alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Nordkraft

Nordkraft har flere betydninger:

 Nordkraft (kulturhus) – et kulturhus i Aalborg i Nordjylland.
 Nordkraft (bog) – en bog af Jakob Ejersbo fra 2002.
 Nordkraft (film) – en spillefilm baseret på Jakob Ejersbos bog.
 Nordkraft Big Band (orkester) - professionelt rytmisk ensemble i Nordjylland

Se også 
 Teater Nordkraft
Piccadilly Circus

Piccadilly Circus er hjertet i London – en lille rundkørsel, der forbinder Regent Street, Piccadilly, Shaftesbury Avenue og Coventry Street. I nærheden findes Soho og en lang række teatre.

På torvets midte står en lille, ydmyg skulptur, der forestiller den nøgne, vingede Anteros, Eros' bror og gud for den gengældte kærlighed.

Piccadilly Circus har samme funktion som Times Square i New York – det er et samlingspunkt med lysreklamer og neonskilte, tæt trafik af biler, busser, taxaer og mennesker.

Pladsen omgives af flere kendte bygninger som London Pavilion og Criterion Teatret. Under den findes undergrundsstationen Piccadilly Circus Station, hvor Piccadilly Line kører mod vest og nordøst.

Torve og pladser i Storbritannien
Veje i London
Konstantin von Neurath

Konstantin Hermann Karl friherre von Neurath (født 2. februar 1873, død 14. august 1956) var en tysk nazistisk politiker og udenrigsminister fra 1932 til 1938.

CV 
Konstantin von Neurath blev født den 2. februar 1873 i Kleinglattbach. Han studerede jura i Tübingen og Berlin og fik embedseksamen i 1892. Han arbejdede til 1901 i et  advokatfirma i Württemberg. Samme år blev han ansat i den tyske regerings udenrigskontor i Berlin. I 1903 blev han vicekonsul i den tyske ambassade i London, og i 1909 blev han konsul der. I 1914 blev han sendt til den tyske ambassade i Konstantinopel.

I 1914 blev han officer i et infanteriregiment i 1. verdenskrig. Samme år modtog han udmærkelsen Jernkorset. Neurath fortsatte, til han blev hårdt såret i 1916. I 1919 blev han konsul i den tyske ambassade i København, hvor han gjorde tjeneste til 1921. Fra 1923 til 1930 gjorde han tjeneste i den tyske ambassade i Rom, hvorefter han vendte tilbage til den tyske ambassade i London.

Von Neurath og nazismen 
I 1932 vendte han hjem til Tyskland som udenrigsminister og var det til 1938. Neurath blev medlem af nazipartiet NSDAP i 1937 og udnævnt til SS-Obergruppenführer. 

1938-1939 var han minister uden portefølje.

I 1939 blev han rigsprotektor for Böhmen og Mähren (Tjekkoslovakiet). Adolf Hitler mente, at han var for mild mod tjekkerne og modstandsbevægelsen og erstattede ham med Reinhard Heydrich, der blev stedfortrædende rigsprotektor i Tjekkoslovakiet i september 1941. Von Neurath søgte længe at fratræde sin stilling, men Hitler accepterede først hans opsigelse i august 1943, hvorefter von Neurath var ude af krigen. Han blev taget til fange i 1945.

Han blev tiltalt den 1. oktober 1946 i Nürnbergprocessen for 

 Forbrydelser mod freden. 
 Deltagelse i sammensværgelse om at begå forbrydelser mod freden. 
 Krigsforbrydelser. 
 Forbrydelser mod menneskeheden. 

Han blev fundet skyldig og idømt 15 års fængsel. På grund af svigtende helbred blev han løsladt fra Spandau-fængslet i 1953 og døde tre år senere. Han blev 83 år.

Ordener 

 Jernkorset
 Neurath blev udnævnt til Storkorsridder af Dannebrogordenen med bryststjerne i diamanter den 19. februar 1938. Kong Christian X overrakte ham  korset i Berlin. Kongen var i Berlin i anden anledning og overrakte udnævnelsen under en audiens. I 1946 blev Neurath slettet af riddernes tal ved kongelig resolution og hans våbenskjold nedtaget.

Eksterne henvisninger 

Tysklands militære personel i 1. verdenskrig
Nazister fra Tyskland
Udenrigsministre fra Tyskland
Nazi-Tysklands ministre
Hitlers Kabinet
SS-generaler
Modtagere af Jernkorset
Friherrer fra Tyskland
Jurister fra Tyskland
Diplomater fra Tyskland
Inverter

Ordet inverter har flere betydninger eller specialiseringer:
Inverter (vekselretter) – vekselretter.
Inverter (smps) – SMPS baseret vekselretter.
inverter (digital elektronik)
Abbey Road (vej)

Abbey Road er en vej i det nordlige London i England, som er blev berømt på grund af The Beatles, der i 1960'erne indspillede mere end 90 procent af deres sange i et pladestudie på vejen. Studiet, det nuværende Abbey Road Studios, ligger som et af de første huse på vejen (nummer 3), tæt ved en befærdet fodgængerovergang. Beatles gjorde vejen berømt, da de indspillede et album med samme navn, Abbey Road og brugte fodgængerovergangen som forsidebillede.

Temmelig mange turister lægger nu vejen forbi og stopper trafikken, fordi en fotograf skal forevige endnu en gruppe, der krydser vejen. Der findes et webkamera, så man hele tiden kan se, om man kan komme til.

Eksterne henvisninger 

Veje i London
Elektrisk energi

Elektrisk energi (eller elenergi) er en form for energi som knytter sig til positionen af elektrisk ladning i et elektrisk felt. Elektrisk energi er af høj kvalitet i den forstand at den kan omdannes fuldstændigt til andre energiformer via en transducer.

Energi i det elektriske felt 

Den potentielle energi der knytter sig til at ladningen Q befinder i punktet A hvor det elektriske potential er UA, er givet ved .

Hvis ladningen flytter sig fra punkt A til punkt B, er den omsatte energi

hvor U betegner spændingsfaldet mellem punkt A og punkt B.

Definitionen af enheden elektronvolt (eV) tager udgangspunkt heri: 1 eV er den energi som omsættes når en elementarladning gennemløber et spændingsfald på 1 V.

Omsat elektrisk energi 

I elektriske kredsløb er den effekt hvormed en komponent omsætter elektrisk energi givet ved , hvor U er spændingsfaldet over komponenten, og I er strømstyrken gennem komponenten. Det følger heraf at man kan beregne den elektriske energi som en komponent omsætter i tiden  vha. formlen

Elektrisk energi i praksis 
Elektrisk energi kan indgå i f.eks.:
 Elektrisk energigearing
 Elektrisk energilagring
 Elektrisk energioverførsel
 Elektrisk energistyring

Der er mange eksempler på brug af elektrisk energi:
 Lommelygte
 Elcykel

Og et af de helt store eksempler er elforsyningsnettet, som formidler elektrisk energi jorden rundt.

Se også 
 Elektricitet – Energilagring – Ohms lov

 
Energiformer
Transmissionsgate

En transmissionsgate er et elektronisk kredsløb, som har to tilledninger for analoge signaler samt en styreindgang, der tager imod et digitalt signal. Hvis styreindgangen er såkalt aktivt høj, vil et logisk "højt" signal (binært "1" ved positiv logik) give en lav elektrisk modstand (mindre end en kiloohm) mellem de to analoge signalveje, mens et logisk "lavt" signal (binært "0") giver anledning til en stor modstand (af størrelsesordenen 100 megaohm) mellem de to analoge forbindelser.

Transmissionsgates kan til en vis grad sammenlignes med relæer: Et styresignal (i transmissionsgatens tilfælde det digitale signal) bruges til at "tænde" og "slukke" for et andet signal, her et analogt signal. Forskellen ligger i, at mens relæer typisk anvendes, hvor et "svagt" elektrisk signal skal styre en kraftig strøm og/eller store spændinger, så gør en transmissionsgate det muligt for et digitalt signal at styre en analog signalvej.

Flere transmissionsgates kan sluttes til en digital demultiplekser, så der skabes en analog multiplexer/demultiplexer: Da de analoge signaler kan løbe i en valgfri retning mellem transmissionsgatens to analoge signalveje, kan sådan en sammenstilling bruges både som multiplexer (der vælger hvilken af "mange" analoge signalveje der skal sluttes til en fælles, analog terminal) og som demultiplexer (som sender et fælles signal videre ad en ud af "mange" analoge signalveje).

Blandet analoge og digitale kredsløb
Webcam

Et webcam eller webkamera er et digitalt kamera, der er forbundet til World Wide Web (WWW) – og det viser i realtid et billede af et objekt. Dette levende billede kan til enhver tid betragtes gennem en normal WWW-browser. Som ved andre optagelser er lyden en valgmulighed.

Normalt tages der et billede med et bestemt interval, men med højere transmission, ADSL-linjer mv. er der ikke noget i vejen for, at det kan udvikles til egentlig digital video. Verdens første webcam viste en kaffekolbe i datalogiafdelingen på Cambridge Universitet, men også de kolde drikkeautomater har været populære objekter. Der er utallige anvendelsesmuligheder for webcams, herunder vejrobservation, trafikrapportering, samtaler osv.

Vestre Landsret har i juni 2005 stadfæstet en dom fra Retten i Frederikshavn, hvor et webkamera blev anset til ulovlig overvågning af et offentligt område – i dette tilfælde Vesterø Havn på Læsø.

Historie 
Det først kendte webkamera var kameraet i computerlaboratoriet på Cambridge University. Kameraet overvågede Trojan Room-kaffemaskinen fra 1991 til 2001.

Kort før årtusindskiftet placerede dagbladet Politiken et webkamera, der pegede på Rådhuspladsen i København. Tanken var at give alle lejlighed til at følge nytårsfestlighederne på pladsen, uanset hvor i verden man befandt sig denne aften. Men kameraet er blevet stående også efter årtusindskiftet, fordi man fortsat gerne vil give alle mulighed for at følge livet på Københavns store plads.

World Wide Web
Fotografi
Hellige grav

Talemåden: At tro den hellige grav velforvaret stammer angiveligt fra korstogenes tid, hvor Jesu grav en overgang var erobret fra muslimerne og dermed "velforvaret" – i sikre hænder.

Talemåden "at tro den hellige grav velforvaret" findes i T. Vogel-Jørgensen og
Poul Zerlang, Bevingede ord, 6. rev. udg., 1998. Det fremgår af dette opslagsværk, at (Tro den) hellige grav velforvaret er et internationalt
udtryk, der hentyder til de i århundreder herskende religiøse stridigheder i
Palæstina og udtrykker, at Kristi grav skulle være i god behold i de
kristnes hænder.

Aviserne, fx Børsen, Aktuelt og Jyllands-Posten, skrev 21.1.1967 at sproghistorikeren professor 
Johs. Brøndum-Nielsen i sit foredrag i 
Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab 20.1.1967 hævdede, at talemåden er opstået i Danmark og Nordtyskland omkring reformationen ved oversættelsen af Det Nye Testamente. I Matthæusevangeliets 27. kapitel står, at farisæerne
og de skriftkloge gik til Pontius Pilatus efter Jesu henrettelse og bad
landshøvdingen om at få graven forvaret, fordi de var bange for at disciplene
ville stjæle liget og påstå, at den døde var opstanden.

Romerne troede, at den hellige grav var vel forvaret, men det viste sig altså
at være en falsk forvisning, og det er jo også det, der ligger i talemåden. I
de nyere bibeloversættelser er udtrykket forvaret afløst af bevogtet.

At talemåden er international, som det hævdes i Bevingede ord, er altså ikke sandt ifølge Brøndum-Nielsen. Jørgen Bang har tilsvarende i 
Berlingske Tidende 31.3.1974 skrevet at han ikke har kunnet finde paralleller til talemåden i hovedsprogene. De udtrykker tanken på en anden måde, engelsk fx med everything is lovely in the garden eller live in a fool's paradise. Netop denne oplysning har Bang dog ladet udgå i optrykket af artiklen i bogen På talefod med sproget, 1980, s. 38-39. 

Tilføjelse: I T. Vogel-Jørgensens Bevingede Ord, Gad 1975, 5. udg., 2. oplag, står tilføjet – og det må vel være "gospel truth" – : "I Danmark først kendt på prent i Fr. Sneedorffs (1760-92) Samlede Skrifter 1.348; højst sandsynligt meget ældre."

Idiomer
Trold



En trold er en naturånd, beslægtet med fauner, dværge, nisser etc. 

Trolde er mytiske menneskelignende væsener fra den skandinaviske folketro. De beskrives meget forskelligt: fra venlige kæmper til djævelske menneskeagtige skikkelser. De gengives tit med grove eller groteske træk. De lever under jorden, i klipper eller huler og er typisk tyvagtige, stærke og ret dumme. De bortfører mennesker, oftest børn, der skiftes ud med deres egne troldeunger – skiftinger.

Nordisk litteratur, kunst og musik fra romantikken har beskrevet trolde på forskellig måde: oftest som en indfødt race med store ører og næser. Herfra og fra skandinaviske eventyr som "De tre bukke Bruse" er trolde blevet internationalt kendt. I moderne litteratur – i fantasy-genren og i rollespil er trolde blevet stereotyper uden logik eller avanceret sprog.

Skabelsen 
Der finde mange sagn om, hvordan trolde er skabt. Her er et af de nyere:

Trolde i nordisk kunst, musik og litteratur 

Kunstnerne i 1880'erne og 90'erne brugte trolde steder i deres kunst.
Flere kunstnere har beskæftiget sig med trolde. Bl.a. har komponisten Edvard Grieg skrevet flere værker, hvori trolde indgår, og maleren Henry Heerup påstod ligefrem, at han dagligt talte med trolde.
Billedhuggeren Niels Hansen Jacobsens berømte skulptur "Trold, der vejrer kristenblod" blev til i 1896 og står nu opstillet tre steder i Danmark: centralt i springvandet foran Vejen Kunstmuseum, midt i København i haven bag Glyptoteket og på lur ved Jesuskirken i Valby.
H.C. Andersen har også brugt trolden i flere af sine eventyr: Dødningen (1830), Reisekammeraten (1835), Den standhaftige Tinsoldat (1838), Sneedronningen (1844), Elverhøi (1845) og Vanddraaben (1847).
Trolde optræder også i danske folkeeventyr: Hvem der først bliver vred.

Ordsprog 
 At springe op som trold af æske
 Art slægter art på, og trold føder djævle.

Galleri 
Billeder af trolde af nordiske kunstnere.

Berømte trolde 
 Troldepus
 Shrek

Se også 
 Cobold (bjergtrold)
 Jætte
 Kæmpe
 Gnom
 Nisse
 Bysen
 Skifting
 Troll (Usenet)
 Internet-trold
 Lumsk - norsk folkemetalband som synger om nordiske mytologier
 Troldepus - børnebogsserie om en trold
 Troll - trolde i Warcraft
 Troll - trolde i Dungeons & Dragons

Eksterne henvisninger 

 Trollmoon: The Scandinavian Troll in Art and Folklore  på engelsk, med mange links, bogtitler, berømte og mindre berømte troldekunstværker og viden om andre beslægtede væsener. 
 littlepeople.net: A Guide to Little People
 Forbyttede troldebørn  Læs om overnaturlige forklaringer på Dansk Folkemindesamlings site om dagliglivets kultur
 Troldes liv og hverdag  Et bud på hvordan troldene lever i dag

Mytologi
Sagnfigurer
Fiktive racer
Canadisk hønsebær

 
Canadisk hønsebær (Cornus canadensis) er en løvfældende staude med en krybende og rodslående vækstform. Dette medfører, at planten kan danne helt tætte tæpper. Blomsterne er i sig selv små og uanselige, men de fire rent hvide højblade fungerer som blikfang. Frugten er sammensat af små røde stenfrugter, og den ligner et bær. Planten bruges som bunddække i surbundsbede.

Beskrivelse 
Canadisk hønsebær er en løvfældende staude med en krybende og rodslående vækstform. Dette medfører, at planten kan danne helt tætte tæpper. De oprette skud er furede og tynde og kun ganske svagt træagtige. Barken er først lysegrøn, men bliver senere rødbrun. Knopperne sidder på de underjordiske udløbere, og de er tykke og blege eller lyserøde.

Bladene er modsatte og sidder ganske tæt sammen ved skudspidsen (næsten som om de var kransstillede). De er omvendt ægformede med hel rand og en lille spids. Ribberne er buede og begge bladsider er lysegrønne. Løvet farves rødbrun om vinteren, men tabes først om foråret. Blomstringen sker i maj og juni. Blomsterne er samlet i gulgrønne hoveder, hvor hver enkelt blomst er ganske lille. Det, som fanger blikket, er de fire rent hvide højblade. Frugten er sammensat af små røde stenfrugter, og den ligner et bær. Frøene spirer villigt under de rette jordbundsforhold.

Plantens rodsystem består af lysebrune jordstængler, som bærer knopper, stængler og de fint trævlede rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,2 x 2 m (20 x 20 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Canadisk hønsebær hører hjemme i Nordamerika (Grønland til Mexico), hvor den er udbredt i lyse blandingsskove eller moser på fugtig og sur bund.

I Kouchibouguac-nationalparken, som ligger på østkysten af delstaten New Brunswick, Canada, vokser arten i fugtige skove sammen med bl.a. alleghenybærmispel, alm. perlekurv, rosmarinlyng, alm. thuja, alm. vildvin, amerikansk asp, amerikansk sumpiris, amerkansk bøg, balsamædelgran, bregnepors, bølget treblad, canadisk bøffelbær, canadisk gyldenris, glansbladet rose, grønlandsk post, grå valnød, hjertebladet asters, hvidgran, håret solhat, indianerpibe, kanelbregne, labradorrøn, lav blåbær, mosepors, nedliggende bjergte, nybelgisk asters, næbhassel, papirbirk, pennsylvansk vokspors, pilekornel, Rhododendron canadense, rødask, rødeg, rødløn, skarlagenjordbær, skærmvintergrøn, smalbladet kalmia, sortfrugtet surbær, storfrugtet tranebær, sumprose, toårig natlys, virginsk hæg, virginsk vinterbær, weymouthfyr, østamerikansk hemlock og østamerikansk lærk

Noter

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Flerårige urter
Haveplanter
Hvide blomster
Bunddækkende planter
Kornel
Neologisme

En neologisme (eller Sproglig nydannelse) er et nyt ord, som er skabt ud fra ord eller orddele, der ikke tidligere har været brugt sammen og som ikke er blevet bredt accepteret i sproget. Ordet "neologisme" er i øvrigt selv et eksempel på dette. Det er dannet ud fra græsk neo = "nyt" + logos = "ord" + den latinske endelse -isme, der substantiverer adjektiver (af "social" dannes f.eks. "socialisme" og af "intellektuel" dannes "intellektualisme").

Eksempler på nydannelser 
 Bibliotek 2.0
 Biodiversitet
 Brunch
 Ergonomi
 Esperanto
 FAQ
 Fortran
 Geocaching
 Humørikon
 Hydrofyt
 IDevice
 Internet-jargon
 IRL
 Islamofobi
 Leetspeak
 Lolcat
 Mokost
 Movember
 Neologisme
 Noob
 Nysprog
 Online
 Ornitopter
 Portmanteau
 Selvevaluering
 Smog
 Troll
 Viral marketing
 Warez
 Web 2.0
 Wikipedia

Se også 
 Portmanteau

Referencer 

 
Ordtyper
Leksikologi
Fold

Fold har flere betydninger og henviser til forskellige artikler:
Fold (indelukke) – et indelukke/ indhegning for dyr.
Fold (bukning) – et læg i stof eller papir.
Fold (afkast) – kornafkast i forhold til udsædsmængde 
Mangefold (multiplum) – kaldes også blot fold (gammel sprogbrug)
Fold (pokermelding) – en pokermelding 
Fold (geologi) – jordlag som er bøjede pga deformationer

Se også 
Origami – kunsten at folde papir.
Testpilot

En testpilot er en erfaren pilot, der er ansat til at prøveflyve og evaluere nyudviklede fly eller ændringer på flyvemaskiner. Ved udvikling af avionics, våbensystemer og lignende til fly benyttes også testpiloter.

Titler
Eksperimentalfly
Piloter
Syngespil

Et syngespil (sangspil, syngestykke, tysk »Singspiel«) er et dramatisk arbejde af lettere art og munter karakter, i hvilket sang og tale veksler med hinanden.

Se også 
 Vaudeville.

Kilder 
 

Teater
Salmonsens
Operette

Operette er en musikalsk komedie med sang, tale og ofte dans. Operetter ligner formelt operaer, men er musikalsk og tematisk lettere og mere tilgængeligt. Hovedmotivet er ikke sjældent en romantisk kærlighedshistorie , og handling kan være både komisk og parodisk. Operette er en særskilt genre som opstod i Paris i 1850'erne, og kom på tysk et par år senere i Wien. Som musikteater blev operetter efterhånden meget populære, især wieneroperetten var en udbredt form, med en række velkendte hits. Oprettelse blev forløbere for nutidens musicals og musikspil.

Ordet operette er italiensk og betyder "lille opera".

Berømte operetter og komponister (udvalg) 
Af operettesucceser kan nævnes Johann Strauss d.y.s Flagermusen (Die Fledermaus) fra 1874 med tekst af Carl Haffner og Richard Gene, Franz Lehár Den glade enke (Die lustige Witwe) fra 1905 tekst af Victor Léon og Leo Stein, Lehár Smilets land (Das Land des Lächelns) fra 1929, hvor teksten er skrevet af L. Herzer og F. Lohner og Leonard Bernsteins Candide fra 1956 med tekst af John Latouche, Dorothy Parker og Richard Wilbur (over en libretto af Lillian Hellman). Amerikaneren Jerome Kerns operette Show Boat fra 1927, som har en mere alvorlig karakter og indeholder jazz og blues inspirerede sangforestillinger, anses af mange som den første moderne musical, og operetter er i dag erstattet af musicals i teater og film.

Musikgenrer
Nettoprimærproduktion

Inden for økologi er nettoprimærproduktionen summen af alt det organiske stof, som er dannet ved fotosyntese (og kemosyntese) på et bestemt område i løbet af et år fraregnet planternes egne tab til den respiration, der foregår konstant i alle levende celler.

Nettoprimærproduktionen er altså den mængde organisk stof, som er til rådighed for konsumenter og destruenter i løbet af et år. Det sætter den afgørende ramme for biodiversiteten i de pågældende biotoper.

Litteratur 
 

Økologi
Neutralisme

Neutralisme beskriver det forhold, at to arter lever op og ned ad hinanden uden at udnytte, genere eller samarbejde med hinanden.

Ordet må ikke forveksles med neutralitet, som er et statsretligt begreb.

Økologi
Parasitisme

Indenfor evolutionær økologi er parasitisme et symbiotisk forhold mellem to arter, hvor en organisme, parasitten, lever på eller i en anden organisme værten, forårsager værten en form for skade, og er tilpasset strukturelt til dette liv.

Henvisninger

Kilder 
 
 
 
 

Parasitologi
732

Se også 732 (tal)

Begivenheder 
 Oktober: En frankisk hær under ledelse af major domus Karl Martel og fyrst Eudo standser araberne i slaget ved Poitiers. Dette er vendepunktet for den arabiske fremmarch i Europa.

Født

Dødsfald 
 Abdul Rahman Al Ghafiqi, maurisk hærfører.

Eksterne henvisninger 

32
Sacred

Sacred er et computerbaseret rollespil (RPG) udviklet af det tyske firma Ascaron. Spillet er et af de mest omfattende inden for RPG-genren.

Spillet foregår i en fiktiv verden kaldet "Ancaria". Gameplayet er forskelligt alt efter om der spilles singleplayer eller multiplayer. 

Ved singleplayer vælges der en karakter, som skal løse forskellige opgaver, mens man bevæger sig rundt i Ancaria. Nogle opgaver er en del af spillets hoved-historie, og skal derfor løses for at man komme videre i gameplayet. Hovedhistorien er et klassisk "kampen mellem godt og ondt"-plot. Andre opgaver er tilknyttet bi-historier, og derfor valgfrie at gennemføre.

Ved multiplayer spiller flere sammen over internettet eller LAN. Her er kun opgaverne fra bi-historierne tilgængelige, da formål her ikke er at komme gennem hovedhistorien, men at udvikle sin karakter mest muligt (levels) og/eller udforske mest muligt af Ancarnia. Der kan spilles hardcore – dvs. at éns karakter kun har ét liv – eller softcore – dvs. at éns karakter kan genoplives, hvis den dør. 

Man kan spille seks forskellige klassiske karakterer: Wood elf (skovelver), Dark elf (mørkelver), Battle mage (magiker), Vampiress (kvindelig vampyr), Gladiator, Seraphim (en race der nedstammer fra engle), udvidelsen underworld (underverden) tilføjer to mere Dwarf (dværg) og Deamon (dæmon).

Eksterne henvisninger 
 
Computerspil fra 2004
Linux-spil
Windows-spil
Request for Comments

IETF Request for Comments, eller forkortet: RFC, er "grundloven" for Internettet. Dvs. egentlig er det kladder, som er udkast til en "rigtig" Internet standard, men måden en Internet standard bliver til på er som regel, at der bliver skrevet og frigivet en RFC. Senere kan der så komme en STD.

Det er en løbende serie af nummererede dokumenter, der siden 1969 har især beskrivet Internettets (oprindeligt: Arpanet) dataprotokoller.

Eksempelvis beskriver  DNS-navnesystemet,  URL-adressesystemet,  HTTP-hypertekstsprotokollen (almindelig browsing),  IRC,  E-mail osv.

I dag er RFC den officielle publikationskanal for the Internet Engineering Steering Group, Internet Architecture Board og Internet-samfundet i alm.

Se også 

 STD som angiver vedtagne standarder.

Henvisninger 
 October 1996, : The Internet Standards Process -- Revision 3 Citat: "...This memo documents the process currently used by the Internet community for the standardization of protocols and procedures..."
 February 2004, : Intellectual Property Rights in IETF Technology Citat: "...In general, IETF working groups prefer technologies with no known IPR claims or, for technologies with claims against them, an offer of royalty-free licensing..."
 Rfc-editor.org: Official Internet Protocol Standards
 IETF rfc side Citat: "...RFCs associated with an active IETF Working Group can also be accessed from the Working Group's web page via IETF Working Groups..."

Internetteknologi
Kerberos

Kerberos (oldgræsk: Κέρβερος, også Cerberus) er i græsk mytologi navnet på den trehovedede hund med slangehale, som vogter indgangen til Hades. Kerberos står bundet på den bred af Styx, som vender mod dødsriget.

Den tilhører Hades, og den tager mod dem, der vil til Hades og sørger for, at kun de døde kommer ind i dødsriget, og at ingen døde kommer ud. Underverdenens vagthund er afkom efter uhyrerne Tyfon og Echidna. Dens søskende er Hydra og Chimaira. Den var så frygtelig at se på, at man blev til sten ved synet.

Kerberos kunne godt være venlig. Det var den altid var over for dem, der kom til dødsriget. Den boede i en hule, som vendte ud mod Styx, og havde et perfekt overblik.

Skummet, som dryppede fra Kerberos' gab, brugte heksene som gift.

Kilder og henvisninger

Se også 

Væsener i græsk mytologi
Mænade

Mænader er i græsk mytologi betegnelsen for de kvinder, som dyrker Dionysos. De kaldes også bacchantinder i romersk mytologi efter den romerske pendant Bakkus.

Eksterne henvisninger 

 ribekatedralskole.dk: Kleophrades maleren  Citat: "...Det ses ikke mindst tydeligt på de to mænader på bagsiden, den ene mørkhåret, den anden lyshåret med et særligt drømmende udtryk i ansigtet..."
 ribekatedralskole.dk: Brygos-maleren  Citat: "...Han holder meget af at male mænader som den dansende mænade...":
 den dansende mænade 

Græsk mytologi
Kraken (flertydig)

Kraken  henviser til flere artikler:
 Kraken – hovedbetydning
 Kraken (Pirates of the Caribbean)
 USS Kraken (SS-370) – en ubåd fra USA.
 Kraken (rutsjebane) – en rutsjebane ved Seaworld i Orlando, Florida.
 Kraken (band) – et heavy metal band fra Colombia.

Se også 
 Leviathan
 Hafgufa
Kraken

Kraken er et fabeldyr fra nordisk folketro i form af et kolossalt søuhyre eller en kæmpemæssig fisk, som fiskere angiveligt så langs kysterne af Norge, Island og Irland.

Pontoppidans beskrivelse 
Kraken omtales ikke i de norrøne sagaer, men tilsvarende dyr som lyngbakr

Etymologi 
"Krake" er et norsk ord beslægtet med ord som "krog" og "krykke" og det shetlandske krekin, et tabunavn for hval. Ordet skal stamme fra "krake" i betydningen "kroget og skrøbeligt træ" eller "tør granstamme med nøgne grene". Det islandske kraki blev brugt om "tynd stang med hage" eller "træanker med en fastbundet sten". Ordet kendes også i flertalsformen  krakar. På engelsk er det beslægtet med ord som crook og crank. Thomas Christopher Bruun (1750-1834) skrev i begyndelsen af 1800-tallet: "Det Diævelskab [som havet] i sin Barm udruger...af Hayer, Orme, Kraker, Crocodiler",

Kraken optræder i flere amerikanske film:
 Titanernes kamp (1981) og Clash of the Titans (2010) hvor den bl.a. ødelægger en græsk storby. I filmens slutning ofres Andromeda til Kraken, men Perseus kommer hende til undsætning, ridende på Pegasus og bevæbnet med Medusas afhuggede hoved, som er det eneste, der måske kan besejre Kraken.
 The Lord of the Rings: The Fellowship of the Ring (2001), hvor uhyret kaldes the Watcher in the Water.
 Pirates of the Caribbean: Død mands kiste (2006) hvor den beherskes af den frygtede pirat Davy Jones, der er kaptajn på Den flyvende Hollænder.

Noter

Se også 
 Kolosblæksprutte
 Kæmpeblæksprutte
 Kryptozoologi
 Skylla, Charybdis

Eksterne henvisninger 
 Danmarks Natur- og Lægevidenskabelige Bibliotek: Kraken og andre kæmpefisk 
 monstrous.com: Kraken  Citat: "...When the Kraken attacked a ship, it wrapped its arms around the hull and capsize it...Kraken where mostly noticed in the seas of Scandinavia..."
 Lee Krystek: The Kraken
 occultopedia.com: Kraken Citat: "...It was also said that when the Kraken submerged, it could suck down a vessel just by the whirlpool it created....The creature was also mentioned in 1555 by a Swede named Olaus Magnus, who wrote a book about the history of the Scandinavian nations. In it he described this strange monster, which seems to have been a giant squid or octopus or cuttlefish..."
 Alfred, Lord Tennyson: The Kraken 
 11. okt 2011, ing.dk: Dødsmærker på dræberhval er tegn på virkeligt Kraken-monster  Citat: "...Kraken-monstret har været næsten 30 meter lang og har formentlig brækket halsen på ichthyosaurus...Forskeren peger endvidere på, at det er realistisk at forestille sig, at en blæksprutte kan overmande en dræberhaj, efter videooptagelser fra Seattle Aquarium viser, hvordan en blæksprutte er i stand til at dræbe hajer i en af akvariets store tanke..."

Nordisk mytologi
Kryptozoologi
Kryptider
Blæksprutter
Vekselretter

En vekselretter er et elektronisk kredsløb, som omsætter jævnstrømsenergi til vekselstrømsenergi.
Samme opgave kunne udføres af en jævnstrømsmotor, der trækker en vekselstrømsgenerator.

Eksempler på vekselrettere med fortrinsvis fast frekvens – f.eks. 50 Hz:
 Ægte Sinusvekselretter – jævnstrømsenergi til enfaset vekselstrømsenergi. Udgangens kurveform er sinusformet med op til 5% forvrængning.
 Modificeret sinusvekselretter – jævnstrømsenergi til enfaset vekselstrømsenergi. Udgangens kurveform er positive og negative firkanter med 0V pauser imellem.

I dag anvendes som regel SMPS-vekselrettere op til ca. 10kW, pga. deres høje virkningsgrad.

Ægte vekselstrøm og vekselspænding har en middelværdi på nul og dens kurveform kan være sinusformet, firkantformet, modificeret firkant, trekantformet, savtakformet, pulsformet, osv.

Faser 
Vekselrettere kan have flere faseudgange og evt. nul. En fase er oprindeligt kun en egenskab for eller en forskel mellem sinussvingninger. Men man kan også tale om periodiske signalers faseforskelle og her menes der så periodens sinusgrundfrekvens fase.

Vekselrettere med variabel frekvens 
Vekselrettere med variabel frekvens anvendes til at styre 3 eller flerfasede vekselstrømsmotorers hastighed. En elektromotors kommutator fungerer faktisk som en modificeret sinusvekselretter.

En frekvensomformer er også en vekselretter med variabel frekvens, som dog normalt fødes med vekselstrøm.

Vekselrettere til solcelleanlæg 
Vekselrettere, eller 'invertere', som de også kaldes, er blevet et genkendeligt ord i Danmark over de sidste par år, grundet den eksplosive vækst i solcellebranchen. En solcelle omdanner solens stråler til jævnstrøm, hvorfor man har brug for en vekselretter (inverter), så man kan få brugbar vekselstrøm.

For at bevare et stabilt el-net, er det kun tilladt, at benytte de invertere der findes på Energinet.dk's positivliste over vekselrettere til solcelleanlæg. 

Vælger man derudover at investere i en vekselretter uden transformer, så skal man anskaffe sig et AC/DC relæ, således at strømmen fra inverteren ikke er til fare for husets elektriske kredsløb.

Kilder/referencer

Se også 
 Solcelle-mikrovekselretter
 Ensretter
 Frekvensomformer

Elektrisk energigearing
Alkan

En alkan er en organisk, kemisk forbindelse der består af et antal carbon-atomer bundet til hinanden med enkeltbindinger, så de danner en kæde eller et træ. Alle de resterende valenselektroner på kulstofatomerne binder brint-atomer til molekylet. Et alkan-molekyle med n kædeforbundne kulstofatomer har dermed 2 · n + 2 brintatomer, så bruttoformlen er CnH2·n+2.

En alkyl eller alkylgruppe er en funktionel gruppe eller sidekæde, der, ligesom en alkan, består udelukkende af enkeltbundne kulstofatomer og hydrogenatomer, fx en methyl- eller ethylgruppe.

Navne på alkaner 
Teoretisk set findes der en kemisk forbindelse for ethvert naturligt tal n, og på grund af fællestrækket i deres opbygning, kategoriserer man alle disse forbindelser under navnet alkaner. Bortset fra de fire simpleste har alle alkaner navne efter det græske udtryk for antallet af kulstofatomer, efterfulgt af endelsen -"an". Navnet for de første 12 alkaner er vist i tabellen nedenfor.

Carbon og Hydrogen sammenhængen kan skrives som CnH2n+2.

Egenskaber og anvendelser 
De første fire alkaner i ovenstående liste er på gasform ved normalt tryk og temperatur. De næste er flydende, og jo længere molekylerne bliver, desto mere tyktflydende bliver de. Plastmaterialet polyetylen kan betragtes som en "blandet samling" af alkaner med ti- eller hundredetusindvis af kulstofatomer i kæderne.

Methan bliver ofte brugt som brændsel til fx gasbrændere. når Methan brændes dannes der kuldioxid og vand. dette sker ved denne kemiske reaktion:

CH4 + 2 O2  →  CO2 + 2 H2O

hvis der ikke er ilt nok til at lave CO2 kan der i stedet blive dannet CO også kaldet kulilte.

Stofferne heptan og oktan er to af mange forskellige kulbrinteforbindelser der findes i benzin, og oktan-tallet for benzin beskriver hvilken blanding af netop heptan og oktan, nærmere bestemt n-heptan (uforgrenet kulstofkæde) med oktantallet 0, og iso-oktan (2,2,4-trimethyl-pentan) med oktantallet 100, der har samme egenskaber (mht. antændelsespunkt) som pågældende benzin. En blanding af fx 5% n-heptan og 95% iso-oktan har oktantallet 95.

Navngivning af alkaner 
 Find den længste kæde (hovedkæden) og navngiv den.
 Find og navngiv sidekæder. Husk, at de ender på -yl fx methyl.
 Hvis der er to ens sidekæder skrives di- foran fx dimethyl. Ved tre ens skrives tri- osv.
 Nummerér C-atomerne i den længste kæde. De C-atomer, som sidekæderne er bundet til, skal have så lavt et nummer (placeringstal) som muligt.
 Det endelige navn skrives således: placeringstal – sidekædenavn, hovedkædenavn.
 Hvis der er flere forskellige sidekæder, skrives de i alfabetisk rækkefølge.

Se også 
 Alken
 Alkyn
 Fossile brændstoffer
 Kemi

Eksterne henvisninger 
 Basiskemi C bog: "Carbonhydrider"
Mæander

En mæander, meander, mæandersving, mæanderslyngning eller mæanderbue er et vandløbs slyngning. Ordet mæander er afledt fra Maíandros, som er det græske navn på floden, der på dansk hedder den store Mæander og på tyrkisk Büyük Menderes. Fænomenet kendes fra talrige luftfotos af Amazonas, hvor man også ser de karakteristiske afsnøringer med isolerede sving på det tidligere flodløb.

Mæandere dannes, når flodens strømning eroderer flodbredden i ydersiden af et sving, og materialet aflejres langs indersiden. Buerne bliver efterhånden så ekstreme, at buen bliver afskåret fra resten af floden og der opstår en hesteskosø, der med tiden tørrer ud.

Ornamenter som muligvis er afledt af mæander 
Det er muligvis fra dette naturfænomenet mæander, at man har dannet et ornamentmønster, også kaldet mæander, hvor de buede slyng er erstattet af retvinklede knæk på lige linjer. Mønstret ses på masser af keramik fra den græsk-romerske oldtid. Ofte kaldes mønstret derfor også à la grecque-bort eller mæanderbort.

Hvis man sammenligner med de keltiske spiralslyng-ornamenter, kan der dog anes en anden baggrund for mæanderborten. I så fald skal betegnelsen nok tolkes som et senere tilføjet navn for et mønster, der fandtes i forvejen, eller at floderne i oldtiden havde navn efter et mønster som alle kendte.

Mæander vandløbsgalleri

Kilder/referencer 

Vandløb
FUD

FUD er en forkortelse for det engelske: Fear, Uncertainty, and Doubt, som på dansk betyder: Frygt, usikkerhed og tvivl.

Betegnelsen dækker over en reklame- og kommunikationsstrategi, der hævdes at stamme fra it-mastodonten IBM, der frygtede, at deres kunder ville skifte til Amdahl Corp. I 90'erne og ca. 20 år frem var det især Microsoft, der blev anklaget for at "sprede FUD" om Linux og Open Source i deres markedsføringsstrategi.

At "smide FUD" efter folk i f.eks. diskussionsfora kan betyde, at man forsøger at skræmme dem fra deres originale tanker og få dem over på modpartens domæne. Det være sig i diskussioner om it og måske især politik og religion. I denne sammenhæng er FUD beslægtet med propaganda.

Markedsføring
It-kultur
Kommunikation
Retorik
Blitzhukommelse

Blitzhukommelse (eller flashbulb erindring der er delvist oversat fra det engelske flashbulb memory — blitzpære erindring) er meget levende og langvarige erindringer, der ofte angår personlige minder i forbindelse med vigtige begivenheder. For eksempel har mange mennesker ment at kunne huske, hvor de var og hvad de lavede, da de hørte om terrorangrebet den 11. september 2001 eller da de hørte at Olof Palme var blevet myrdet.

Det har dog vist sig, at sådanne erindringer ikke er så præcise som det normalt antages. I nogle tilfælde er de fuldstændig usande.
En undersøgelse i forbindelse med terrorangrebet den 11. september 2001 fandt at det der kendetegnede blitzhukommelse frem for dagligdags erindringer var en større tiltro til erindringen snarere end overensstemmelse mellem erindringen umiddelbart dagen efter og 32 uger efter.

I psykologien betegnes fænomenet “blitzerindringer” – med henvisning til, at de begivenheder, der udløser den slags stærke erindringer, så at sige kaster lys og betydning over vores personlige omgivelser, når vi oplever den slags overrumplende nyheder. Begrebet blev introduceret i 1977 af to amerikanske forskere,
Roger Brown og James Kulik.

Se også 
 Falsk erindring

Henvisning 

Kognitionspsykologi
Skånefederalisterne

Skånefederalisterne (Skånefederalisterna) var et politisk parti i Sverige, som stræbte efter regionalt selvstyre. 

Partiet blev stiftet i 2002 af flere fremtrædende medlemmer af Skånelandsbevægelsen.

Trods opstilling til valg i Region Skåne og nogle kommuner i Skåne har partiet ikke opnået repræsentation i regionen og kommunerne. I valget til Region Skåne fik partiet 169 stemmer i 2002, 79 stemmer i 2006 og 2 stemmer i 2010.

Federalisternes formål var at give Skåne et stærkt og permanent hjemmestyre i Sverige med ret til at udstede egne love. 

Partiet arbejdede blandt andet med en række ideer om Øresundsregionens fremtid og mener, at en kraftig forbedring af integrationen i området er nødvendig. 

Skånefederalisterne var modstandere af nationalisme og frem for alt "storsvensk" nationalisme. Dette i kombination med deres ønske om europæisk integration har mødt modstand fra Sverigedemokraterna, Nationaldemokraterna, Skånepartiet og Skånes väl, men også fra mere etablerede partier.

Partiet forsøgte at holde sig ideologisk neutralt og placerede sig politisk mellem de borgerlige og socialisterne.

Ledelse

Partiledere 
 2002-2003 Malte Lewan
 2003- ? Aron Boström

Partisekretærer 
 2002- ? Thomas Aabo

Politiske partier i Sverige
Lokale politiske partier i Sverige
Federalisterne
Etableret i 2002
Hånd

Hånden (manus, femininum: manus dextra = højre hånd) sidder for enden af underarmen (antebrachium) og gør at mennesket er i stand til at gribe. Hånden består af 27 knogler og opdeles i håndroden (carpus), mellemhånden (metacarpus) og fingrene (digiti sg. digitus (manus)), der for tommelfingerens vedkommende består af 2, de andre fingre af 3 knogler (phalanx/phalanges). Udover de nævnte knogler findes et væld af strukturer som nerver, arterier, vener (mestensdels i plekser), muskler, ledbånd osv. Desuden har næsten alle antebrachiets muskler indvirkning på hånden, enten på håndleddet eller helt ud i fingrene. Mennesket har almindeligvis to hænder og fem fingre på hver hånd. Det der gør menneskets hånd speciel er tommelfingerens oppositionsbevægelse, en bevægelse hvor tommelen kan føres ind mod de øvrige fingre. Ingen af de øvrige fingre kan erstatte tommelen.
Hånden kan udføre et uoverskueligt antal aktiviteter, der alle er variationer af det kraftige greb eller præcisionsgrebet.

Billedgalleri

Se også 
Hilseformer
Håndtegn

Eksterne henvisninger 

Bevægeapparatets anatomi
Mersenne-primtal

Mersenne-primtal er primtal på formen 2n-1. Dvs. alle de primtal der kan skrives som en potens af 2 minus 1.  De er opkaldt efter den franske munk Marin Mersenne (1588–1648), som undersøgte disse tal, herunder specielt hvorvidt de var primtal.
En nødvendig (men ikke tilstrækkelig) betingelse for, at 
2n-1 er primtal, er, at n selv er et primtal, idet hvis p er en ægte divisor i n, så er 2p-1 en ægte divisor i 2n-1.

Der findes forholdsvis simple metoder til at beregne, om et mersennetal er et primtal. Lucas–Lehmer-testen kan bevise, at mersennetallet er primisk ved hjælp af kun n operationer. Dette betyder, at verdens største kendte primtal som regel er mersenneprimtal.

Marin Mersenne påstod, at mersennetallene var primiske for n = 2, 3, 5, 7, 13, 17, 19, 31, 67, 127 og 257 og sammensatte for øvrige værdier af n.
Senere undersøgelser har vist, at n = 67 og 257 ikke giver primtal, og at n = 61, 87 og 107 giver mersenneprimtal.

Der formodes at være uendeligt mange mersenneprimtal, men dette er ikke bevist.

Fra et mersenneprimtal kan man konstruere et fuldkomment tal (Euklid), og alle lige fuldkomne tal fremkommer på denne måde (Euler).

GIMPS er en gruppe på Internettet, som bruger deres ledige computertid til at finde nye og større mersenneprimtal. I december 2018 kendtes der i alt 51 mersenneprimtal hvoraf GIMPS havde fundet de 17 største:

*Det er endnu ikke bevist at der ikke eksisterer andre mersenneprimtal mellem det 48. og 51. mersenneprimtal. Nummereringen er derfor kun foreløbig.

Se også 
 Fermatprimtal

Eksterne henvisninger 
 www.mersenne.org – GIMPS (The Great Internet Mersenne Prime Search)

Primtal
Uløste problemer indenfor matematik
Antoine Lavoisier

Antoine Lavoisier (født 26. august 1743, død 8. maj 1794) var en fransk kemiker, der i realiteten grundlagde den moderne kemi (i modsætning til forløberen: alkymien). Han mente bl.a. at et stof kunne anses for at være et grundstof, hvis det endnu ikke havde været mulig at nedbryde stoffet. Blandt hans resultater kan nævnes:
 Forklaring af forbrændingsprocessen
 Opstilling af loven om massebevarelse
 Kontrollabel vejningsmetode

Eksterne henvisninger 

Kemikere fra Frankrig
Personer guillotineret under Den franske revolution
Franskmænd i 1700-tallet
James Clerk Maxwell

James Clerk Maxwell (født 13. juni 1831, død 5. november 1879) var en skotsk matematiker og teoretisk fysiker. Blandt hans vigtigste resultater kan nævnes opstillingen af Maxwells ligninger, inklusive en vigtig modifikation af Amperes lov. Disse var den hidtil mest samlede beskrivelse af elektromagnetisme. Med ligningerne forudsagde Maxwell, at der findes elektromagnetiske bølger, der bevæger sig med lysets hastighed og at lys er sådanne bølger.

Han udviklede også Maxwell-Boltzmann-fordelingen, et statistisk værktøj til at beskrive aspekter af kinetiske varmeteori.

Disse to opdagelser var foreløbere i den moderne fysiks æra og lagde grunden for senere arbejde indenfor felter som speciel relativitetsteori og kvantemekanik.

Maxwell er også kendt for at have skabt det først rigtige farvefotografi i 1861.

Han anses af mange fysikere for at være den videnskabsmand fra det 19. århundrede, der har påvirket det 20. århundredes fysik mest. Hans bidrag til videnskaben anses af mange for at være på højde med bidragene fra Isaac Newton og Albert Einstein. I 1931 beskrev Einstein selv Maxwells arbejder som "det dybeste og mest frugtbare fysikken har oplevet siden Newtons tid."

Eksterne henvisninger 

Fysikere fra Skotland
Matematikere fra Skotland
Briter i 1800-tallet
Optikere
Personer fra Edinburgh
Medlemmer af Royal Society
Alumni fra University of Cambridge
Gottlieb Daimler

Gottlieb Daimler (født 17. marts 1834, død 6. marts 1900) var en tysk ingeniør, der konstruerede de første personbiler (sammen med Carl Friedrich Benz).

De lærte aldrig hinanden at kende, men deres navne indgår i en fælles bilfabrik, der blev dannet i 1926: Daimler Benz AG længe efter Gottliebs død. Men hans navn indgik ikke i det senere så berømte bilmærke: Mercedes-Benz.

Blandt hans tidlige opfindelser kan nævnes:
 Udtagelse af det første patent på en benzinmotor (1883)

Eksterne henvisninger 

Opfindere fra Tyskland
Ingeniører fra Tyskland
Bilkonstruktører
Carl Friedrich Benz

Carl (Karl) Friedrich Benz (født 25. november 1844, død 4. april 1929) var en tysk ingeniør, som i 1885 byggede verdens første i praksis anvendelige personbil, som blev drevet af en 2-takts forbrændingsmotor.

Denne motor drejede for første gang rundt nytårsaften 1879. I 1883 grundlagde han fabrikken Benz & Cie i Mannheim.

Her udtog han et kejserligt patent nr. 37435 på et automobil den 29. januar 1886. Senere samme år kørte han for første gang med sit hesteløse køretøj på fabriksområdet. Den 3. juli samme år introducerede han verdens første bil fremstillet til offentlig salg. I  august 1888 kørte hans ægtefælle Bertha Benz sammen med sine sønner Eugen og Richard i sin "Benz Patent Motorwagen, nummer 3" knap 100 km fra Mannheim til Pforzheim og tilbage, hvorved hun blev Verdens først bilist.

I 1906 grundlagde Benz en ny fabrik i Ladenburg, Fa. C. Benz Söhne. Her boede Carl Benz til sin død i 1929, og i dag findes her et museum til hans minde.

Navnet Benz blev senere til den del af det berømte bilmærke Mercedes-Benz, idet hans egen bilfabrik smeltede sammen med Gottlieb Daimlers til Daimler-Benz AG i 1926.

Galleri

Ekstern kilde/henvisning 

 Automuseum Dr. Carl Benz, Ladenburg/Germany
 Bertha Benz Memorial Route

Opfindere fra Tyskland
Ingeniører fra Tyskland
Bilkonstruktører
Erhvervsfolk fra Tyskland
Tyskere i 1800-tallet
Tyskere i 1900-tallet
Daimler

Navne:
 Gottlieb Daimler

Virksomheder:
 Daimler AG – et tysk virksomheds-konglomerat
 DaimlerChrysler – en koncern fra 1998-2007
 Daimler-Benz AG – en koncern indtil 1998
 Daimler Company – Britisk bilfabrikant der eksisterede fra 1896-1960, hvor den blev en del af Jaguar Cars
Benz

Benz kan henvise til:

 Steder
 Benz, Usedom – en by og en kommune i Amt Usedom-Süd i den nordøstlige del af Landkreis Vorpommern-Greifswald
 Benz (bei Wismar) – by i Landkreis Nordwestmecklenburg
 Personer
 Carl Friedrich Benz – tysk ingeniør, som byggede verdens første i praksis anvendelige personbil,
Katarina af Medici

Katarina af Medici (født 13. april 1519, død 5. januar 1589) var datter af Lorenzo 2. af Medici fra den herskede Medici-slægt i Firenze og dronning af Frankrig .

Hun blev 1533 gift med hertugen af Orléans, som senere blev Kong Henrik 2. af Frankrig.

Hun blev køligt modtaget ved det franske hof, hvor hendes mand var mere interesseret i sin elskerinde Diane de Poitiers, der med tiden blev Katarinas gode veninde.

Efter 9 års ægteskab fødte hun i 1544 sit første af ti børn. 1560 overtog hun regeringsansvaret efter sin søn Frans 2.'s død. Frans var gift med Marie Stuart, dronningen af Skotland, men der kom ingen børn i det korte ægteskab. Så hendes meget unge søn Karl 9. overtog tronen, og dermed fik hun regeringsansvaret, som hun beholdt frem til 1574.

Hun valgte katolikkernes side i religionsstriden og bar ansvaret for Bartholomæusnattens blodbad den 24. august 1572.

Børn:
 Frans 2. af Frankrig (1544 – 1560; Gift med dronningen af Skotland Marie Stuart)
 Elisabeth af Valois (1546 – 1568; gift med Filip 2. af Spanien)
 Claude af Valois (1547 – 1575; gift med hertugen af Lorraine)
 Ludvig (1549 – 1550)
 Karl 9. af Frankrig (1550 – 1574)
 Henrik 3. af Frankrig (1551 – 1589)
 Margrete af Valois (1553 – 1615; gift med kongen af Navarra, Henrik 3., fra 1589 som Henrik 4. konge af Frankrig)
 Frans Hercule af Anjou (1555 –1584)
 Tvillingerne Victoria og Johanne (1556-1556).

Eksterne henvisninger 

Dronninger af Frankrig
Frankrigs statsoverhoveder
Franskmænd i 1500-tallet
Katarina
Dronningemødre
Signalgenerator

En signalgenerator (også specialiserede til lavfrekvens kaldet tonegenerator eller funktionsgenerator, og til højfrekvens kaldet målesender), er et apparat, der bruges indenfor elektronikken til at levere "prøve-signaler", når man udvikler eller reparerer et elektronisk kredsløb. Signalet leveres typisk gennem enten bananstik eller BNC-stik, og ved hjælp af betjeningsknapper kan man justere signalets amplitude og frekvens.

Tonegenerator 
Tonegeneratorer med et sinusformet signal, ligger i det hørbare område (20Hz – 20kHz), og er normalt kompatibelt med en belastningsimpedans på 600Ω (ohm), som er den impedans studieudstyr normalt benytter.

Funktionsgenerator 
Signalgeneratorer kan have en omskifter, hvor man kan vælge imellem forskellige signaler, og kaldes så en funktionsgenerator:
 Firkant: Spændingen skifter i regelmæssige, meget hurtige spring mellem to faste spændingsniveauer. Puls/pauseforholdet kan evt. varieres, så spændingen antager den ene værdi i længere tid end den anden.
 Savtak: Signalspændingen springer mere eller mindre øjeblikkeligt til et bestemt startniveau, og stiger eller falder så lineært og gradvist over tid, indtil den igen springer hurtigt til startniveauet
 Sinus: Signalspændingen svinger harmonisk mellem positive og negative spændinger
 Trekant: Signalspændingen skiftevis stiger og falder lineært med tiden.

Disse kan ofte levere signaler med en frekvens op i MHz-området.

Se også 
 Målesender
 Elektronisk oscillator

Oscillatorer
Elektroniske måleinstrumenter