alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
44 f.Kr.



Begivenheder 
 15. januar – Julius Cæsar lader sig udråbe til diktator for livstid. Herudover bærer han titlerne konsul, censor og tribun.

Født

Dødsfald 
 15. marts – Idus martius; Julius Cæsar myrdes med 22 eller 23 dolkestød efter møde i senatet af af Brutus og Cassius. Brutus og Cassius var oprørte over, at Cæsar havde ladet sig optage blandt statens guder i søgen efter et kongenavn. Det var her Cæsar sagde de berømte ord: "Også du, min søn Brutus!". 
Han skal have sagt ordene på græsk: Και συ τεκνον (kai sy teknon, også du (mit) barn/søn); den latinske gengivelse stammer fra Shakespeare: Et tu Brute (også du Brutus). 
Mordet var i øvrigt forudsagt af en spå-kyndig. Andre mener at Brutus ikke var indblandet.

Sport 

 
44
240 f.Kr.



Begivenheder 
 19. juni – Eratosthenes, græsk astronom og matematiker, leder af biblioteket i Alexandria, beregner jordens omkreds ved måling af solens højde i henholdsvis Alexandria og Aswan på samme tidspunkt.

Født

Dødsfald

Sport 

40
721 f.Kr.



Begivenheder 
 19. marts – I Babylon registreres første måneformørkelse.

Født

Dødsfald

Sport 

21
484 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald

Sport 

84
406 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Euripides, græsk tragediedigter. Født 484 f.Kr.
 Sofokles, græsk tragediedigter.

Sport 

 
06
63 f.Kr.



Begivenheder 
 Cicero afværger den catilinariske sammensværgelse

Født 
 23. september – Gaius Octavius, roms første kejser under navnet Augustus. Død 14.

Dødsfald

Sport 

 
63
480 f.Kr.



Begivenheder 

 Slaget ved Thermopylæ – 11. august; Spartas kong Leonidas, med 300 spartanske elitetropper og 700 thespianere formår at holde en massiv persisk invasionshær stangen i tre dage i det smalle pas Thermopylæ, men bliver til sidst overrendt og dræbt da en forræder (Ephialtes) viser perserne en smal sti der flankerer passet.
 21. september; perserne raserer Athen. Hovedparten af beboerne har søgt tilflugt på den lille ø Salamis ud for Athen. En lille gruppe athenere vælger at blive tilbage og holde stand på Akropolis, hvor de kæmper til døden.
 Slaget ved Salamis – 28. september; den athenske general Themistokles lokker en overlegen persisk flåde i baghold. Mere end 1.000 persiske skibe sænkes eller jages på flugt af mindre end 400 græske skibe.
 Slaget ved Himera – (Sicilien), græske styrker under Gelon – Siracusas tyran – og Theron af Agrigento tilintetgør en stor karthagisk invasionshær ledet af Hamilkar. Hamilkar ofrer sig selv som brændoffer til Baal, da han erfarer nederlaget.

Født 
 Euripides – græsk tragediedigter (død 406 f.Kr.).

Dødsfald 
 Leonidas – konge af Sparta (født ca. 540 f.Kr.).

Kunst 
 Omkring dette tidspunkt ophører den arkaiske periode i græsk kunst.

 
80
585 f.Kr.



Begivenheder 
 28. maj – Thales fra Milet forudsiger solformørkelse.

Født 
 Anaximenes græsk filosof (585 f.Kr. – 525 f.Kr.)

Dødsfald

Sport 

 
85
490 f.Kr.



Begivenheder 
 Slaget ved Marathon – 15. september; en persisk invasionshær på ca. 15.000 mand besejres af omkring 10.000 græske hoplitter fra hovedsageligt Athen med et mindre kontingent fra Platæa og under anførelse af Miltiades.
 Athene parthenos – tempel dedikeret til gudinden Athene påbegyndes i Athen. (cirka dato)

Født 
 Empedokles – græsk filosof (død ca. 430 f.Kr.).
 Zenon fra Elea – græsk filosof (død ca. 430 f.Kr.).
 Antifon – græsk filosof og sofist (død ca. 411 f.Kr.).

Død 
 Hippias – tyran i Athen
 Kallimakos – Athensk strategos
 Appius Claudius Sabinus Inregillensi – halvlegandariske grundlægger af Claudiusslægten

Sport 
 Satirkeren Luian skriver om Phidippedes der i et stræk løb fra Maraton til Athen for at berette om sejren over perserne, og døde af sine anstrengelser. I sommer-OL 1896 giver det inspiration til Maratonløbet.

 
90
48 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 28. september – Pompejus, romersk politiker og feltherre.

Sport 

48
106 f.Kr.



Begivenheder

Født 
 3. januar – Marcus Tullius Cicero, romersk politiker, taler og skribent.

Dødsfald

Sport 

 
06
Blodtransfusion

Blodtransfusion er overførsel af blod eller dele heraf fra en bloddonor til en modtager af blodet. Donor og recipient kan godt være samme individ, og i så fald kaldes det autotransfusion. Ved autotransfusion er der enten lagret blod fra individet nogen tid før behovet (kirurgisk indgreb) eller det tabte blod under et større kirurgisk indgreb opsamles, filtreres og tilsættes lægemidler og transfunderes tilbage til samme patient.

Verdens første kendte forsøg på en blodtransfusion var Pave Innocens 8., der fik blod fra tre drenge. Desværre var operationen ikke en succes, da både paven og drengene døde som følge af proceduren, om end transfusionen angiveligt havde en kortvarig opkvikkende effekt på paven.

Blodtransfusioner anvendes ofte som led i mange behandlinger og operationer på sygehuse verden over. Der tages normalt flere forskellige blodprøver, og der iværksættes en række forholdsregler, inden transfusionen påbegyndes; først og fremmest bestemmes blodtypen i både donorblodet og modtageren, og blodprøven BAS-test (BlodAntiStof-test, visse steder udført som en BAC-test) kontrolleres. Dette gøres for at sikre, at modtageren af transfusionen (patienten) ikke får en negativ reaktion på det infunderede blod. En sådan transfusionsreaktion kan føre til at kroppens immunforsvar opfatter det indgivne blod som fremmed for kroppen, hvorfor det nedbrydes, hvilket kan føre til feber (grundet frigivne pyrogener) og akut blodtryksfald (grundet kardilatation som følge af frigivelse af histamin fra de nedbrudte mastceller).

Under en blodtransfusion kan gives forskellige blodprodukter; almindeligvis tænkes på fuldblod, der er en infusion af alle komponenter i donorblodet. Alternativt kan blodet behandles inden transfusion, så modtageren kun gives for eksempel blodplasma, eller et koncentrat af blodlegemer som blodplader eller røde blodlegemer, afhængigt af målet for behandlingen.

Se også 
SagM
Albumin
Thrombocytkoncentrat
Koagulationsfaktor
Leukocytfilter
Blodtypescreen
Forlig
Allotransfusion
Anæmi
Blødning
Donorkorps
Blodbank

Kilder

Diagnostik
Transfusion
Eva (bibelsk person)

Eva er i Bibelen den første kvinde.

I den ene skabelsesberetning (1. Mosebog 1,1-2,3) skaber Gud manden og kvinden samtidig: "Gud skabte mennesket i sit billede; i Guds billede skabte han det, som mand og kvinde skabte han dem" (1. Mosebog 1,27). I den anden skabelsesberetning (1. Mosebog 2,3-25) skabes kvinden først senere af Adams ribben som en medhjælper for Adam.

Eva får først navn efter syndefaldet. Adam kalder hende "hawwah", der betyder livgiver "for hun blev mor til alle mennesker" (1 Mosebog 3,20).

Eva er moder til Kain, Abel og Set samt (ifølge Jubilæerbogen) Azûrâ og Awân.

Evas liv med Adam efter uddrivelsen fra Edens Have er beskrevet i de jødiske skrifter Adam og Evas liv.

Eksterne henvisninger 

Personer i Det Gamle Testamente
Adam (bibelsk person)

Adam er en person, der nævnes i Første Mosebog, De Deuterokanoniske Bøger og Koranen. Ifølge De Abrahamitiske religioners skabelsesberetning var Adam det første menneske.

Skabelsesberetningen i Første Mosebog beskriver i vers 1:27, at "Gud skabte mennesket i sit billede; i Guds billede skabte han det, som mand og kvinde skabte han dem". I Første Mosebog 2. kapitel beskrives, at Gud første skabte Adam og herefter skabte han kvinden Eva ud fra Adams ribben. Eva lokkede Adam til at spise en frugt fra Kundskabens træ og derved bliver både Adam og Eva bortvist fra Edens Have (Paradis).

Adam fik med Eva sønnerne Kain og Abel. Efter Abels drab fik Adam Set, da han var 130 år gammel. Herefter fik han "sønner og døtre". Han levede i alt 930 år. I Jubilæerbogen kap. 4 er beskrevet, at Adam fik ni sønner efter Set. og i Adam og Evas Liv er angivet, at Adam efter Set fik 30 sønner og 30 døtre.

Se også 
 Lilith
 Syndefaldet

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Personer i Det Gamle Testamente
Islams profeter
Torquay

Torquay er en by på den sydengelske kyst i Devon langs med Torbay kysten hvor byens udvikling har gjort, at den nu er smeltet sammen med nabobyen Paignton. I det 19. århundrede blev byen en yndet badeby, berømt for sit sunde klima.

I Kents Cavern er der blevet fundet håndøkser, som er omkring 40.000 år gamle, og de rer fundet knoglerester fra et tidligt moderne menneske, som er 37.000–40.000 gamle, hvilket er blandt de ældste i Europa.

Kriminalforfatteren Agatha Christie er født i Torquay.

Tv-serien Halløj på Badehotellet (Fawlty Towers) fra 1970'erne med John Cleese, foregår i Torquay.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Byer i England
Devon
Malkning

Malkning er den proces, hvor man får mælk fra en ko, ged eller andre dyr.

Før i tiden var det malkepigernes arbejde. De sad på en lille 3-benet malkestol.

Malkningen foregik ved at sætte en malkespand under yveret. De mest avancerede havde en ekstra lille spand til at samle de første liter mælk op i. Denne mælk indeholdt antistoffer som man gav til kalvene, så de var mere modstandsdygtige overfor sygdomme.

Efter malkningen blev mælken fra malkespanden hældt gennem et filter og ned i en mælkejunge.

I dag foretages malkning med en malkemaskine, der er tilsluttet et fælles rørsystem, der leder mælken ned i en rustfri ståltank.

Andre betydninger 
I overført betydning kan man malke en person for penge og andre ting, altså tage alt hvad en person ejer. Tømme er et andet ord for malke.

Se også 
 Malkning med maskine - dansk film fra 1976

Kvægbrug
Mælk
Staldarbejde
Male (kværne)

Male (kværne), var på oldnordisk "mala". Male kan her betyde knuse, feks. male korn til mel eller male bønner til kaffe i en kværn. Der er også et gammelt ordsprog der siger: Den der kommer først til mølle, får først malet.

Se også 
Morter (krukke)
Mad
Drikkevarer

Madlavning
Mel
Malm

Malme (af ) er bjergarter, der især indeholder metaller i stor mængde. Malmens lødighed, det vil sige det procentvise indhold af rent metal i malmen og indholdet af skadelige slaggestoffer (svovl, fosfor osv.) er afgørende for, om det kan betale sig at udvinde for eksempel jernmalm. Hertil kommer naturligvis verdensmarkedsprisen for det pågældende metal og de transportomkostninger, der er forbundet med at bringe malm og senere det udvundne metal frem til aftagerne.

Malm kan ligeledes være en kobberlegering som ikke er bronze. Klokkemalm er en kobberlegering til at lave kirkeklokker af.

Se også 
 Bjerg

Geologisk aflejring
Minedrift
Malt

Malt bruges primært i brygningen af øl og whisky og er en betegnelse for korn, der kortvarigt er bragt til spiring, men stoppet ved tørring inden planten virkelig gror, hvilket typisk sker efter fem dage. Dansk byg er velegnet til malt og eksporteres også i anselige mængder. Udover byg bruges også rug og hvede, men ikke så ofte. Malt bruges også gerne i whisky samt nogle typer brød såsom schwartzbrot.

Fremstilling 
I første del af maltningen, støbningen, udblødes det tørre korn i vand for at starte spiringen. Efter to til tre dage er vandindholdet omkring 40-50 %, og kornet flyttes over i såkaldte spirekasser, hvor spiringen begynder. Herved dannes de enzymer, som kornet skal bruge til at omdanne sin stivelse (der er lange kæder af glucose) til maltose, som ølgæren senere skal leve af. Kornet skal vendes jævnligt, for at de små rødder, som hurtigt viser sig, ikke skal vokse fast i hinanden. 

Efter cirka fem dage tørres kornet, hvorved spiringen afbrydes. På dette tidspunkt er tilstrækkelige enzymer dannet, uden at kimbladene er vokset frem. Grønmalten, (som kornet nu kaldes), kan gennem køling tørres til mange forskellige slags malt afhængigt af temperaturen, der bruges i tørringsprocessen. Ønskes pilsnermalt foregår processen forholdsvis mildt (hvilket vil sige ved lave temperaturer), mens man praktisk talt rister grønmalten, når man fremstiller mørkere malt, som også bruges ved fremstilling af schwarzbrot og kaffe-erstatning.

Til sidst fjernes de tørre spirers rod- og kimbladsudvikling, og malten er klar til ølbrygningen. Malt er det grundlæggende råmateriale for ølbrygning, og produktionen af malt kræver stor ekspertise. Derfor er produktionen af malt normalt adskilt fra den industrielle produktion af øl, hvorved maltning udgør sin egen industri-teknologiske disciplin.

Se også 
Hvidmalt
Støbning (første fase i maltningsprocessen)
Spiring (anden fase i maltningsprocessen)
Drikkevarer
Planter

Ølbrygning
Korn
Mårslet Sogn

Mårslet Sogn er et sogn i Århus Søndre Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Mårslet Sogn et selvstændigt pastorat. Det hørte til Ning Herred. Mårslet sognekommune
blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Aarhus Kommune.

I Mårslet Sogn ligger Mårslet Kirke.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Giberå (vandareal)
 Højballe (bebyggelse, ejerlav)
 Hørret (bebyggelse, ejerlav)
 Hørretløkken (bebyggelse)
 Hørret Skov (areal)
 Langballe Bakke (bebyggelse)
 Langballe Mark (bebyggelse)
 Langballe (bebyggelse, ejerlav)
 Moesgård (ejerlav, landbrugsejendom)
 Moesgård Huse (bebyggelse)
 Mølleparken (station)
 Mårslet (bebyggelse, ejerlav)
 Mårslet Elle (bebyggelse)
 Nymark (bebyggelse)
 Obstrup (bebyggelse)
 Storhøj (bebyggelse)
 Storskov (areal)
 Testrup Mark (bebyggelse)
 Testrup (bebyggelse, ejerlav)
 Vilhelmsborg (ejerlav, landbrugsejendom)
 Visbjerg (areal, bebyggelse)

Hospital 
Et hospital blev oprettet i 1684 af Vilhelm Gyldenkrones enke Regitze Sophie Vind, med plads til 10 fattige kvinder. Det lå i nærheden af kirken og virkede til 1831. Efter en tid som fattighus blev det nedrevet.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 Mårslet Fællesråds hjemmeside 

Sogne i Aarhus Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Ning Herred
Manke

Manke er det almindelige ord fo den hårpragt nogle dyr har omkring halsen og dele af hovedet. Det kan henvise til flere artikler:

Manke (hest) - manken på en hest, også kaldet en man
Manke (løve) - manken på en løve
Adam

Adam har flere betydninger:
 Adam (bibelsk person) – er i Bibelen den første mand
 Adam (drengenavn) – et drengenavn
 ADAM – en dansk økonomisk model, vedligeholdt af Danmarks Statistik
Adam (Adaptive Moment Estimation) - en optimeringsalgoritme, der blandt andet anvendes indenfor deep learning
 Adam (film) – dansk kortfilm fra 2000 instrueret af Morten Dalsgaard
 Opel Adam – en bilmodel fra Opel
 ADAMS Transport - landsdækkende dansk flyttefirma
Eva

Eva er et pigenavn, der stammer fra hebraisk "chavva", der betyder "liv". På dansk ses også varianterne Ewa og Evy. Omkring 17.500 danskere bærer et af disse navne ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 
 Eva er i Bibelen den første kvinde.
 Eva Braun, Adolf Hitlers tyske elskerinde.
 Eva Cassidy, amerikansk sanger.
 Eva Fjellerup, dansk moderne femkæmper.
 Eva Gredal, dansk politiker og minister.
 Eva Green, fransk skuespiller.
 Eva Hemmer Hansen, dansk forfatter og politiker.
 Eva Kjer Hansen, dansk politiker og minister.
 Eva Heramb, dansk skuespiller.
 Eva Longoria, amerikansk skuespiller.
 Eva Madsen, dansk sanger.
 Eva Elisabeth Marklund, svensk journalist og forfatter, bedre kendt som Liza Marklund.
 Eva Peron, argentinsk politiker.
 Eva Rydberg, svensk skuespiller og sanger.
 Eva Marie Saint, amerikansk skuespiller.
 Eva Smith, dansk jurist.
 Eva Vestergaard, dansk skuespiller, bedre kendt som Chili Turell.

Navnet anvendt i fiktion 
 Adam og Eva er titlen på en dansk film fra 1953 af Erik Balling.
 Alt om Eva (engelsk: All about Eve) er en amerikansk film fra 1950 med Anne Baxter som Eve.
 I tv-serien Anna Pihl er Eva en biperson, der spilles af Tammi Øst.
 Flere værker er baseret på Eva Perons liv, herunder musicalen Evita og filmen bygget herover.
 Kjeld Abell har skrevet et skuespil med titlen Eva aftjener sin Barnepligt (1936).
 "Evas bog" er titlen på Marianne Fredrikssons debutroman fra 1980.
 Maria Lang har skrevet en roman med titlen Svar til ensom Eva (1979).
 Eva er navnet på hovedpersonen i den fransk-japanske tegnefilmserie Oban Star Racers.

Andre anvendelser 
 Mitokondrielle Eva er er betegnelsen for den tænkte kvinde, der som den nyeste er stamkvinde til alle levende mennesker.

Kilder 

Pigenavne
Renterisiko

Renterisiko er risikoen for, at værdien af en portefølje af rentebærende værdipapirer ændres, som følge af en ændring af renteniveauet i de finansielle markeder. Et rentebærende værdipapir er f.eks. en obligation.

Renterisikoen opgøres ved beregning af varighed, rentefølsomhed eller Value-at-Risk.

Se også 

 Valutarisiko
 Aktierisiko

Finansiel økonomi
Valutarisiko

Valutarisiko er risikoen for, at værdien af en portefølje af værdipapirer ændres, som følge af en ændring i én eller flere valutakurser.

Valutarisikoen opgøres som porteføljens markedsværdi ganget med den forventede ændring i valutakurserne. Forventningen er baseret på de historiske valutakursændringer. Value-at-Risk er en meget anvendt metode.

Se også

Renterisiko
Aktierisiko

Valutamarked
Værdipapirhandel
Baune

Baune kan henvise til flere artikler:

 Lars Allan Baunsbøl, bedre kendt som Baune, en figur fra Drengene fra Angora og Rockerne.
 Bavn, en slags signalbål
Afretter

Afretter er en høvlemaskine, der arbejder med underkutter og som tjener til afhøvling af den første plane side på træ.

Træværktøj
Kilende værktøj
Tømrerudtryk og snedkerudtryk
Janet Frame

Janet Frame (født 28. august 1924 i Dunedin, Southland, New Zealand, død 29. januar 2004) var en newzealandsk forfatterinde.

Jamet Frame voksede op i Oamaru, men tilbragte også nogle år i London og Nordamerika. Hun blev fejldiagnosticeret som skizofren i 1947, hvorefter hun tilbragte syv år på forskellige psykiatriske hospitaler. Som en del af behandlingen fik hun mere end 200 elektrochok.

Janet Frame var i lang tid respekteret i New Zealand og blev i de senere år af sit liv også anerkendt internationalt.

Bibliografi 
Lagoon and Other Stories (1951) 
Owls Do Cry (1957) 
Faces in the Water 
The Edge of the Alphabet 
Scented Gardens for the Blind 
Snowman Snowman: Fables and Fantasies
The Reservoir: Stories and Sketches
The Adaptable Man: A Novel
State of Siege
The Pocket Mirror
Yellow Flowers in the Antipodean Room
Mona Minim and the Smell of the Sun
Intensive Care: A Novel
Living in the Maniototo
The Carpathians
You Are Now Entering the Human Heart
The Adaptable Man: A Novel
Daughter Buffalo

Romanforfattere fra New Zealand
Novelleforfattere
Mediatek

Et mediatek er et opbevaringssted. En samling af hjælpemidler, for eksempel et rum med audiovisuelle hjælpemidler.

Se også 
 Bibliotek
 Skolebibliotek
 Amtscentraler for undervisningsmidler

Kultur
Folkeoplysning
Videnskabelige og historiske institutioner
Bygninger, konstruktioner og anlæg
Medium

Medium (fra latin medium; mellemled/midte) har flere betydninger eller specialiseringer:
Medium (fysik)
Medium (art) – en betydning inden for grammatik
Medium (person)
Medium (størrelse) – f.eks. tøjstørrelse
Medium (tv-serie)

Kommunikationsmedium/Massemedie – et synonym for kommunikationskanaler, f.eks. aviser, radio- og tv-stationer m.m.
Lagringsmedie – f.eks. harddiske, cd-rom'er m.fl.
Medium (rollespil)

Kommunikation
Megære

Megære (græsk Μέγαιρα Mègaira "den jaloux") var navnet på en af hævngudinderne, erinyerne også kaldet furierne. På dansk betyder det: arrig kvinde.

Se også 
Græsk mytologi

Græsk mytologi
Aktierisiko

Aktierisiko er risikoen for, at værdien af en portefølje af aktier ændres.

Den største risiko ved en aktie er, at aktieudstederen går konkurs og at aktien dermed mister hele sin værdi. 

Mere realistisk kan aktierisikoen opgøres som porteføljens markedsværdi ganget med den forventede ændring i kurserne på de aktier, der indgår i porteføljen. Forventningen er baseret på de historiske kursændringer. Value-at-Risk er en meget anvendt metode.

Se også

Renterisiko
Valutarisiko
Kreditrisiko

Aktiemarked
Mellus

Mellus, også kaldet "Hvide fluer", er et ca 2 mm stort flyvende insekt, der lever på planter.

Livscyklus 
Den voksne "flue", som ikke er en flue men nærmere i familie med bladlusene, lægger små grønlige, senere sorte, karakteristiske rundkredse af æg på de yngre blades undersider. Ved 20 °C klækkes æggene efter 7-10 dage, og nogle små flade larver (nymfer)kommer ud. Nymferne gennemløber 4 stadier, og i det sidste nymfestadium spaltes larvehudens rygside, hvorigennem den voksne (imago) kommer ud. Udviklingen fra æg til voksen tager 26-30 døgn ved 21oC. De voksne lever omkring 30-40 døgn, og hunnerne lægger 100-500 æg.

Skadedyr 
Mellus betegnes som et skadedyr, hvis det optræder i større mængder i f.eks. drivhuse på agurker og tomater. De suger saft af planterne og hæmmer derfor planternes vækst. Nymfernes sukkerholdige ekskrementer (honningdug), lægger sig som et lag på bladene. Denne honningdug hæmmer dels fotosyntesen, men danner også god grobund for angreb af sygdomsfremkaldende svampe.

Klassifikation 
Familie: Aleyrodidae
 Underfamilie: Aleurodicinae
 Slægt: Aleurodicus
 Slægt: Paraleyrodes
 Underfamilie: Aleyrodinae
 Slægt: Aleurocanthus
 Slægt: Aleurochiton
 Slægt: Aleurocybotus
 Slægt: Aleuroglandulus
 Slægt: Aleurolobus
 Slægt: Aleuroparadoxus
 Slægt: Aleuroplatus
 Slægt: Aleuropleurocelus
 Slægt: Aleurothrixus
 Slægt: Aleurotithius
 Slægt: Aleurotulus
 Slægt: Aleyrodes  – Jordbærmellus (Aleyrodes lonicerae) 
 Slægt: Bemisia – Bomuldsmellus (Bemisia tabaci)
 Slægt: Crenidorsum
 Slægt: Dialeurodes – Rhododendronmellus (Dialeurodes chittendeni)
 Slægt: Paraleurolobus
 Slægt: Pealius
 Slægt: Tetraleurodes
 Slægt: Trialeurodes – Væksthusmellus (Trialeurodes vaporariorum)

Eksterne henvisninger 

Om mellus hos Plante doktoren

Skadedyr
Bladlus og bladlopper
Mentol

Mentol, ordet er et sammensat ord fra latin, første del af ordet mentha, der betyder mynte og oleum, der betyder olie. Mentol er en kamferart, der også findes i f.eks. pebermynteolie.

Monoterpener
Tilsætningsstoffer
Alkoholer
Mesterbrev

Mesterbrev er et bevis på, at en håndværker har taget sin mesterprøve.

Se også 
Skole
Håndværk

Uddannelse
Metalsalt

Metalsalte er den type kemiske forbindelser, der fremkommer, når man behandler metal med syre, eller når man neutraliserer base med syre.

Metalsalte
Alun (= aluminiumsulfat)
Gips (= kalciumsulfat)
"Natron" (= natriumbikarbonat)
Jernvitriol (= ferrosulfat)
Kromat
Kalksalpeter (= kalciumnitrat)

Se også 
Metal
Salt (kemi)

Salte
Klæbefrø-familien

Klæbefrøfamilien (Pittosporaceae) er en lille familie med nogle få, tropiske eller subtropiske arter. Det er træer eller slyngende lianer, der indeholder proanthocyaner. Bladene er hele med hel rand og fjerformede strenge. Frugterne er kapsler eller bær.

 Bentleya
 Billardiera
 Bursaria
 Cheiranthera
 Citriobatus
 Hymenosporum
 Marianthusa
 Klæbefrø (Pittosporum)
 Pronaya
 Sollya

Skærmplante-ordenen
Skærmplante-ordenen

Skærmplante-ordenen (Apiales) er en orden med få familier. Der er dog mange arter, så ordenen er stor i sin helhed.

 Griseliniaceae
 Klæbefrø-familien (Pittosporaceae)
 Melanophyllaceae
 Pennantiaceae
 Skærmplante-familien (Apiaceae)
 Torricelliaceae
 Vedbend-familien (Araliaceae)
Flores (Guatemala)

Flores er hovedstaden i provinsen Peten i Guatemala. Indbyggertallet er 13.700 (2003).

Den gamle bydel ligger på en ø i Peten Itza-søen, som er forbundet med fastlandet med en kort dæmning.

I præ-columbiansk tid var Flores mayabyen Tayasal.

Se også 
 Spaniens erobring af Yucatán

Præcolumbianske kulturer
Flores
El Petén

El Petén er et departement i Guatemala. Det er Guatemalas nordligste og største departement – med et areal på 33.566 km² dækker det en tredjedel af Guatemalas samlede areal. Hovedstaden hedder Flores. Befolkningstallet anslås til 350.000 (2000).

Mayaruinerne Tikal ligger i departementet. Ruinerne består blandt andre af flere store pyramider, og stedet bruges stadig af den lokale mayabefolkning til forskellige religiøse ritualer.

Eksterne henvisninger 

Guatemala
Departementer
Startpopulation

Startpopulationen er den første generation af en art, der netop har slået sig ned i et nyt område, særligt på en ø. Den første generation er nødvendigvis ganske lille, og det betyder, at den arvelige variation er meget ringe. Man taler om, at efterkommerne af en startpopulation har været igennem et genetisk skred på grund af den flaskehals, der har sorteret deres arvemasse.

Startpopulationer er vigtige for studiet af øers biogeografi. Man finder ikke let en naturlig "tabula rasa", og derfor har forskningen været koncentreret om øer, som er blevet renset for alt liv ved en naturkatastrofe. Dels har man kunnet undersøge forholdene på vulkanøen Krakatau, der eksploderede i 1883, og hvor resterne af øen var uden liv lige efter katastrofen. Og dels har man studier i gang på den nyopdukkede vulkanske ø, Surtsey, der opstod fra havbunden imellem 1963 og 1967.

Litteratur

Se også 
 Økologi

Økologi
Årsagskæden

Årsagskæden er et begreb om altings sammenhæng, der med forskellige betydninger bruges inden for både fysik og buddhisme.

Fysik 
Inden for fysikken er årsagskæden det forløb, at enhver handling er sket som en konsekvens af en, der ligger nær den i tid og rum, og som skete før den begivenhed, som den er årsag til. Denne linje kan ubrudt føres tilbage til Big Bang. Dette er grundbegrebet i determinisme.

Buddhisme 
Ud fra oplevelser og erfaringer formulerede Buddha loven om gensidig afhængighed (Sanskrit: प्रतीत्यसमुत्पाद pratītyasamutpāda; Pali: पटिच्चसमुप्पाद paṭiccasamuppāda). Loven kaldes også betinget samopståen eller årsagskæden, og den beskriver grunden til vores eksistens. Hemmeligheden bag årsagskæden er karmaprocessen. I karmaprocessen er hvert led et resultat af det foregående led og selv medvirkende til det næste led. I den klassiske fremstilling af den gensidige afhængighed mellem årsag og virkning indgår der 12 led. Leddene holder skabninger fast i samsaras lænker. Leddene er som følger:

 Uvidenhed: Ikke at kende De Fire Ædle Sandheder.
 Karmiske dannelser: Kropslige, verbale og og mentale karmiske dannelser.
 Bevidsthed: øje-bevidsthed, næse-bevidsthed, tunge-bevidsthed, krops-bevidsthed, intellekt-bevidsthed.
 Mental-materie-sammenhæng: Følelse, opfattelse, intention, kontakt og opmærksomhed hører til det mentale plan, de fire elementer og deres form hører til materien.
 De seks sanse-baser: øjne, ører, næse, tunge, krop, intellekt.
 Kontakten: øje-kontakt, øre-kontakt, næse-kontakt, tunge-kontakt, krops-kontakt, intellekt-kontakt.
 Følelser: følelser, som stammer fra øje-kontakt, øre-kontakt, næse-kontakt, tunge-kontakt, krops-kontakt, intellekt-kontakt.
 Livstørsten: tørst efter former, tørst efter lyde, tørst efter dufte, tørst efter smage, tørst efter at mærke, tørst efter idéer.
 Klyngen: klyngen sig til sanserne, til synspunkter, til leveregler og udøvelse, og klyngen sig til sig selv.
 Tilblivelses-proces: i den formløse verden, sanseverdenen eller i formverdenen.
 (Gen)fødsel: at føde, nedkomme, blive til, komme frem, fremkommen af aggregater (skandha), at bruge sanse-baserne uanset hvilket væsen, man er.
 Alderdom og død: aldring, hensygnen af livskraft, svækkelse, død, uanset hvilket væsen, man er.

Det ligner, at det efterfølgende led opstår som en virkning af det foregående, en kæde af årsag-virkning. Dette er imidlertid ikke rigtigt. De 12 led opstår samtidig, og de betinger gensidigt hinanden, hvilket kan ses deraf, at man lige så godt kan læse årsagskæden bagfra.

Den tolv-leddede årsagskæde findes i yderste ring i Livshjulet. For at bryde årsagskæden, og dermed et liv i lidelse samt fastholdelsen i samsara, må man først komme uvidenheden til livs. Dette sker ved erkendelsen af De Fire Ædle Sandheder, som også er det første trin på Den Ædle Otteledede Vej.

Referencer 

Buddhisme
Fysik
DMA

DMA har flere betydninger:

 DMA er en forkortelse for prisuddelingen Danish Music Awards.
 DMA er i computerterminologien forkortelsen for Direct Memory Access. Se Direct Memory Access.
 DMA er en forkortelse for brancheforeningen Direct Marketing Association. Se Direct Marketing Association.
Værløsehallen

</td></tr>
Værløsehallen i Værløse, blev påbegyndt i slutningen af 1950'erne og fuldført i 1963. Den et godt eksempel på anvendelse af frivillig arbejdskraft. Næsten alt er bygget med håndkraft og af frivillige med tilknytning til sportslivet i Værløse. En enkelt undtagelse er overbygningen, der blev udført af en entreprenørvirksomhed for de indsamlede midler på ca. 1 mill. kr.

Alle former for indendørs sport, herunder især håndbold, badminton mv. kan spilles i den rimeligt store hal, og i kælderen er der f.eks. plads til skydning.

Senere er der kommer endnu nogle haller til, hvor der spilles badminton og tennis. Disse blev betalt af kommunen og opført af private firmaer – men den oprindelige Værløsehal fortjener at blive husket for en udstrakt grad af frivillighed i dansk sportsliv.

Den gamle Værløshal er endnu i drift 40 år senere, og anvendes ikke bare til indendørs sport, men også til politiske møder, valg, koncerter mv.

Litteratur & kilder 
 Værløsehallen 1958-1962 – 1996 (VHS-bånd)

Idrætshaller i Danmark
Hallen
Blankmedievederlag

Blankmedievederlag (eller blankbåndsvederlag eller blankbåndsafgiften) er en vederlagsordning for uindspillede cd- og dvd-skiver, kassette- og videobånd, samt andre medier, hvorpå der kan optages data, lyd eller billeder. Ordningen er lovfæstet i ophavsretsloven.

Blankmedieordningen giver en økonomisk kompensation til rettighedshaverne for lovlig privatkopiering. Når man køber et blankt (dvs. nyt, tomt) medie til brug ved kopiering, så formodes det, at man i et vist omfang anvender disse til at tage en kopi af et kunstnerisk værk, f.eks. et stykke musik, der spilles i radioen eller en film, der vises i tv.

Vederlaget går til de skabende kunstnere, udøvende kunstnere, film- og pladeproducenter og radioforetagender, som mister en indtægt, idet det antages at der i stedet ville blive købt en en original udgave af værket. Indtægterne fra ordningen fordeles af Copy-Dan Båndkopi.

Professionelle slutbrugere kan fritages fra et betale vederlaget, hvis medierne skal anvendes erhvervsmæssigt (og altså ikke sælges videre til private).

Ved ændring af ophavsretsloven den 2. Juni 2006 blev blankmedievederlaget nedsat betydeligt for DVD'er der siden 2003 havde været ca. 10 kr.

§ 40. Vederlaget udgør for 2017 pr. minut spilletid for analoge lydbånd 0,0772 kr. og for analoge videobånd 0,1076 kr.

Stk. 2. Vederlaget udgør for 2017 for digitale lydmedier 2,42 kr. pr. stk., for digitale billedmedier 3,84 kr. pr. stk. og for digitale hukommelseskort 5,48 kr. pr. stk.
Stk. 3. De i stk. 1 og 2 nævnte vederlag reguleres fra 2007 årligt med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent.

Baggrunden var bl.a. at blankmedievederlaget bevirkede en så stor fordyrelse af medierne at der var betydelige besparelser for forbrugerne ved købe DVD'er (og CD'er) over internettet fra f.eks. Tyskland eller Sverige. EU tillader nemlig normalt ikke at Danmark pålægger afgifter på varer som forbrugerne importerer fra andre EU-lande. Forbrugerne kan dog fortsat opnå betydelige besparelser ved at importere DVD'er og CD'er hvilket formentlig reducerer indtægterne fra ordningen ganske betydeligt.

Eksterne henvisninger
 Forslag til ændring af ophavsretsloven fra 2006
 Copy-Dans side om priser ift. blankmedier 

Musik
Afgifter
Åre (roning)

En åre er en stor skeformet stang, som man bruger på en båd til at skovle sig frem igennem vandet med.

Årer laves traditionelt af træ, men der bruges også årer fremstillet af forskellige lettere materialer.

En åre placeres normalt i en åregaffel eller på en bådside. Årer består af et håndgreb i den ene ende og et åreblad i den anden.

I moderne rosport organiseret i sportsklubber er årerne malet i klubbens farver.

Man skal ikke forveksle årer med padler og stager.
En paddel er til at holde i hænderne, hvorimod en åre hviler imod båden.
En stage bruges til at støde fra med på fjord-, å- eller søbunden.

En åre gearer mekanisk på to måder:
 vægtstangeffekt
 Det at bladene for enderne har større areal i vandet end selve stangen (omvendt kileeffekt)

Åretyper 
 En almindelig åre se ovenfor
 Bigblade – årebladet er bredere nedad, større areal end macon.
 Macon – årebladet er symmetrisk.
 En bunkeåre er en stor åre til at ro fra den modsatte skibsside,
 En styreåre er en åre, der bruges som ror,
 En vrikkeåre bruges bag på båden, særligt i Kina og Japan.

Padler 

 En padleåre er en kort åre, der bruges uden åregaffel,
 En pagaj er en åre med åreblad i begge ender,

Se også 
 Galej
 inrigger
 Jolle
 Kajak
 Kano
 Outrigger
 Robåd
 Vikingeskib

Ekstern henvisning 
 OarSpotter.com

Skibsterminologi
Enkle maskiner
Mekanisk energigearing
Adrian af Nikomedia

Adrian var en romersk soldat, som blev omvendt af kristne martyrers gode eksempel. Det kostede ham livet. Han er fangevogternes og brevbærernes helgen. 4. marts er Adrians dag.

Kristne
Personer fra Romerriget
Kunigunde af Luxembourg

Kunigunde af Luxembourg (født ca. 975, død 3. marts 1033) var tysk-romersk kejserinde, der blev katolsk helgen. Hun er skytshelgen for Luxembourg, Litauen og Polen.

3. marts er Kunigundes dag. Kunigunde var enke efter den tysk-romerske kejser Henrik 2. den Hellige, der døde 1024. Hun beviste sin fromhed ved at gå på glødende jern. Hun blev kanoniseret af Pave Innocens III i 1200.

Eksterne henvisninger 

Helgener
Tysk-romerske kejserinder
Tjek fødselsår
Luxembourg
Litauen
Polen
Tyskland
Volt

SI-enheden volt (symbol V) er måleenheden for elektrisk spænding. Enheden er opkaldt efter den italienske fysiker Alessandro Volta.

En volt er defineret som det elektriske potential over en leder med en strøm på én ampere (A) der omsætter én watt (W), eller simplificeret: Joule pr. Coulomb.

Afledte SI-enheder
Måleenheder
Coulomb

Coulomb (symbol C) er en SI-måleenhed for elektrisk ladning. Én coulomb er hidtil defineret som den ladning, som en strøm på 1 ampere leverer i løbet af 1 sekund.

Enheden coulomb er afledt af enhederne for elektrisk strømstyrke og tid.

1 C = 1 A · 1 s

Fra den 20. maj 2019 er ladningen af en proton defineret anderledes: 1,602 176 634 × 10-19 C svarer nøjagtigt til ladningen af en proton. Elementarladningen e er defineret som e = 1,602 176 634· 10-19 C. Regner man den anden vej, svarer 1 coulomb herefter til omtrent 6,241 509 074 460 76 × 1018 elementarladninger.

Enheden coulomb er opkaldt efter den franske fysiker Charles Augustin Coulomb.

Referencer 

Afledte SI-enheder
Måleenheder
Douglas DC-3

Douglas DC-3 er et propeldrevet fastvingefly, som revolutionerede lufttransport i 1930'erne og 1940'erne og er betragtet som en af de mest betydningsfulde passagerfly nogensinde lavet.

Første fly var i luften 17. december 1935, og allerede året efter, var flytypen sat ind på flere passagerruter i USA.

Da USA gik ind i 2. verdenskrig, voksede behovet for transportfly.

DC-3 blev derfor bygget i en version som transportfly under navnene C-47 Skytrain eller Dakota.

DC-3 Dakota kom frem i 1930'erne før 2.verdenskrig. Flytypen blev betegnet som den mest driftsikre flytype.

Brug af DC-3 i Danmark 
Flyvevåbnet i Danmark benyttede i 1964 flyet som post- og transportfly indenlands. Der var start fra Flyvestation Værløse over Flyvestation Aalborg, Flyvestation Karup, Flyvestation Skrydstrup og tilbage til Flyvestation Værløse. 

Foreningen for Flyvende Museumsfly (FFFM) er den formelle ejer af det eneste flyvende eksemplar af DC-3 i Danmark. Flyet som har registreringen OY-BPB, har tidligere været registreret som LN-IAT/Terje Viking (Scandinavian Airlines System) og K-682 (Flyvevåbnets Lufttransporteskadrille 721).

Piloter og teknikere er samlet i denne forening, som varetager den operationelle drift af flyet og udfører eftersyn og daglig vedligeholdelse.

DC-3 Vennerne fungerer som støtteforening, som administrerer brugen af flyet, og de to foreninger arranger i fællesskab en lang række flyveture i sommerhalvåret.

Eksterne henvisninger 
 DC-3 "DAKOTA " GALLERY 1 
 DC-3 "DAKOTA " GALLERY 2 
 DC-3 "DAKOTA " COCKPIT 
 www.dc3vennerne.dk - fælles website for Foreningen for Flyvende Museumsfly og DC-3 Vennerne 

Passagerfly
Douglas DC-03
Militære transportfly
Transportfly
Militærfly fra USA
2-motors propelfly
Grøn frø

Grøn frø (Pelophylax esculentus) er en frø, der når en størrelse på mellem 50 og 110 mm. Hunnen bliver større end hannen. Hannen har to ydre kvækkeposer, en bag hver mundvig. Ligesom andre padder er den fredet i Danmark, men i Frankrig spises den.

Den findes i vandhuller og småsøer hele sommerhalvåret igennem. Den kommer frem fra dvalen i starten af april, men begynder først at yngle i slutningen af maj. Til gengæld kan yngleperioden vare et godt stykke ind i juli. Den grønne frø er en hurtig og behændig jæger, som elegant hopper op af vandet og griber flyvende insekter. Den er meget grådig og forsøger at gribe alt, hvad der ikke er for stort til at blive slugt.

Billeder

Referencer

Eksterne henvisninger 

Egentlige frøer
Dvale
Danmarks padder og krybdyr
Risikostyring

Risikostyring er en proces i en virksomhed, hvor ledelsen forsøger at danne sig et overblik over udefra- og indefrakommende faktorer, som vil kunne påvirke virksomhedens fremtidige indtjening. Der foretages desuden en beregning af risikoen fordelt på markedsrisiko, kreditrisiko og operationel risiko.

Risikostyring i projekter 
Risikostyring er også en disciplin inden for projektledelse. I forbindelse med planlægningen af projektets forløb vil projektlederen typisk finde en række forhold, der måske vil indtræffe og i givet fald have negativ virkning på projektet.

Analysen af risici omfatter følgende elementer:
 Identifikation af risikoelementer (navngivning)
 Vurdering af sandsynlighed
 Vurdering af konsekvens
 Beskrivelse af håndtering eller foranstaltninger

Sandsynlighed og konsekvens kan angives på forskellige måder. I en del tilfælde kvantificerer man de to vurderinger, f.eks. med en procentangivelse på sandsynligheden og et tal for konsekvensen mellem 1 (meget beskeden virkning) og 10 (særdeles kritisk, kan afbryde projektet). Man kan derefter beregne produktet af de to tal og få et risikotal. Dette tal afspejler behovet for en aktiv bearbejdning af risikoelementet på forhånd. Med de nævnte skalaer kunne det være nødvendigt at forebygge de risikoelementer, der har et risikotal på over 300. Dette tal dækker over risici med meget stor sandsynlighed og samtidig moderate konsekvenser (f.eks. 80*4) eller risici med moderat sandsynlighed og meget voldsomme konsekvenser (f.eks. 30*10).

Man vil mange steder kunne finde lister med mulige risici, som man kan bruge som checkliste. Det gælder f.eks. til brug ved systemudviklingsprojekter, idet der genenmføres og er gennemført et meget stort antal heraf i tidens løb. Nye projektledere kan derfor støtte sig til sådanne checklister og vælge herudfra, hvad der kunne være relevant for hans/hendes eget projekt. Eksempler på risici i et systemudviklingsprojekt:
 Leverance fra underleverandør er ikke til stede til aftalt tid
 Manglende sikkerhed for, at udviklingsplatformen kan honorere krav til effektivitet
 Nødvendig information fra de kommende brugere kan ikke opnås pga. travlhed i brugerorganisationen
 Sygdom i projektgruppen

Eksempler på foranstaltninger for risici:
 Accept af risiko – bruges især ved lave risikotal (kunne bruges ved eksempel 3 ovenfor)
 Medtagelse i planen – bruges især ved høje sandsynligheder (kunne bruges ved eksempel 4 ovenfor)
 Minimere sandsynligheden – forebyggelse, f.eks. ved brug af eksperimenter (kunne bruges ved eksempel 2 ovenfor)
 Minimere konsekvenserne – f.eks. ved at finde mulige alternativer (kunne bruges ved eksempel 1 ovenfor)

Kilder 
 Poul Staal Vinje: Projektledelse af systemudvikling, Nyt Teknisk Forlag, 2004
 Stephen Biering-Sørensen: Praktisk it-projektledelse, Samfundslitteratur, 2004

Forberedelser til fremtiden
Ledelse
Risiko
Marcha Real

La Marcha Real (, ) er Spaniens nationalmelodi. Det er en af fire nationalmelodier i verden som ikke har en tekst (de andre er Bosnien og Hercegovina, Kosovo og San Marino). La Marcha Real er en af de ældste nationalmelodier i Europa. Dens oprindelse er ikke kendt.

Forfatteren Hugo Kehrer fastholder at Frederik den Store fra Preussen komponerede omtalte værk, selvom påstanden ikke kan bevises. Andre historikere understreger lighederne mellem Marchen og nogle militærsange fra Karl V´s epoke.

I 1770 erklærede kong Karl III "La Marcha de los Granaderos" (Grenadernes March) som honnørsmarch og formaliserede således fremførelsen af stykket i offentlige og højtidlige sammenhæng. Efter den spanske revolution (Den Ærefulde) i september 1868, udskrev General Prim en nationalkonkurrence for skabelsen af en officiel nationalsang, som dog fik dødsstødet da juryen besluttede at beholde "La Marcha de Granaderos".

Den nuværende version blev skabt af komponisten Francisco Grau efter godkendelsen af den spanske forfatning af 1978, men som næsten er ens med "La Marcha de Granaderos".

Tidligere tekster

Tekst under Alfonso XIII's regeringstid 
Tekster af Eduardo Marquina (1879–1946)

Andre oversættelser

Se også 
 Spaniens autonome regioner hymner

Referencer

Eksterne links 
 Nationalsagen (Premierministerens kontor) 
 Klaverpartitur til Marcha Real de España

Spanien
Nationalsange
Sange fra Spanien
Morfogenese

Morfogenese er udvikling af en biologisk struktur gennem hele dens eksistens eller ved regeneration.

Se også 
Biologi
Morfologi

Biologi
Røgkvarts

Røgkvarts, også kaldet Morion er en type bjergkrystal, meget mørk brunlig eller sort kvarts.

Referencer 

Mineralogi

en:Smoky quartz#Morion
Morter

Morter har flere betydninger:

 Morter (krukke) – en krukke til knusning af faste stoffer til pulver med en støder
 Mortér – et krumbanevåben
Malling Sogn

Malling Sogn er et sogn i Århus Søndre Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Malling Sogn anneks til Beder Sogn. Begge sogne hørte til Ning Herred i Aarhus Amt. Beder-Malling sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Aarhus Kommune.

I Malling Sogn ligger Malling Kirke og Malling Landbrugsskole, der blev oprettet i 1889 og nu er en del af Jordbrugets UddannelsesCenter Århus. 

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Ajstrup (bebyggelse)
 Ajstrup Strand (bebyggelse)
 Banevolden (station)
 Bisgård (bebyggelse)
 Egelund (areal)
 Elkær (bebyggelse)
 Elmose (bebyggelse)
 Ennehøj (areal)
 Frederiksodde (bebyggelse)
 Krekær (bebyggelse, ejerlav)
 Lillenor (bebyggelse)
 Malling (bebyggelse, ejerlav)
 Malling Bjerge (bebyggelse)
 Malling Nymark (bbyggelse)
 Malling Østerskov (bebyggelse)
 Mariendal Havbakker (bebyggelse)
 Neder Fløjstrup (bebyggelse, ejerlav)
 Norsminde (bebyggelse)
 Pedholt (bebyggelse, ejerlav)
 Pøel (bebyggelse)
 Rughaven (bebyggelse)
 Skovbjerg (bebyggelse)
 Skåbling (bebyggelse)
 Snovdrup (bebyggelse)
 Starup (bebyggelse, ejerlav)
 Storenor (bebyggelse)
 Synnedrup (bebyggelse, ejerlav)
 Vormstrup (bebyggelse, ejerlav)

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 Beder Malling Egnsarkiv
 Netsted for egnens lokalråd: Fællesrådet for Beder, Malling og Ajstrup

Sogne i Aarhus Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Ning Herred
Beder Sogn

Beder Sogn er et sogn i Århus Søndre Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Malling Sogn anneks til Beder Sogn. Begge sogne hørte til Ning Herred i Aarhus Amt. Beder-Malling sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Aarhus Kommune.

I Beder Sogn ligger Beder Kirke og Beder Gartnerskole, der blev oprettet i 1889.

Stednavne 
I Beder Sogn findes følgende autoriserede stednavne:
 Beder (bebyggelse, ejerlav) – stationsby på Aarhus Letbane.
 Bymose (bebyggelse).
 Fløjstrup Skov (areal).
 Fulden (bebyggelse, ejerlav).
 Kobjerg (areal).
 Over Fløjstrup (bebyggelse, ejerlav).
 Seldrup (bebyggelse).

Vandmøller

Fulden Vandmølle 

Ligger ved Giber Å og omtales første gang i 1610. I 1680 kaldtes den Fulden kobbermølle og ejedes da af Jens Basballe, rådmand i Aarhus. Senere har møllen både hørt under Vilhelmsborg og Moesgård.

For at forbedre vandkvaliteten i Giber Å og lette havørredernes vandring til og fra gydepladser længere oppe i åen fjernede man i 2005 opstemningen ved møllen og ledte vandet i et stryg uden om mølledammen.

Rokballe Mølle 
Ligger ved en bæk nær Giber Å. Møllen var i 1600-tallet ejet af Aarhus Hospital, men kom senere under Vilhelmsborg. Nedlagt før 1926, men møllehuset, bygget i kampesten, ligger der stadig.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 Chr. Heilskov: Vandmøller i Aarhus Amt, Aarhus Stifts årbøger 1943
 Beder Malling Egnsarkiv
 Netsted for egnens lokalråd: Fællesrådet for Beder, Malling og Ajstrup

Se også 
 Hovedgrøften

Sogne i Aarhus Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Ning Herred
Mortér

Mortér eller morter er et krumbanevåben anvendt til at sende granater i en høj, krum bane ind over fjenden.

Første skud efter grovindstillingen er sætteskuddet, der ikke er præcist, men har den rette retning og hvis formål det er at sætte mortéren fast i jorden til de næste skud.

Mortéren består af et tykvægget rør, en bundplade og en sigtemekanisme, der indstiller rørets hældningsgrad. Granaten indeholder både drivladning, brandrør og sprængladning. Mortéren kan også benyttes til lysgranater.

Skydevåben
Ballistik
Folketingsvalget 1979

Folketingsvalget den 23. oktober 1979 var det 57. valg til Folketinget i Kongeriget Danmark.

Valgresultat

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Anker Jørgensen (A): 31.459
 Ritt Bjerregaard (A): 27.027
 Poul Schlüter (C): 24.386
 Svend Auken (A): 22.936
 Inge Fischer Møller (A): 21.381
 Mogens Glistrup (Z): 15.702
 Dorte Bennedsen (A): 15.693
 Uffe Ellemann-Jensen (V): 15.463
 Lone Dybkjær (B): 15.316
 Ivar Nørgaard (A): 14.852

Noter 
Kilder

1979
Politiske valg i 1979
Morter (krukke)

Morter er en krukke af sten, porcelæn eller metal, hvor man kan male faste stoffer til pulver med en støder. Ordet morter udtales med tryk på første stavelse. En morter bruges f.eks. i et køkken til at knuse og findele krydderier (og førhen undertiden ved tillavning af fars) og i et laboratorium til at finmale pulver og eller knuse krystallinske stoffer. Ligeledes kan man ved emaljearbejde have behov for at findele emaljen, inden den kan påføres genstanden, der skal emaljeres.

En morter bruges ofte som symbol for et apotek, og en eller flere gamle mortere er ofte udstillet i ekspeditionslokalet.

Se også 
 Skubbekværn
 Møllesten
 Kværn
 Krydderi
 Apotek

Eksterne henvisninger 

Køkkenredskaber
Værktøj
Beholdere
Laboratorieudstyr
Krumbanevåben

Krumbanevåben er en type våben, hvor projektilets bane er krum.

Krumbanevåben kan således bruges til at beskyde mål, som ikke er i sigtelinje fra skydestilling og mål.

Krumbanevåben
Mortér
Haubits
Kanon

Skydevåben
Ballistik
Uløste problemer indenfor fysik

Dette er en liste over nogle af de uløste problemer indenfor fysik. Der er forskellige meninger om, hvilke problemer inden for fysikken kan klassificeres som "uløste problemer indenfor fysik".

Kvante-gravitation 
Er Einsteins almen relativitetsteori en klassisk grænse af nogen mere grundlæggende kvante-gravitationsteori (ligesom elektrodynamik er den klassike grænse af QED (en:QED)? Er det muligt at bygge en (eller anden) selv-konsistent kvante-gravitationsteori?

Kernefysik 
Kernefysikken skal i princippet være en lav-energi grænse af QCD(en:QCD). Desværre er QCD i denne grænse fuldstændigt non-perturbative. Og vi ved slet ikke om, at kvantefeltteori (en:QFT) er generelt gyldig og selv-konsistent i dette regime. Derfor findes der intet link fra QCD ned til kernefysik. Måske den såkaldte "lattice QCD" vil give svar på et tidspunkt i fremtiden, men ikke på nuværende tidspunkt.

Standard modellens selv-ukonsistens

Kosmologisk konstant

Referencer

Eksterne henvisninger 
 LiveScience: The 9 Biggest Unsolved Mysteries in Physics.