger cirka 10-100 J/s (= 10-100 W). Til sammenligning har en PowerPC 970 processor med 64-bit databusbredde ved en frekvens på 3 GHz i omegnen af 2×1011 logiske operationer per sekund, og med den primitive sammenligning er hjernen omtrent 1000 gange hurtigere end dagens high-end PC'er.

Men denne sammenligning er unuanceret, da man faktisk ikke kender vores hjernes repræsentationsform og beregningsform. Kun ved sanseneuronerne kan man finde noget der "forstås". Længere inde i hjernen virker den plastisk i sin måde at repræsentere "noget" på.

En af vores neuroner har i snit, så vidt man har estimeret, 1.000-10.000 tværgående forbindelser til andre neuroner i et tredimensionalt net. Ingen computerchips kan håndtere så mange tværgående forbindelser. Todimensionale computerchips er små; cirka 10 mm×10 mm, hvor man i designfasen forsøger at holde antallet af tværgående forbindelser nede, da de gør delkredsløbene i processoren langsommere.

Se også
 Kunstigt neuralt netværk

Eksterne henvisninger 

 Neuroguide.com – Neurosciences on the Internet

 
Hjernen
Psykologi
Pave Urban 1.

Urban 1. – Urbanus – var pave fra 222 til 230. Han omtales af Eusebius i dennes historiebog og er repræsenteret med en inskription i Coemeterium Callisti, men der er intet kendt om hans liv. I den katolske kirkes Breviar nævnes det, at han foretog adskillige konverteringer til kristendommen, blandt andet af Valerianus, der var gift med Sankt Cæcilia, og hans bror Tiburtius. Det nævnes samme sted, at han led martyrdøden og blev begravet i Coemetarium Praetextati.

Hans navnedag er 25. maj.

 

Tjek fødsels- og dødsår
Paver i antikken
Krybende benved

 
Krybende benved (Euonymus fortunei) er en stedsegrøn busk med en fladt krybende eller klatrende og tæt forgrenet vækstform. Hele planten, inklusive frugterne, er giftig.

Beskrivelse 
Barken er grøn, og det bliver den ved med at være meget længe. Gamle grene kan dog få grå og opsprækkende bark. Knopperne sidder modsat, og de er glatte, spidse og lysegrønne. Bladene er ægformede til ovale med rundtakket rand. Oversiden er blank og friskt grøn, mens undersiden er lysegrøn og mat. Enkelte blade farves orangerøde om efteråret. Blomsterne er grønne, og man lægger ikke mærke til dem. Frugterne, derimod, er koralrøde kapsler, der åbner sig i fire klapper, så man kan se ind til de orangerøde kerner. Frøene modner sjældent her i landet.

Rodnettet består af talrige, ret tynde hovedrødder og et tæt net af finrødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 x 3 m (10 x 45 cm/år). Højden bliver dog væsentligt større, hvis busken får lov til at klatre! 4 planter dækker 1 m² på 3 år.

Hjemsted 
Krybende benved vokser som bunddækkende eller klatrende underskov i blandede løvskove og i krat samt på overdrev fra havniveau til 3.400 m højde over størstedelen af Kina og i Indien, Pakistan, Myanmar, Korea, Japan, Sydøstasien og Indonesien. Arten er meget variabel, men foretrækker fugtig, porøs og næringsrig jord.

På øen Lamma i den tidligere, britiske kronkoloni Hongkong findes en åben, blandet skovbevoksning. Her vokser arten sammen med bl.a. Almindelig Ildkrone, almindelig sukkerrør, galæblesumak, guineagræs, hvid morbær, kinesisk elefantgræs, kinesisk liguster, litchi, mango, stillehavsskruepalme, Vitex negundo (en art af kyskhedstræ) og Zanthoxylum avicennae (en art af tandved)

Varitet og sorter 
I handlen findes en varitet af krybende benved, nemlig Euonymus fortunei var. vegetus. Den kendes også under synonymerne E. fortunei var. radicans og E. fortunei f. carrierei. Varieteten udmærker sig ved at være rigt frugtbærende med gule kapsler, der åbner sig i fire klapper og viser de orangerøde frøkapper.

Desuden sælges der nogle sorter af arten under navnene:
 Euonymus fortunei 'Coloratus' (mørkegrønne blade med variabel form og purpurrød høstfarve med lyserød underside)
 Euonymus fortunei 'Dart's Blanket' (mørkegrønne blade og brunrød til bronzebrun høstfarve med purpurrød underside)
 Euonymus fortunei 'Emerald Gaiety' (grønne blade med hvid rand og brunlig høstfarve med lyserød kant)
 Euonymus fortunei 'Emerald 'n' Gold' (mørkegrøn bladmidte med citrongul kant og lyserødt tonet høstfarve)
 Euonymus fortunei 'Gracilis' (grågrøn bladmidte med uregelmæssig, hvid kant og rosenrødt tonet høstfarve)
 Euonymus fortunei 'Minimus' (bittesmå, mørkegrønne blade med hvide bladribber).

Galleri

Noter

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Blomster i juni
Smukke frugter
Giftige planter
Bunddækkende planter
Benved
Arthur Jensen (flertydig)

Arthur Jensen har flere betydninger:

 Arthur Jensen – en dansk skuespiller.
 Arthur Jensen (psykolog) – en amerikansk psykolog.
 Arthur M. Jensen – en dansk sprogmand, grundlægger af Naturmetodens Sproginstitut
Pejorativ

Et pejorativ (af latin: peior, mindre)  er et adjektiv eller substantiv, der betyder "nedsættende" eller "noget nedsættende".

Sprogforskning
Deskriptiv

Deskriptiv betyder beskrivende.

Deskriptive ytringer forholder sig til, hvordan noget er, frem for hvordan det bør være (en præskriptiv eller normativ ytring). Studier af, om en norm overholdes eller brydes, betegnes empiriske studier, ligesom der skelnes mellem idealer, som analyseres som præskriptive og faktiske forhold, som analyseres som deskriptive. I klassisk videnskabsteori er denne skelnen afgørende, når udsagn analyseres. Med den sproglige vending har postmodernister påpeget, at den operative skelnen mellem præskriptive og deskriptive udsagn er en falsk modstilling af begreberne.   

Videnskab