Martin Andersen Nexø

Martin Andersen Nexø (født 26. juni 1869 på Christianshavn, død 1. juni 1954 i Dresden) var en dansk forfatter. Hans barndomshjem i Nexø er i dag indrettet som museum. Navnet Nexø blev føjet til hans efternavn fra den bornholmske by. Martin Andersen Nexø var en del af den kunstneriske stilperiode socialrealismen. Næst efter H.C. Andersen er han den danske forfatter der er oversat til flest sprog. Martin Andersen Nexø blev især meget populær i Østeuropa og Sovjetunionen, hvor hans bøger fik kanonisk status. I Danmark er han på den liste over forfattere som eleverne skal stifte bekendtskab med i gymnasiet og er på kulturkanonen indirekte repræsenteret i forbindelse med filmene Ditte Menneskebarn og Pelle Erobreren.

Liv og levned
Martin Andersen Nexø blev født i den københavnske bydel Christianshavn i 1869. Hans far var stenhugger og moren datter af en smed. Der var 10 børn i familien og faren var alkoholiker, hvilket betød at han voksede op i stor fattigdom. Som otteårig flyttede han med sin familie til Bornholm. I 1889 blev han uddannet skomager i Rønne, hvor han desuden fik interesse for litteratur og kunst. Han fik kurser på bl.a. Bornholms Højskole og ved hjælp fra private samt statsstøtte også et ophold på Askov Højskole.

Som voksen boede han i Espergærde. Det var her, at han skrev Pelle Erobreren. Han flyttede sent i livet til Dresden, hvor han blev udnævnt til æresborger. Her blev blandt andet gymnasiet   opkaldt efter ham. 
Martin Andersen Nexø er begravet på Assistens Kirkegård i København, afd. H-211/212.

Forfatterskabet 
Blandt hans hovedværker er Pelle Erobreren (1906-10) og Ditte Menneskebarn 1917-21, der begge beskriver stærk fattigdom og social uretfærdighed omkring 1900-tallet. Begge romaner blev filmatiseret. Filmen Pelle Erobreren, der dog kun dækker første bind af romanens fire bind, er instrueret af Bille August, og den fik en Oscar i 1989 som bedste udenlandske film. I perioden 1932-39 udgav han sine erindringer i fire bind: 1. Et lille Kræ, 2. Under aaben Himmel, 3. For Lud og koldt Vand og 4. Vejs Ende.

Politisk holdning 

Han var ikke blot forfatter, men også politisk aktiv, fra 1910 som socialdemokrat og siden 1918 som kommunist. Han var fra 1937 til sin død medlem af DKP's centralkomité. Hans forbillede var Sovjetunionen som han så som virkeliggørelsen af den socialistiske drøm. Historikeren Bent Jensen har i bogen Stalinismens fascination og danske venstreintellektuelle citeret ham således fra tidsskriftet Sovjet i Dag (juni 1936): 

Ifølge Bent Jensen besvarede han i 1940 spørgsmålet "Hvorfor er jeg ven af Sovjetunionen", der var stillet i tidsskriftet Nyt Land, således:

Martin Andersen Nexø er blevet kaldt naiv og delvist politisk blind. Han protesterede ikke over de såkaldte Moskvaprocesser i 1930'erne, selvom han var til stede i Moskva under den anden af disse skueprocesser i 1937. Her blev flere af Stalins politiske modstandere dømt til døden uden at almindelige retsstatslige principper blev overholdt. Andersen Nexø mente, at retssagen var blevet afviklet "menneskeligt" og med "absolut talefrihed" for de anklagede. Han var dog ikke alene om sit synspunkt, også den amerikanske ambassadør talte positivt om retssagen.

Værker

Romaner 
 Skygger, 1898
 Det bødes der for, 1899 
 En Moder, 1900 
 Familien Franck, 1901 
 Dryss, 1902
 Pelle Erobreren, 1906–10 
 Ditte Menneskebarn, 1917–21 
 Midt i en Jærntid, 1929  
 Et Lille Kræ, 1932 
 Morten hin Røde, 1945
 Den fortabte Generation, 1948 
 Jeanette, 1957 (ufærdig)

Noveller 
 En lønningsdag, 1900
 Tyvetøs, 1901
 Kærlighedsbarnet, 1907
 Idioten!, 1909
 Den evige jøde, 1913
 Ulven og fårene, 1915
 Gårdsangeren, 1916
 Livsslaven, 1918
 Dybhavsfisken, 1918
 Dukken, 1918
 Murene, 1918
 Gulduret, 1918
 En Strandvasker, 1918
 Bølgen den blaa, 1918
 Når nøden er størst, 1926

Derudover også erindringer, digte, journalistik og rejsebøger, for eksempel Soldage og Mod Dagningen.

Udmærkelser 
 Æresborger: i Allensbach am Bodensee
 Æresmedlem af udenlandsk forening: Kulturbund, Berlin
 Æresmedlem af udenlandsk forening: The PEN Club, London
 Æresmedlem af den danske afdeling af PEN-klubben: Ærespræsident
 1945 Æresmedlem af Dansk Forfatterforening
 1945 Æresmedlem af udenlandsk forening: Den Norske Forfatterforening
 1949 Æresdoktor: Leipzig Universitet
 1949 Æresdoktor: Universitetet i Greifswald
 1952 Æresbolig: en kreds af venner har købt Martin Andersen Nexøs hus i Søllerød, og vil indrette det til æresbolig for forfatteren
 1953 Æresborger: i Dresden
 1996 Æresborger i Nexø

Han har fået opkaldt flere veje og pladser efter sig i Tyskland og Danmark.

Tyskland
Martin-Andersen-Nexö-Straße i Magdeburg, Dresden, Erfurt, Sondershausen, Weimar, Ribnitz-Damgarten, Stralsund, Neustrelitz. Martin-Andersen-Nexö-Ring i Rostock og Martin-Andersen-Nexö-Platz i Greifswald.
DanmarkAndersen Nexø Vej i Nexø, Bornholms Regionskommune og i Søborg, Gladsaxe Kommune.

Filmatiseringer 
 1946: Ditte menneskebarn – Instruktion: Bjarne Henning-Jensen
 1958: Der Lotterieschwede – Instruktion: Joachim Kunert
 1985: Pelle der Eroberer (TV serie) – Instruktion: Christian Steinke
 1987: Pelle Erobreren – Instruktion: Bille August

Litteratur 
 Kjeld Elfelt: "Ny dansk Prosa" (Ord och Bild 1933; s. 541-551)
 Jørgen Haugan, Alt er som bekendt erotik, Gad, 1998. . Biografi.
 Børge Houmann: "Martin Andersen Nexø og hans samtid" I-III (1982-88)
 
 K.K. Nicolaisen: "Om Martin Andersen Nexø og hans Digtning" (Ord och Bild 1924; s. 211-222)
 Henrik Yde: "Det grundtvigske i Martin Andersen Nexøs liv" I-II (1991).

Referencer

Se også
 Martin Andersen Nexø (dokumentarfilm fra 1947)
 Martin Andersen Nexø (dokumentarfilm fra 1954)

Eksterne henvisninger 

 
 
 

 Martin Andersen Nexo på Dansk Forfatterleksikon
 Biografi på Leksikon.org
 Liv og værk på Kirjasto.sci.fi 
 DR's multimedieklip 
 K.K. Nicolaisen: "Om Martin Andersen Nexø og hans Digtning" (Ord och Bild; 38. årgang (1924), s. 211-222)
 

Personer fra København
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Romanforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Nexø