Кирково (община)

Община Кирково се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Кърджали.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в южната част на област Кърджали. С площта си от 537,871 km2 е 3-та по големина сред 7-те общини на областта, което съставлява 16,75% от територията на областта. Община Кирково е най-южната община на България (връх Вейката). Границите ѝ са следните:
 на север – община Джебел;
 на североизток – община Момчилград;
 на изток – община Крумовград;
 на юг – Република Гърция;
 на запад – община Златоград, област Смолян.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на община Кирково е средно-, ниско планински и хълмист. Тя се намира изцяло в пределите Източните Родопи. В централните части на общината са разположени няколко сравнително големи долинни разширения по теченията на река Върбица и десният ѝ приток Чорбаджийска река (Къзълач) – в района на селата Бенковски, Кирково и Подкова. В коритото на Върбица, северно от село Брегово се намира най-ниската точка на общината – 265 m н.в.

От всички страни тези обширни долинни разширения са обградени от четири средно- и нископланински рида, части от Източните Родопи. В южната част на община Кирково се простират северните склонове и разклонения на мощния граничен с Гърция рид Гюмюрджински снежник. В него, на границата с Република Гърция се намира връх Вейката (1463 m), най-южната точка на България и най-високата точка на общината. Източно от прохода Маказа, по границата с Гърция се простира най-западната част на рида Мъгленик с максимална височина Върха (952 m), разположен на граничната бразда, югозападно от село Тихомир. Източните части на общината се заемат западните склонове и разклонения на друг източнородопски рид Стръмни рид с посока на простиране от юг на север. Неговата максимална височина е едноименният му връх (960 m), разположен североизточно от село Нане. И накрая, на север и запад от долината на Върбица, в северната част на община Кирково се простират крайните южни и югоизточни части на устренския рид (югоизточно разклонение на рида Жълти дял) със Зли връх (710 m), разположен северно от село Стоманци.

Води 
Основна водна артерия на общкина Кирково е река Върбица (десен приток на Арда). Тя навлиза в общината от община Златоград западно от село Пресека. До село Крилатица тече в източна посока, след което завива на север-североизток и северно от село Брегово напуска пределите на общината. По нейното течение в границите на община Кирково има две големи долинни разширения – в райна на селата Бенковски и Подкова, заети от обработваеми земи. Основни притоци на Върбица в пределите на общината са реките: леви – Папаздере (влива се при село Добромирци), Ахряндере (при село Бенковски), Олудере (при Дрянова глава) и Циганско дере (при село Върбен); десни – Дранговска река (при село Дрянова глава), Чорбаджийска река (Къзълач, при село Подкова) и Арпалъшко дере (при село Старейшино). Десният приток на Върбица – Чорбаджийска река (Къзълач) протича изцяло през общината и в района между селата Горно Къпиново и Кирково образува третото в общината обширно и плодородно долинно разширение.

Най-югоизточните части на община Кирково се отводняват от най-горното течение на река Кесебир (Вировица, ляв приток на Крумовица, от басейна на Арда).

ОбщинаКирково се намира в район с продължителни летни засушавания, които водят до изчерпване на подпочвените водни запаси. Всичките изброени по-горе реки са с непостоянен воден режим, като след продължителни дъждове и през пролетта прииждат, като някои от тях са с пороен характер и влачат големи количества наносни материали. На територията на общината са изградени 63 водоема предназначени за напояване на земеделските земи. По-значителни от тях са язовирите: „Мъгляне“ („Бенковски“, с капацитет 8 млн. m3), „Амбарица“ („Чакаларово“, 150 хил. m3) и язовира в местността Голяма нива до село Домище (30 хил. m3).

Климат 
Климатът на общината е преходно–средиземноморски със средната годишна температура между 11 °C и 13,2 °C. Зимите са сравнително меки, като дните със задържане на снежна покривка са 43, а лятото е продължително и горещо. Средната годишна сума на валежите е 521 mm, която е около средните стойности, измерени в метеорологичните станции през 2001 г.

Минерални ресурси 
На територията на община Кирково са открити няколко находища на полезни изкопаеми. При село Яковица има находище на хромови и железни руди, в с. Костурино – на хромова руда, залежи от оловно-цинкови руди са открити край селата Шумнатица, Чакаларово и Джерово. Находищата на полезни изкопаеми не се експлоатират. На територията на общината има и находища на нерудни полезни изкопаеми – азбест, кианит, дистен, фелицит, гранити, мрамори и други използвани в строителството.

Населени места 
Общината има 72 населени места с общо население 20 442 жители към 7 септември 2021 г.

Административно-териториални промени 
 Указ № 282/обн. 21.05.1927 г. – признава н.м. Къшла дере (от с. Дрангово) за м. Къшла дере;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Сапдере на с. Бързия;
 – преименува с. Куруджа дере на с. Горски извор;
 – преименува с. Арабаджии на с. Джерово;
 – преименува с. Анлък на с. Домище;
 – преименува с. Биюк ип дере (Голямо Ип дере) на с. Дрангово;
 – преименува с. Ортакчии на с. Дружинци;
 – преименува с. Дегермен теке на с. Жерка;
 – преименува с. Ени махле на с. Завоя;
 – преименува м. Къшла дере на м. Зимица;
 – преименува с. Далакча на с. Костурино;
 – преименува с. Каракаш на с. Лозенградци;
 – преименува с. Узун химетлер на с. Протогерово;
 – преименува с. Къркъм на с. Стрижба;
 – преименува с. Терзи юрен на с. Тихомир;
 – преименува с. Хасъ юрт на с. Царино;
 – преименува с. Чакал кьой на с. Чакаларово;
 – преименува с. Фъндаджик на с. Шумнатица;
 МЗ № 3225/обн. 21.09.1934 г. – преименува с. Хатиболар на с. Фотиново;
 – преименува с. Чорбаджилар на с. Чорбаджийско;
 МЗ № 3302/обн. 26.09.1934 г. – преименува с. Емирлер на с. Добромирци;
 МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Фарфарал на с. Веслец;
 – преименува с. Сарп дере на с. Върли дол;
 – преименува с. Али паша на с. Генерал Панайотово;
 – преименува с. Кара Ахмедлер на с. Гривяк;
 – преименува с. Деделер на с. Дедец;
 – преименува с. Делвелер на с. Делвино;
 – преименува с. Сюлюмезлер на с. Дрянова глава;
 – преименува с. Айваджик на с. Дюлица;
 – преименува с. Едилоглар на с. Едил;
 – преименува с. Хорозлу (Аразлъ) на с. Еровете;
 – преименува с. Кел оглар на с. Загоричане;
 – преименува с. Кърджалар на с. Загорски;
 – преименува с. Неберлер на с. Здравчец;
 – преименува с. Кабиллер на с. Кабиле;
 – преименува с. Накиплер на с. Китна;
 – преименува с. Марефлер на с. Козлево;
 – преименува с. Кран дере на с. Кран;
 – преименува с. Шахпалъ на с. Крилатица;
 – преименува с. Ерекли на с. Кукуряк;
 – преименува с. Каламджилар (Каранджилар) на с. Кърчовско;
 – преименува с. Малкоч дере на с. Малкоч;
 – преименува с. Бакаджик на с. Медевци;
 – преименува с. Мухаремоглар на с. Метличка;
 – преименува с. Юртчулар на с. Могиляне;
 – преименува с. Булутлар на с. Мъглене;
 – преименува с. Шаинлер на с. Мъженци;
 – преименува с. Наназлъ даг (Нарезли дере) на с. Нане;
 – преименува с. Ада кьой на с. Островец;
 – преименува с. Бояджилар на с. Пеевско;
 – преименува с. Гяур дере жоджа на с. Пенковци;
 – преименува с. Тюрк геве на с. Пловка;
 – преименува с. Налбантлар на с. Подкова;
 – преименува с. Чатак на с. Пресека;
 – преименува с. Ходжа кьой на с. Първенци;
 – преименува с. Торфулу на с. Първица;
 – преименува с. Томашлар на с. Растник;
 – преименува с. Кол оглар на с. Робино;
 – преименува с. Аша Коджа Юмер на с. Самодива;
 – преименува с. Сараджа Виран на с. Самокитка;
 – преименува с. Папарджик (Тагарджиклер) на с. Секирка;
 – преименува с. Ортаджи на с. Средско;
 – преименува с. Шехлер на с. Старейшино;
 – преименува с. Коджа Юмер на с. Старово;
 – преименува с. Чиликли на с. Стоманци;
 – преименува с. Каин тепе на с. Трепетлика;
 – преименува с. Хаджи махле на с. Хаджийско;
 – преименува с. Шадилер на с. Чавка;
 – преименува с. Кючук Ип дере (Малко Ип дере) на с. Чичево;
 – преименува с. Ерекли на с. Шипок;
 – преименува с. Емирлер на с. Шопци;
 – преименува с. Къзалар на с. Ягнево;
 – преименува с. Янаклар на с. Янино;
 МЗ № 1957/обн. 16.11.1935 г. – признава н.м. Кирлик (от с. Пеевско) за отделно населено място – с. Кирил;
 МЗ № 2604/обн. 28.05.1947 г. – преименува с. Кирил на с. Бенковски;
 МЗ № 5750/обн. 24.09.1947 г. – преименува с. Генерал Панайотово на с. Метличина;
 Указ № 881/обн. 30.11.1965 г. – заличава м. Зимица поради изселване;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – преименува с. Бързия на с. Бързея;
 – преименува с. Горньо Капиньово на с. Горно Къпиново;
 – преименува с. Долно Капиньово на с. Долно Къпиново;
 – преименува с. Каслоба на с. Каялоба;
 – преименува с. Протогерово на с. Орлица;
 – признава н.м. Горно Кирково (от с. Кирково) за отделно населено място – с. Горно Кирково;
 Указ № 232/обн. 26.03.1968 г. – признава н.м. Яковица за отделно населено място – с. Яковица;
 Указ № 409/обн. 27.03.1981 г. – преименува с. Айваз на с. Върбен;
 – преименува с. Хаджийско на с. Искрил;
 – преименува с. Кабиле на с. Светлен;
 Указ № 583/обн. 14.04.1981 г. – признава н.м. Вълчанка (от с. Царино) за отделно населено място – с. Вълчанка;
 – признава н.м. Акча (от с. Чакаларово) за отделно населено място – с. Кремен;
 Указ № 970/обн. 04.04.1986 г. – признава н.м. Солука (от с. Шумнатица) за отделно населено място – с. Априлци;
 – признава н.м. Брегово (от с. Самодива) за отделно населено място – с. Брегово;
 – признава н.м. Горно Кирково (от с. Кирково) за отделно населено място – с. Горно Кирково;
 – заличава селата Едил и Жерка поради изселване;
 – заличава с. Завоя и го присъединява като квартал на с. Дружинци;
 – заличава с. Ягнево и го присъединява като квартал на с. Мъженци;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г. – закрива община Бенковски и община Подкова и заедно с включените в състава им населени места ги присъединява към община Кирково;
 Указ № 2081/обн. 10.10.1989 г. – преименува с. Дружинци на с. Полянци;
 Указ № 250/обн. 22.08.1991 г. – отделя кв. Завоя от с. Дружинци (Полянци) и признава за отделно населено място – с. Завоя;
 – възстановява старото име на с. Полянци на с. Дружинци;
 – заличава селата Веслец, Мъженци и Пеевско и ги присъединява като квартали на с. Бенковски;
 – заличава с. Загоричане и го присъединява като квартал на с. Фотиново;
 – заличава селата Пенковци и Трепетлика и ги присъединява като квартали на с. Чорбаджийско;
 – заличава с. Робино и го присъединява като квартал на с. Върбен;
 Указ № 97/обн. 17.05.1994 г. – възстановява старото име на с. Искрил на с. Хаджийско;
 Реш. МС № 658/обн. ДВ бр.68/04.09.2015 г. – заличава с. Бързея поради изселване.

История 
Община Кирково е създадена на 26.03.1914 г., като Селско общинско управление – Кирково, Гюмюрджинска околия. Многобройните административно-териториални реформи я водят на околийско подчинение към Смолян, Крумовград, Момчилград. След 09.09.1944 г. е преобразувана в Селски общински народен съвет Кирково.

При образуването на общината на 28.09.1949 г. е имало само един кмет – Мехмед Юсеинов. Впоследствие се назначава бирник за събиране на данъците от населението, с течение на времето се назначава и секретар – писар. През 1956 г. Общината е присъединена към Кърджалийска област, а след 1979 г. съществува като Селищна система Кирково. От 1987 г. Общината обединява трите селищни системи Кирково, Подкова и Бенковски с председател Наско Караджов.

През 1990 г. се назначава Временна изпълнителна управа с Председател на Временната управа Иво Младенов. През 1991 г. за кмет е избран Мустафа Емин, а за Председател на ОбС Али Юсеин. С провеждането на местни избори през 1995 г. Мустафа Емин е избран за втори мандат, а председател на ОбС е Фатме Хасан. На изборите през 1999 г. за кмет е избран Валентин Манев с председател на ОбС Назиф Юсеин.

От ноември 2003 г. до 2011 г. кмет на община Кирково е Шукран Идриз. Тя е 45-46-ия управляващ общината. На изборите през октомври 2011 г. за кмет на община Кирково е избран инж. Сали Бекир Рамадан. През октомври 2015 г. е избран 48-ият кмет на общината Шинаси Сюлейман. В изпълнението на правомощията си кметът на общината се подпомага от двама заместник кметове. Общинският съвет се състои от 29 общински съветници.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по азбучен ред):

Туризъм 
Историческото наследство на района дава възможност за развитие на алтернативен туризъм. На територията на общината съществуват множество исторически останки от различни епохи /виж раздел Култура/.

Голямото биоразнообразие, уникалните природни забележителности и запазената природна среда, незасегната от негативните влияния на индустриализацията и урбанизацията превръщат екотуризма в един от приоритетите за развитие на общината. На територията на общината се намира връх Вейката – най-южната точка на България. За отправна точка към върха се използва хижа „Хвойнова поляна“. До нея се стига по 5-километров чакълиран път от най-южното българско село – Горно Къпиново. Хижата е бивша гранична застава, намираща се в Гюмюрджински снежник. Туристическата хижа „Хвойнова поляна“ е модернизирана с финансовата подкрепа на проекта „Устойчиво развитие на селските райони“ по Програмата за развитие на ООН и на община Кирково. Хижар няма, а ключът трябва да се вземе от кметството в общината. Защитената местност „Вейката“ представлява планински район покрит с мезофилни гори, включващи застрашени естествени хабитати.

Култура

Образование 
На територията на община Кирково функционират една професионална гимназия, три средни общообразователни училища и пет основни училища. Професионалната гимназия ”Васил Левски” село Кирково успешно подготвя кадри в областта на машиностроенето и леката промишленост. Училището разполага с 3 учебни работилници, 2 компютърни кабинета, 2 кабинета по теоретична подготовка и си сътрудничи успешно с всички производствени предприятия от общината.

Сградите на СОУ ”Христо Ботев” село Чорбаджийско, СОУ ”Н.Й.Вапцаров” село Бенковски и СОУ ”Отец Паисий” село Кирково са с подменена дограма по проекти за подпомагане на енергийната ефективност. За възпитанието на децата от 3 до 6 години се грижат 18 целодневни градини. В учебно възпитателните заведения работят общо 465 души, от които 340 учители и 125 друг персонал. През 2007 г. е открит „Дневен център за деца и младежи с увреждания“ село Добромирци. Капацитетът на центъра е 24 деца на възраст от 3 до 18 години. Децата в Центъра придобиват нужното образование и специализация. Екипът, предоставящ социални услуги включва следните специалисти – социален работник, рехабилитатор, възпитатели, медицинска сестра и помощно обслужващ персонал. Осигурен е транспорт от общината за децата от район Бенковски.

Читалища в община Кирково 
„Никола Йонков Вапцаров“ с. Кирково – Председател на читалищното настоятелство е Валентина Коджабоюкова
„Васил Априлов“ с. Чорбаджийско – Председател на читалищното настоятелство е Лиляна Банкова
„Възраждане“ с. Бенковски – Председател на читалищното настоятелство е Нурхан Салимехмед
„Родопска пробуда“ с. Тихомир – Председател на читалищното настоятелство е Радост Димитрова
„Васил Левски“ с. Дрангово – Председател на читалищното настоятелство е Валентина Сапунджиева
„Христо Смирненски“ с. Чакаларово – Председател на читалищното настоятелство е Райна Йорданова
„Пробуда“ с. Фотиново – Председател на читалищното настоятелство е Светлана Юсеинова
„Христо Ботев“ с. Добромирци – Председател на читалищното настоятелство е Евелина Халил
„Искра“ с. Домище – Председател на читалищното настоятелство е Светла Ангелова
„Христо Ботев“ с. Завоя – Председател на читалищното настоятелство е Румен Караиванов
„Елин Пелин“ с. Долно Къпиново – Председател на читалищното настоятелство е Анелия Алчева
„Пеньо Пенев“ с. Кърчовско – Председател на читалищното настоятелство е Педрие Осман.

Културно-исторически паметници 
Културно-историческите паметници на територията на общината са разнообразни и представят всички епохи от тракийските заселвания насам. Материалните следи, останали от древността, са:
 Римски мост до село Добромирци
 Тракийска крепост при връх Боатепе и махала Златолист
 Скални тракийски гробници до селата Подкова и Веслец
 Късноантична и средновековна крепост и селище в местността Асара край с. Крилатица, обявена през 1996 г. за археологически паметник на културата.
 Античен некропол в същата местност, паметник на културата
 Антично селище със светилище при с. Загоричене
 Скални ниши в с. Растник – местността Манчая кая
 Скални гъби между с.Бенковски и с. Добромирци
 Римска крепост при с. Остиново и др.
 Средновековно селище – с. Орлица
 Цистов некропол – с.Априлци
 Тракийско селище – с. Домище
 Могилен некропол – с. Домище
 Скално светилище – с. Първица
 Средновековно селище – с. Първица
 Късноримско селище – с. Първица
 Средновековно селище – с. Островец
 Праисторическа селищна могила – с. Подкова
 Скални образувания до село Добромирци
 Крепостна стена с височина 4 метра от времето на Критско – микенската цивилизация 12 – 11 век пр.н.е. изградена с циклопски градеж – камъни с тегло 5 – 6 тона.

Запазени са само основите на крепостите, а скалните гробници са ограбени. В подобно състояние се намират и паметниците от Средновековието.

Съхранени са църквите в селата Пресека, Горски извор и Джерово и крепости в Чакаларово, Кремен и Джерово.

Джамията на седемте девойки, Джамията в село Бенковски.

От значително по-късен период, напълно запазени и функциониращи, са множество мостове, дело на местни майстори, владеещи до съвършенство изкуството на каменната зидария. Те са в селата Кирково, Лозенградци, Долно Къпиново, Дрангово, Тихомир, Кремен, Горски извор. Мостове са останали и от римско време. Най-добре запазени са в селата Дрангово, Шумнатица, Горски извор, Лозенградци и Тихомир.

Здравеопазване 
Здравното обслужване на населението в общината се извършва от общопрактикуващи лекари, заемащи индивидуални практики за първична извънболнична медицинска помощ. На територията на общината няма лечебни заведения за оказване на болнична помощ. Най-близо разположените до община Кирково лечебни заведения за болнична помощ са тези в Момочилгарад, Кърджали и Златоград. Лекарските практики съгласно здравната каса са 21, от които 11 са заети в селата Кирково, Тихомир, Подкова, Чорбаджийско, Бенковски, Долно Къпиново, Чакаларово, Фотиново. Стоматологичните практики са 10, от които 8 са заети в селата – Кирково, Бенковски, Тихомир, Фотиново, Чакаларово, Чорбаджийско. В училищата и детските градини са разкрити 17 кабинета, в които се осъществяват дейности по профилактика и промоция на здравето на децата и учениците. Спешната медицинска помощ се осъществява от два филиала на ЦСМП – гр. Кърджали в с. Кирково и с. Чорбаджийско. Към Филиала за спешна медицинска помощ в с. Кирково са разкрити два мобилни екипа, осигуряващи спешната медицинска помощ в район Фотиново и район Бенковски. На територията на общината има 5 аптеки в селата – Чакаларово, Кирково, Фотиново, Бенковски, Чорбаджийско и 2 дрогерии в Кирково и Тихомир, които снабдяват населението с лекарства.

Транспорт 
През територията на общината преминава последният участък от 4,7 km от трасето на жп линията Русе – Горна Оряховица – Стара Загора – Димитровград – Подкова.

През общината преминават изцяло или частично 6 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 84,2 km:
 последният участък от 23,4 km от Републикански път I-5 (от km 369,6 до km 393,0);
 последният участък от 13,7 km от Републикански път III-508 (от km 23,4 до km 37,1);
 началният участък от 13,7 km от Републикански път III-509 (от km 0 до km 13,7);
 последният участък от 29,4 km от Републикански път III-867 (от km 39 до km 68,4);
 целият участък от 2 km от Републикански път III-8672;
 началният участък от 2 km от Републикански път III-8673 (от km 0 до km 2,0).

В източната част на община Кирково, през селата Подкова и Чорбаджийско преминава и последният участък от 27,9 km (от km 369,4 до km 397,3) от старото трасе на Републикански път I-5, с което дължината на Републиканската пътна мрежа в общината става 121,1 km.

Топографска карта

Източници

Литература

Външни препратки 

  
 За общината – географска и икономическа характеристика