alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bænkebidere

Bænkebidere (flere arter: Glat Bænkebider – Oniscus asellus, Langbenet Bænkebider – Philoscia muscorum, Grå Bænkebider – Porcelio scaber, Alm. Kuglebænkebider – Armadillidium vulgare) er landlevende krebsdyr, som lever af rådnende organisk materiale.

Bænkebidere tilhører krebsdyrene og grupperes i ordenen isopoder. De har 7 benpar.
Det er blandt de landlevende krebsdyr, og nogle arter ånder ved trakéer som sidder på halefødderne. Andre  (Dværgbænkebiderne) ånder stadig med gæller, som deres slægtninge i havet og derfor er de meget følsomme overfor udtørring og søger bort fra lyset.
I Danmark findes 27 arter, hvor Philoscia muscorum, Porcellio scaber og Oniscus asellus er almindelig i skov, mens Ligia oceanica kan findes på stenede kyster. 
Kuglebænkebideren (Armadillidium vulgare) kan rulle sig sammen.

Se også 
 Skolopender
 Tusindben
Nedbryder

Eksterne henvisninger 

 Woodlice Citat: "...they are generally more interested in dead leaves and decaying material and their presence in the garden is probably more beneficial than harmful...."
 Welcome to the weird and wonderful world of woodlice! 
 Woodlice: New Zealand Species
Skoven i skolen læsevenlig tekst om bænkebidere.
British Myriapod and Isopod Group

Henvisninger 

Isopoder
Kvietisme

For kvietisten er religionen noget åndeligt og sjæleligt som ikke kræver udadvendte aktiviteter. Den religiøse kamp (eksempelvis den muslimske jihad) finder sted inde i den enkelte.

Religion
Militans

Militans er en politisk-filosofisk tilgangsvinkel, som indebærer at man ikke lader sin kamp begrænses af de regler for politisk aktivitet som staten har skabt, samt at man er beredt på at forsvare de resultater, man har opnået.

Eksempler på militante bevægelser er militant dyreretsaktivisme og militant antifascisme, der begge opererer både inden og uden for lovens rammer.

I sjældne tilfælde kæmper en person som definerer sig selv som militant direkte voldeligt som en del af en kamp for at opnå et bestemt politik mål.

Se også 
AFA

Aktivisme
Terrorisme
Militære udtryk

ja:過激派
Jagtedderkopper

Jagtedderkopper (latin: Lycosidae) er almindelige danske edderkopper, som løber deres bytte op. De sidder på jordbunden eller på planteblade. De fleste jagtedderkopper bliver ca. 10-20 mm lange.

Når de bevæger sig, sker det i små korte løb og de kan også hoppe.

Jagtedderkopperne har lange ben, og fanger deres bytte ved at overfalde det i spring. De laver intet fangnet, men bruger dog stadig deres spindevorter til at lave den vatagtige ægspind, som man ofte ser hunnen bære rundt på, fæstnet på spindevorterne. Mange arter bærer ungerne på ryggen et stykke tid efter de er klækket.

Se også 
 Strandjagtedderkop

Eksterne henvisninger 
 Jagtedderkop Arkiveret udgave fra 2010.
 vestrehus.dk: Jagtedderkopper (Lycosidae)
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Family Lycosidae – wolf spiders

Edderkopper
Andrea von And

Andrea von And er en fiktiv figur, som tegneren Carl Barks opfandt i det kendte Disney-univers. Hun blev født i 1871 i Glasgow, Skotland. Hendes forældre var Frederik von And og Clementine O'And.
Andrea har et mildt temperament i modsætning til hendes søster Hortensia von And, men begge søstre er dog lige drengegale. Don Rosa har benyttet Andrea i flere af sine historier bl.a. i Her er dit liv, Joakim og i Tempelriddernes skat hvor hun efter lang tid genser sin bror Joakim von And.
I Danmark og i italienske historier er Andrea ofte blevet forvekslet med bedstemor And, som siges at være Joakim von Ands søster.
- Dette passer ikke sammen med Don Rosas stamtræ, hvor bedstemor And og Joakim von And på ingen måde er i familie.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Stamtræet (af Don Rosa)
 

Anders And-figurer
Vakuum

Vakuum (af latin vacuus, der betyder "tom") er betegnelsen for et tomt område, som regel et lufttomt rum. I et vakuum er der principielt set ikke er noget indhold, hverken atomer eller partikler, så partikeltætheden og dermed trykket er lig med 0. Det kan dog praktisk set ikke lade sig gøre at skabe et perfekt vakuum her på Jorden og i tekniske sammenhænge, betyder vakuum derfor kun at trykket er væsentligt reduceret i forhold til det omkringliggende tryk. Imellem stjernerne eksisterer der dog naturligt større områder med perfekt vakuum.

Vakuum begrebet bruges i en række tekniske og teoretiske sammenhænge, i laboratorier og man taler om lysets hastighed i vakuum.

Grader af vakuum 
I et perfekt vakuum er trykket 0 Pa. Nedenfor er en oversigt over det gennemsnitlige tryk i forskellige sammenhænge:

 1 atmosfæres tryk = ca. 101.325 kPa eller 1,01325 bar
 Støvsuger = ca. 40 kPa (0,4 atm.)
 Mekanisk vakuumpumpe = ca. 1,3 Pa (0,000.013 atm.)
 Rummet tæt på Jorden = ca. 130 μPa (0,000.000.001.3 atm.)
 Trykket på Månen = ca. 1,3 μPa (0,000.000.000.013 atm.)
 Interstellart rum = ca. 13 nPa (0,000.000.000.000.13 atm.)
 Ultrahøjt vakuum < ~100 nPa

Historie 
Platon og Aristoteles troede ikke på vakuumet. Araberne var derimod usikre, og i begyndelsen af 1200-tallet konstruerede Al-Jazari fra det nuværende Irak en fungerende vandpumpe. I middelalderen blev det anset som kætteri at tro på vakuum, indtil biskoppen af Paris i 1277 erklærede at Gud, fordi han er fuldkommen, i princippet kunne have besluttet at lave et vakuum, selv om det godt nok var ugudeligt.  Vakuumets eksistens blev dog betvivlet frem til Evangelista Torricelli, der var assistent for Galilei, skabte et vakuum ved at fylde et langt, tyndt glasrør med kviksølv, mens røret stod på hovedet i en vase, der også var fyldt med kviksølv. Lidt af kviksølvet løb derved ud i vasen og efterlod sig et tomrum i bunden af røret. Tomrummet var et vakuum.  Eksperimentet fik Toricelli til at undres over, at ikke alt kviksølvet var løbet ud af røret. Noget måtte holde det tilbage, og han forestillede sig helt korrekt, at det måtte dreje sig om vægten af luften i atmosfæren. Dermed var det også bevist, at atmosfæren har masse. I et brev skrev han begejstret: "Vi lever på bunden af et hav af luft." Opdagelsen anvendte han til at konstruere det første barometer.

Henvisninger 

 vakuum-energi 
 hvad-er-ingenting

 
Stof (fysik)
Dommedagsbjerget

Dommedagsbjerget, Orodruin eller Ildbjerget er et vulkanbjerg i J.R.R. Tolkiens roman Ringenes Herre.

Historien fortæller at Herskerringen blev smedet af Sauron i Dommedagsbjerget, som er en vulkan i landet Mordor. Og kun i Dommedagsbjerget kan ringen blive smeltet og tilintetgjort.

Det gøres af Frodo Sækker ved slutningen af Den Tredje Tidsalder.

Steder i Ringenes Herre

hu:Mordor#Orodruin
simple:Middle-earth locations#Mount Doom
Wilders Plads

Wilders Plads på Christianshavn (i København) er en ø, opkaldt efter tidligere ejer Carl Wilder. Pladsen hed førhen Bjørns Holm, efter den oprindelige grundlægger af området: købmanden, skibsrederen og tømmerhandleren Andreas Bjørn.

I 1762 købte mægler Carl Wilder hele pladsen som herefter overtog hans navn. Området blev senere delt i tre; Wilders Plads, Krøyers Plads og Grønlandske Handels Plads, navne der stadig er bevaret den dag i dag.

Broen til øen var oprindelig en vindebro af træ, men er siden ombygget flere gange. Den nuværende faste bro blev opført i 1903 og hedder Wilders Bro.

Området, der tidligere var skibsværft og flydedok, består i dag af både bolig og erhverv, administreret af blandt andre Bo-Vest og Wilders Plads Ejendomme. Sidstnævnte huser bl.a. Institut for Menneskerettigheder.

Eksterne henvisninger 

 www.wildersplads.dk - Wilders Plads Ejendomme

 www.blwp.dk  – Bådelauget Wilders Plads

Torve og pladser i København
Gader i Indre By (København)
Aktivisme

Aktivisme kan beskrives som en aktivitet med henblik på at skabe social eller politisk forandring. Denne handling udfolder sig som regel som støtte eller opposition til en ofte kontroversiel sag eller et omdiskuteret argument. Aktivisme indbefatter ofte strategier for udbredelse af ideologiske synspunkter, hvor fysiske handlinger eller symbolske handlinger bruges som argumentation.

Aktivisme og folkelige protester har eksisteret siden antikken, hvor jævne mænd og kvinder med varierende held har forsøgt at bekæmpe uretfærdighed og undertrykkelse.

I de tidligste studier af politisk deltagelse og aktivitet interesserede man sig først og fremmest for aktiviteter rettet mod det etablerede politiske system.
Senere er der sket en opblødning af denne definition, sådan at borgernes politiske deltagelse er udvidet til at omfatte mange andre områder og aktivitetstyper. I dag opereres der med ret åbne definitioner af ”politisk deltagelse” og ”politisk aktivisme”, hvor der medregnes, citat:

Forskellige typer for aktivisme 
 Protest
 Civil ulydighed
 Økonomisk aktivisme
 Boykot
 Internetaktivisme
 Digital aktivisme
 Hacktivisme (Hackning)
 Politisk aktivisme
 Lobbyisme
 Propaganda
 Demonstration
 Krig
 Oprør
 Terrorisme
 Ungdomsaktivisme
 Studenteroprør

Referencer
Parkinsons sygdom

Parkinsons sygdom, Paralysis agitans, er en degenerativ hjernesygdom, som er associeret med mangel på signalstoffet dopamin i hjernen. Patienterne har tendens til rystelser, muskelstivhed og langsomme bevægelser. Ca. 8000 danskere lider af Parkinsons sygdom.

Sygdommen har navn efter James Parkinson, der beskrev den i 1817. James Parkinsons fødselsdag den 11. april er Den internationale Parkinsons sygdoms dag.

En videnskabelig amerikansk undersøgelse viser, at cykling ved højere hastigheder end patienten ville vælge, synes at effektivisere forbindelsen mellem de områder i hjernen, der vedrører bevægelse. Derfor kan cykling være specielt gavnlig for patienter med Parkinsons sygdom; især hvis de cykler hårdt og hurtigt.

Symptomer 
En række symptomer kan lede tanken hen på Parkinson, men behøver ikke at være til stede 

 tremor (rysten på hånden)
 Besvær med at holde balancen
 svimmelhed
 langsom sygdomsforværring 
 demens
 nedsat øjenbevægelse, manglende effekt af medicinske behandling eller hurtig udvikling af bivirkninger
 tidlig impotens
 inkontinens

Udbredelse i Norden
Tal fra Norge, Sverige, Danmark, Finland og Grønland fra de sidste 25 år viser 81 - 115 tilfælde af Parkinsons sygdom per 100.000 indbyggere. 

På Færøerne er tallet dobbelt så højt, og Island har 162 tilfælde per 100.000 indbyggere. Et øget indtag af hvalkød og -spæk er statistisk forbundet med en øget forekomst af Parkinsons sygdom.

Kendte med Parkinson 

 Erik Clausen 
 Johan Hellsten 
 Michael J. Fox 
Muhammad Ali 
 Poul-Erik Høyer 
 Robin Williams 
Linda Ronstadt

Henvisninger

Eksterne links 

 Dansk Parkinsonforening
 Bike4Cure Cykelklub 
 NetDoktor om Parkinsons sygdom

Neurologiske sygdomme
Uløste problemer indenfor neurovidenskab
Sygdomme med ukendt ætiologi
Trompettræ-familien

Bignoniaceae er en familie i planteriget, der har mange, mest tropiske slægter. Her nævnes kun de, som dyrkes i Danmark, eller som kan ses på de feriesteder, danskere besøger.

 Trompetblomst (Campsis)
 Trompetkrone (Catalpa)
 Skønhedsranke-slægten (Eccremocarpus)
 Incarvillea eller Havegloxinia
 Jakaranda (Jacaranda)
 Stueask-slægten (Stereospermum)

Eksternt link 
 GRIN: Genera of Bignoniaceae – med et udvidet artsregister 

 
Læbeblomst-ordenen
Tøffelblomst-familien

Tøffelblomst-familien (Calceolariaceae) er buske eller stauder med modsatte blade, som er forbundne omkring basis. Deres særprægede blomster er firetallige med en stærkt sukkerudskillende underlæbe. Familien har slægter på de høje bjerge i de sydamerikanske troper og på New Zealand (Jovellana). Her nævnes begge slægter, men kun den første er kendt i Danmark.

 Tøffelblomst (Calceolaria)
 Jovellana (Jovellana)

 
Læbeblomst-ordenen
Gyvelkvæler-familien

Gyvelkvæler-familien (Orobanchaceae) er en stor familie med ca. 100 slægter og 2000 arter. Det er mest flerårige, urteagtige planter eller sjældnere: buske, som er halvsnyltere. Flere grupper inden for familien har dog – uafhængigt af hinanden – udviklet helsnyltere . Bladene er ofte tandede eller lappede, og blomsterne er hyppigt samlet i klase-agtige stande. De enkelte blomster er 5-tallige og uregelmæssige med sammenvoksede kronblade, der danner et kronrør. Frugterne er kapsler med mange frø.

Her nævnes kun de slægter, som er vildtvoksende eller almindeligt dyrkede i Danmark.

 Sorttop (Bartsia)
 Øjentrøst (Euphrasia)
 Skælrod (Lathraea)
 Kohvede (Melampyrum)
 Rødtop (Odontites)
 Gyvelkvæler (Orobanche)
 Troldurt (Pedicularis)
 Skjaller (Rhinanthus)

Alle de nævnte slægter undtagen Orobanche har tidligere været klassificeret under Maskeblomst-familien.

Note 

 
Læbeblomst-ordenen
Kejsertræ-familien

Kejsertræ-familien (Paulowniaceae) er en plantefamilie, der kun indeholder en slægt. 

 Kejsertræ-slægten (Paulownia).

Se også 
 Det fylogenetiske klassifikationssystem

 
Læbeblomst-ordenen
Qibla

Qibla (Kibla/Qiblah) er betegnelsen for 'bederetningen for muslimer'. I visse moskéer er bederetningen markeret med en pil på væggen/loftet, i andre moskéer vender bygningens struktur mod qibla. Da størstedelen af moskéer i Danmark ikke er bygget fra grunden af (altså lejet/købte lokale), har de valgt at lægge tæppet i retningen af qibla.

I islams første år var retningen qibla mod Al-Quds, men senere hen modtog Muhammed åbenbaring omkring fastsættelse af denne til at være mod Kaba'en i byen Mekka:

 Al-Baqarah [2:144] 
 "Vi har visselig set dig dreje dit ansigt mod himmelen. Så vil Vi da også vende dig mod Qiblah, som du vil have behag i: Vend da dit ansigt mod den Hellige Moské [Ka'baen]. Og hvor I end er, så vend jeres ansigter mod den. Og de, som modtog Skriften ved visselig, at det er sandheden fra deres Herre, og Allah er ikke uvidende om, hvad de gør."

Find Qibla online 
For at finde qibla har det været nødvendigt enten at se, hvor solen stod op/gik ned eller have et kompas på sig. Nu anvendes internettet oftere for at finde qibla – da internettet er en almen ting iblandt mennesker verden over. Bl.a. ved hjælp af google map, kan man tilbyde en meget nøjagtig udregning af retningen til qibla.

Qibla i Danmark 
 141,30° N (Svaneke)
 138,24° N (København)
 135,15° N (Odense)
 135,53° N (Aarhus)
 135,72° N (Esbjerg)
 120,19° N (Thorshavn, Færøerne)
 78,94° N (Nuuk, Grønland)

Eksterne henvisninger 

 Find Qibla
 Denis Roegel : An Extension of Al-Khalīlī's Qibla Table to the Entire World, 2008

Islam
Arabiske ord
Arches National Park

Arches National Park er en nationalpark i Utah i USA bestående af mere end 1.500 buer og porte, skabt i sandsten af naturen selv. Den største af buerne – Landscape Arch – er 32 meter høj, og spænder over 93 meter.

Eksterne kilder/henvisninger 

Nationalparker i USA
Utah
Naturlige buer
Steganografi

Steganografi (af græsk steganos, "dækket", og gráphein, "at skrive") er et underemne inden for kryptologien, der beskæftiger sig med at skjule beskeder i en eller anden form for kontekst. Steganografi adskiller sig fra kryptering, da man ved kryptering forudsætter, at en opponent kender til beskedtransporten. Ved steganografi prøver man i stedet at skjule, at der overhovedet sker en beskedtransport.

Steganografiens historie 

Historisk beretter Herodot om den første anvendelse af steganografi i Historia. En græker ved navn Demeratos, der var blevet udvist fra sit hjemland og boede i Persien, fik nys om den persiske kong Xerxes' oprustning med henblik på at invadere Athen og Sparta (Grækenland). Demeratos skrev en besked på en tavle lavet af træ, dækkede den med voks og fik den bragt til grækerne. Da Xerxes invaderede d. 23. september 480 f.v.t., blev hans flåde lokket ind i Salamis bugten nær Athen af de velforberedte grækere, og knust. Senere beretter Herodot hvordan en vis Histaios lod sin budbringer kronrage, hvorpå der på hans hoved blev skrevet en besked. Budbringeren kunne derefter, da håret var groet ud igen, uhindret
rejse til modtageren.

Plinius den Ældre beretter allerede i det 1. århundrede e.v.t. om usynlig skrift. Hvis man skriver med "mælken" fra Thithymallus planten bliver det skrevne usynligt, men kan genfindes når man forsigtigt varmer papiret op. Næsten alle organiske stoffer har denne egenskab, f.eks. har spioner benyttet urin til samme formål.

Steganografi har også været anvendt i det gamle Kina, hvor man skrev beskeder på silke, krøllede silken sammen til en kugle og dækkede denne med voks. Budbringeren sluger derefter kuglen, og rejser til sit bestemmelsessted. Den italienske videnskabsmand Giovanni Porta har beskrevet hvordan man med en blanding af alun og vineddike kan skrive en besked på et hårdkogt æg. Beskeden er usynlig på ydersiden, men kan læses på æggehviden når ægget pilles.

Under 2. verdenskrig fandt tyske agenter ud af at formindske en besked til millimeterstørrelse. Beskeden kunne derefter skjules oven på et punktum i en ellers uskyldig tekst. FBI opdagede tyskernes teknik i 1941, og kunne derefter følge med i kommunikationen, undtagen når beskederne var krypterede.

En nyere form for steganografi er at skjule beskeder i digitale billeder; "Med utviklingen av datateknologien er det laget metoder for å skjule meldinger i bilde-, lyd- og videofiler", skriver Store norske leksikon. Et billede er bygget op af billedpunkter (pixels). En pixel kan bestå af f.eks. 8 bit af data. For at skjule data i et billede kan man tage den mindst betydende bit af disse 8 bit for hvert billedpunkt og anvende denne som en del af den skjulte besked. Jo flere bits hver pixel består af, desto mindre er farveforskellen, og des mindre synlig er beskeden.

Se også 
 Akrostikon

Kilder 

 Simon Singh: The Code Book, . En populærvidenskabelig bog om kryptologi.

Referencer 

Kryptografi
Sikkerhedsteknologi
Ieper

Ieper (vestflamsk: Yper, engelsk og fransk: Ypres, tysk: Ypern) er en by i Vestflandern. I det 13. århundrede var Ieper storby og centrum for Flanderns tekstilindustri. Byen blev udsat for store ødelæggelser under begge verdenskrige.

Byer i Belgien
Guldstandarden

Man siger, at en møntfod (eller valuta) hviler på guldstandarden (eller guldfoden), hvis den er bakket op af et lager af ædelmetallet guld.

Det modsatte af en valuta med dækning af fysiske goder er en møntfod baseret på papirpenge (engelsk: fiat money - ikke relateret til det italienske bilmærke), hvor værdien af en valuta ikke er bundet til en given vare (typisk ædelmetaller), men er afledt af mængden af denne valuta i omløb (bestemt af en centralbank), i forhold til markedsefterspørgslen efter denne.

Guldstandardens afskaffelse 

Guldstandarden eller andre tilsvarende varepenge-baserede systemer har været anvendt i det meste af menneskehedens historie, inklusive i alle industrialiserede lande indtil efter depressionen, hvor den finansielle uro førte til politiske forsøg på at stabilisere økonomien ved at forlade guldfoden, ofte i forbindelse med en devaluering af den nationale valuta.

John Maynard Keynes og hans økonomiske skole, keynesianismen, var indflydelsesrige under og efter depressionen og var fortalere for guldstandardens afskaffelse.

Bretton Woods-systemet 

Guldfoden havde dog et eftermæle i form af Bretton Woods-systemet, der dannedes i juli 1944. Det havde bl.a. til formål at holde de internationale valutakurser stabile og at sørge for, at bankerne havde mulighed for at konvertere deres amerikanske dollar til guld. Bretton Woods-systemet brød sammen i 1971, da Richard Nixon fjernede denne mulighed, hvilket kendes som "The Nixon Shock" eller i jargon "at guldvinduet blev lukket". Konsekvensen af dette var, at realværdien af dollaren faldt kraftigt, så guldprisen gik fra 35 til 180 dollar pr. ounce guld i 1974. Nogle teoretikere mener også, at den valutauro, som affødtes af bruddet med den internationale fastkurspolitik, var medvirkende årsager til oliekriserne i 1970'erne.

Guldstandard og inflation 

Et væsentligt problem ved en guldstandard er, at det generelle prisniveau og dermed udviklingen i inflation og deflation i høj grad vil komme til at afhænge af globale guldfund. I en situation, hvor det globale udbud af guld er uændret, men det samlede vareudbud stiger som følge af økonomisk vækst, vil priserne nødvendigvis skulle falde; hvis der omvendt pludselig foretages et stort guldfund, vil det medføre inflation. Det bliver dermed umuligt for verdens centralbanker at føre pengepolitik for at styre prisernes udvikling.

Se også 
Fiatvaluta
 pund sterling, britisk sølv-baseret møntfod (sterling silver).

Kilder 

Makroøkonomi
Standarden
SimEarth

er et computerspil fra firmaet Maxis. Spillet simulerer et globalt økosystem, og tillader spilleren at påvirke udviklingen af en planet fra en gold klippeklode til en civiliseret planet med teknologiske civilisationer.

Spillets AI er programmeret sådan, at det lægger sig meget tæt op ad Gaia-teorien. Det ses tydeligt i simuleringen af de virkninger, der udløses af spillerens indgreb. Af samme grund kan det bruges til illustration af teorien.

Computerspil fra 1990
Amiga-spil
DOS-spil
Macintosh-spil
SNES-spil
Windows-spil
Voldtimian (art)

 
Voldtimian (Acinos arvensis) er en enårig eller kortlevende flerårig urt med en 5-40 cm lav, pudeformet vækst.

Beskrivelse 
Skuddene er lysegrønne til rødlige med svag behåring. Bladene sidder modsat, og de er ægformede og kortstilkede med svagt takket rand. Oversiden er blank (trods behåringen), friskt grøn og rynket, mens undersiden er lidt lysere og kraftigere behåret.

Blomstringen sker i maj-juni, hvor små halvskærme sidder ved skudspidser og bladhjørner og dækker planten helt. De enkelte blomster er violette læbeblomster med et tydeligt "øje" i hvidt omkring svælget. Planten blomstrer i øvrigt hele resten af sæsonen, men mere tyndt. Frøene modner efter varme sensomre i Danmark.

Rodnettet er meget dybtgående, hvis ellers jorden er godt drænet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,50 m (25 x 25 cm/år). Disse mål kan fx bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Voksested 
Planten hører hjemme i Alperne og bjergene i Sydeuropa, Nordafrika og Lilleasien, hvor den optræder i lysåbne sætere eller meget lyse krat af bjergfyr. Den foretrækker kalkrig, veldrænet bund.

Dens naturlige ledsageplanter er f.eks. alm. kællingetand, bjergløvefod, bjergmælkeurt, gul rundbælg, melet kodriver, Stachys monnieri og vårlyng. Dertil kommer en lang række græsarter (f.eks. draphavre, hjertegræs og snefrytle) og en del bregner.

Udbredelse i Danmark 
Den er almindelig på Vestsjælland på skrænter, strandoverdrev eller grusgrave. I øvrigt findes den hist og her eller er sjælden.

Duft 
Planten dufter kraftigt og behageligt af en mellemting mellem Mynte og Timian. Olien har været brugt medicinsk.

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Flerårige urter
Sar

Sar (Satureja) er en lille planteslægt med nogle få arter.

 Almindelig sar (Satureja hortensis) – Bønneurt
 Vintersar (Satureja montana)

Arten Voldtimian (Acinos arvensis) regnes af nogle systematikere for at høre til blandt Sar-arterne.

Læbeblomst-familien
Gna

Gna er i nordisk mytologi terne og budbringer for Frigg, af hvem hun har fået hesten Hovvarpner

Asynjer
Elmesyge

Elmesyge er en plantesygdom, som angriber mange af arterne inden for Elme-familien (Ulmaceae). Se listen over sårbare arter nedenfor. Sygdommen har eksisteret i årtusinder på sit oprindelsesområde i Sydøstasien. Her vokser der arter af Elm (Ulmus) på de høje bjerge, og sygdommen kom efter alt at dømme derfra, da en skibsladning tømmer ankom til Marseille med sygdommen engang i 1919.

Sygdommens karakteristika 
Sygdommen skyldes en svamp, Ophiostoma ulmi, der angriber sikarrene yderst i veddet. Svampen kan dog ikke selv spredes med vinden, da den – som én af få svampearter – har klæbrige sporer. I stedet hæftes sporerne på barkbiller, bl.a. arten Lille Elmebarkbille (Scolytus laevi), der har levet som larver i det angrebne ved, og svampen følges på den måde med barkbillerne, når de opsøger nye træer for at lægge æg dér. Omvendt har larverne fordel af, at svampen nedbryder veddet først, for så er det lettere at fordøje og har et forholdsvis højere C/N-forhold. Elmesyge er altså i første omgang en svampesygdom, men i næste omgang viser den sig at være fremkaldt af en symbiose mellem svamp og bille.

Sygdommen kan også spredes på en anden, mere skjult måde, nemlig gennem de rodsammenvoksninger, som planter af samme art altid laver. Man må altså gå ud fra, at hvis en elm i en allé bliver angrebet, så vil sygdommen vandre under jorden til alle de andre træer.

Problemet ved elmesygen er, at den er ny for træerne, så de overreagerer på den og dør i realiteten af, at de selv lukker for alle vandførende systemer (vedkar). Derfor er de første tegn på sygdommen også en begyndende gulvisning af skud og grensystemer. Senere dør hele kronen, og selv store træer kan omkomme på mindre end ét år. I sygdommens hjemland har elmene ikke den samme overreaktion, og derfor kan de leve med et angreb i rigtig lang tid. Det har man udnyttet i et krydsningsarbejde, hvor europæiske elmearter er blevet krydset med sydøstasiatiske for at få overført deres resistens.

Slægter, som angribes af elmesyge 
Der er en række andre træer, som også er i farezonen. Det drejer sig om arter af følgende slægter:
 Elm (Ulmus)
 Hemiptelea
 Nældetræ (Celtis)
 Zelkova

Se også 
 Egesyge (Ceratocystis fagarum)
 Platansyge (Apiognomonia errabunda)

Eksterne links 
http://www.resista-ulmen.com 
Plantesygdomme
Elme-familien
Nældetræ
Vintersar

 
Vinter-Sar (Satureja montana) er en lav, stedsegrøn dværgbusk med en karakteristisk, behagelig duft.

Beskrivelse 
Vækstformen er uregelmæssig og opstigende. Bladene er smalle, læderagtige og fyldt med kirtler, der giver planten en karakteristisk, behagelig duft. De uregelmæssige, lyseblå blomster sidder få sammen i bladhjørnerne.

Hjemsted 
Planten hører hjemme i de allermest udpinte jorde ved Middelhavets kyster. Den trives på gruset bund med ganske lidt vand, og man finder den sammen med arter som:

 Figen (Ficus carica).
 Fjergræs (Stipa pennata).
 Granatæble (Punica granatum).
 Have-Malurt (Arthemisia absinthium).
 Tidselkugle (Echinops ritro).

Anvendelse 
Arten kan dyrkes på friland i Danmark, især hvis man skaffer den en gruset og kalkrig jord med godt dræn på et beskyttet, men solrigt sted. Under de forhold kan man nøjes med at klippe den tilbage i april og ellers bare høste af den til f.eks. retter med kogte, grønne bønner (haricots verts), som den giver en raffineret smag til.

Blomster i maj
Læbeblomst-familien
Arturo Pérez-Reverte

Arturo Pérez-Reverte (født 25. november 1951 i Cartagena) er en spansk forfatter. Uddannet journalist. Han er kendt for at have skrevet en række romaner, som læner sig op ad kriminal-genren. Romanerne vidner om en meget grundig research af vidt forskellige emner, så som skak (Det flamske maleri), fægtning (Fægtemesteren) og søfart (De navnløse skibes kirkegård).

Hans roman Dumas-klubben blev filmatiseret i 1999 af Roman Polanski.

Udvalgt bibliografi 

Kaptajn Alatriste romaner:
 Kaptajn Alatriste (1998)
 I inkvisitionens kløer (1999)
 Solen over Breda (1999)
 Kongens guld (2002)
 Kavaleren med den gule vams (2005)

Andre romaner:
 Det flamske maleri (1993)
 Dumas-klubben (1994)
 Fægtemesteren (1995)
 Trommeskindet (1997)
 De navnløse skibes kirkegård (2001)
 Sydens dronning (2003)
 Bataljemaleren (2010)
 Tangodanseren (2014)
 Den tålmodige snigskytte (2015)

Eksterne henvisninger 

  
 
 
 

Romanforfattere fra Spanien
Krimiforfattere
Journalister fra Spanien
Raymond Chandler

Raymond Thornton Chandler (født 23. juli 1888, død 26. marts 1959) var en amerikansk forfatter.

Havde en uddannelse i klassiske sprog, som han tog i England. Har arbejdet som oliedirektør i USA, indtil han blev fyret for druk og forsømmelighed i 1932. Han har skrevet en række digte, noveller og essays, men er primært kendt for sine syv kriminalromaner om privatdetektiven Philip Marlowe. Romanerne i denne serie betragtes som klassikere i kriminal-genren.

Bibliografi

Serien med Philip Marlowe 
 Den lange søvn (1939)
 Farvel min elskede (1940)
 Det høje vindue (1942)
 Kvinden i søen (1943)
 Lille søster (1949)
 Det lange farvel (1954)
 Blindebuk (1958)

i alt

 1939 Den lange søvn
 1940 Farvel min elskede
 1942 Det høje vindue
 1943 Kvinden i søen
 1946 Perler er en plage (noveller)
 1949 Lille søster
 1953 Det lange farvel
 1958 Blindebuk
 1964 Killer in the Rain (noveller) (Ikke udgivet på dansk)
 1965 Nat over Noon Street (noveller)
 1965 Nevada gas (noveller)
 1965 Små slyngler skyder ikke (noveller)
 1986 Chandler's blues: Raymond Chandler's kriminalnoveller (noveller)

 Litteratur 
 Bo Tao Michaëlis, Portræt af småborgeren som privatdetektiv – En analyse af Raymond Chandlers detektivromaner'', Medusa, 1978. .

Eksterne henvisninger 
 

Krimiforfattere fra USA
Fatwa

Fatwa (arabisk: فتوى, flertal fatāwa, ~belæring) er en rådgivende udtalelse, sædvanligvis i sammenhængen udstedt af en autoritet inden for islam, som hovedregel en ayatollah eller mufti til vejledning for, hvordan muslimer bør forholde sig til konkrete og aktuelle spørgsmål. Fatwa beskrives undertiden som en retskendelse. Indenfor islam er der ingen central myndighed til at udstede en enkeltudtalelse og den rådgivende fatwa betyder ikke nødvendigvis, at alle muslimer vil følge anvisningerne som er anført i den rådgivende udtalelse, og nogle muslimske lærde kan have udstedt fatwaer uden at være kvalificerede til en sådan rådgivende udtalelse. 

Nogle grupper mener, at en fatwa kan give sig udslag som en dødsdom over en muslimsk person, som har begået en syndig eller utilgivelig, at fatwaen således skulle give enhver person ret til at slå vedkommende ihjel, uden at drabsmanden vil blive retsforfulgt. Mange muslimer er dog ikke enig i udlægningen af fatwa som en dødsdom.

Emneområdet for fatwaer er mangfoldigt og kan vedrøre spørgsmål om islamisk retspraksis; om ømtålelige politiske forhold; sociale eller økonomiske eller religiøse forhold.

Vestlig medieinteresse 
Vestlige medier begyndte at interessere sig for begrebet fatwa efter to hændelser som, rent mediemæssigt, er blevet omfattende dækket. Den første var den fatwa, som ayatollah Ruhollah Khomeini, i 1989, udstedte om at opfordre til drab på den britiske romanforfatter af indisk oprindelse, Salman Rushdie og hans støtter efter udgivelsen af hans roman De Sataniske Vers. Bogen blev af store dele af den muslimske verden anset som en forhånelse af profeten, Mohammed. Den anden gang en fatwa påkaldte sig stor vestlig interesse var da Osama bin Laden i 1998 erklærede krig mod USA.

Kontroversielle fatwaer 
I Bangladesh udstedte en imam en fatwa over en kun 14-årig pige, der idømtes 80 piskeslag. Anklagen var at hun skulle have haft et ulovligt forhold til en gift mand. Det vides ikke om hun havde indgået i forholdet til den ældre mand – der for øvrigt var hendes fætter – frivilligt. Pigen afgik ved døden efter at have modtaget de første 40 piskeslag.

Fatwa om terrorisme 
Den 2. marts 2010 udstedte professor i international forfatningsret på universitetet i Punjab, Muhammad Tahir-ul-Qadr, en 600-siders fatwa om terrorisme, som er en videnskabelig tilbagevisning af enhver form for terrorisme.
Terrorisme er terrorisme, vold er vold, og det har ingen plads i islamisk undervisning og ingen begrundelse kan gives for det, eller nogen form for undskyldninger eller forbehold.

Mufti og professor i international forfatningsret, Muhammad Tahir-ul-Qadr.
Qadr siger, at hans fatwa, der erklærer terrorister og selvmordsbombere for vantro, går længere end nogen tidligere fatwa.

Fatwaen om terrorisme er blevet officielt godkendt af Al-Azhar Universitet i Kairo , Egypten.

Referencer 

Islam
Arabiske ord
I krigens hus

Bogen I krigens hus med undertitlen Islams kolonisering af vesten, forfattet af Torben Hansen, Lars Hedegaard, Helle Merete Brix, blev udgivet i 2003 på forlaget Hovedland.

Titlen, I krigens hus er en henvisning til det islamiske begreb, dar ul-harb (دار الحرب), som betyder alle de områder af verden, der ikke står under islamisk herredømme. Bogen diskuterer islam og i særlig grad islams rolle i historien til og med i dag. Bogens tese er, at islam opfordrer til undergravende virksomhed i ikke-muslimske samfund med det endemål at sikre islams overherredømme og gøre ikke-muslimer til dhimmier. Forfatternes konklusioner anses for kontroversielle og har været skildret af nogle som fremmedfjendske og anti-islamiske. 

I kølvandet på bogen opstod der stor opstandelse, da Lars Hedegaards ansøgning om optagelse i Dansk PEN af PEN's bestyrelse blev henlagt til foreningens generalforsamling, idet der var dele af PEN's bestyrelse, som mente, at Lars Hedegaard i bogen bedrev hate speech og således ikke levede op til PEN's charter. Lars Hedegaard trak i protest sin ansøgning om optagelse tilbage og stiftede senere sammen med blandt andre Helle Merete Brix Trykkefrihedsselskabet af 2004.

Martin Krasnik, vært for DR2s nyhedsudsendelse Deadline, har udtalt kritik af kilderne i bogen. Han refererede til en kilde, som ifølge Krasnik var rådgiver for en serbisk krigsforbryder.

Kilder 

Litteratur i 2003
Litteratur fra Danmark
Underslægt

I biologi er en underslægt en taksonomisk rang direkte under slægt. 

I den internationale kodeks for Zoologisk Nomenklatur, kan et underslægts navn bruges uafhængigt eller indgå i et artsnavn, i parentes, placeret mellem slægtsnavn og specifikt tilnavn: fx tigersneglen fra Det Indiske Ocean, Cypraea (Cypraea) tigris Linné, der hører til underslægten Cypraea af slægten Cypraea. Det er dog ikke obligatorisk eller endda sædvanligt, når man giver navnet på en art at inkludere dets underslægts navn.
Taksonomi (biologi)
Underart

En underart (forkortet: subsp. eller ssp., fra latin subspecies) er inden for den biologiske systematik en rang lige under art. En underart kan også betegne en takson af denne rang, det vil sige en gruppe af organismer, f.eks. dyr eller planter, der har en række fællestræk, men som ikke udgør en selvstændig art.

I zoologi og bakteriologi er underarten den nederste taksonomiske rang, der kan navngives. Inden for botanik kan andre niveauer navngives, f.eks. varietet.

Definition 
Underarter defineres almindeligvis som grupper af organismer af den samme art, der er i stand til at få fertilt afkom, men ikke krydses indbyrdes under naturlige forhold på grund af geografisk isolation, seksuel selektion eller af andre grunde. Forskelle mellem underarter er normalt mindre tydelige end forskelle mellem arter. Da arter udvikler sig gradvist ved at lokale bestande isoleres fra hinanden (ligesom underarter, blot i længere tid), vil der findes grænsetilfælde, hvor det er en skønssag, om der er tale om en art eller underart.

Regler for navngivning 
Inden for zoologi accepterer International Code of Zoological Nomenclature (4. udgave, 1999) kun rangen underart under artsniveau. Mens det videnskabelige navn for en art er et toleddet navn, er det videnskabelige navn for en underart treleddet. En tigers videnskabelige navn er Panthera tigris, så navnet for underarten sumatratiger er Panthera tigris sumatrae.

Inden for botanik er underarten en af mange niveauer under artsniveau, idet der f.eks. også findes "varietet" og "form". Forkortelsen "ssp." eller "subsp." foranstilles underartsnavnet i en underarts videnskabelige navn, som f.eks. Dactylorhiza majalis ssp. purpurella for purpurgøgeurt.

Se også 
 Race
 International Code of Botanical Nomenclature
 Botanisk taksonomi
 Videnskabeligt artsnavn

Kilder og eksterne henvisninger 

 Den Danske Ordbog: Opslaget "underart"

Biologi
Tribus

Inden for biologi er tribus en taksonomisk rang over slægt, men under familie og underfamilie. Den kan inddeles i undertribusser.

Inden for zoologi er et eksempel tribussen Tetraonini (skovhøns). Standardendelsen for en zoologisk tribus er "-ini".  Endelsen for en undertribus er "-ina".

Inden for botanik er slægten horndrager en del af tribussen Orchideae. Standardendelsen inden for botanik er for en tribus "-eae" og for en undertribus "-inae".

Kilder og eksterne henvisninger 

Biologi
Producent

Producent bruges i flere forskellige sammenhænge:
 Producent (økonomi) – i industrien og servicesektoren en virksomhed, der frembringer varer eller tjenester.
 Producent (organisme) – i økologisk sammenhæng den organisme, der er autotrof
 Producent (medier) – i film-, tv- og musikverdenen den person eller det firma, der har det øverste administrative og økonomiske ansvar for produktionen af en film, musikudgivelse el.lign.
Konsument

Konsument bruges i to forskellige sammenhænge:

 Konsument (økonomi) — en der forbruger genstande eller ydelser
 Konsument (organisme) — en organisme, der er heterotrof
Producent (organisme)

I økologiske sammenhænge taler man om producenter, som er de organismer, der frembringer deres egen føde, og som selv kan blive til føde for andre. De skaber føden ved hjælp af energi, de henter udefra. Det er som regel de grønne planter, man mener, men der kan også være tale om cyanobakterier eller om bakterier med kemosyntese.

Betegnelsen står over for konsument og destruent.

Se også 
 Autotrof
 Fotosyntese
 Trofisk niveau

Litteratur 
 

Trofisk økologi
Konsument (organisme)

I økologiske sammenhænge taler man om konsumenter, som er de organismer, der lever af at æde andre. Det kan være planteædere eller rovdyr. Disse dyregrupper repræsenterer dermed de højere, trofiske niveauer i fødekæderne. Topkonsumenter er de rovdyr som ligger som det sidste led i en fødekæde.

Betegnelsen står over for producent og destruent.

Se også 
 Heterotrof
 Trofisk niveau

Kilder 
 

Trofisk økologi
Destruent

I økologiske sammenhænge taler man om destruenter, som er de organismer, der lever af at omsætte detritus (dødt organisk materiale fra vira og organismer). De kaldes også for nedbrydere. Dette forløb kalder man også dissimilation.

Det drejer sig oftest om bakterier og svampe Saprobionter er en særlig slags destruenter, der ganske vist også nedbryder organisk stof, men som ikke fører processen til ende med uorganisk stof som resultat. 

Destruenter er altid heterotrofe organismer. De fuldfører stofkredsløbet og frigør uorganiske stoffer, som derefter kan bruges af de autotrofe producenter.

Under nedbrydningen kan man se to faser: Den mekaniske iturivning og den biokemiske nedbrydning. Blandt de dyr, som sørger for iturivning og spredning af den organiske masse i jorden, finder man først og fremmest regnormene, pansermiderne og springhalerne. Svampe og bakterier fører processen til ende ved biokemisk nedbrydning af de organiske forbindelser, sådan at de uorganiske stoffer atter kan benyttes af producenterne (i første række: planterne).

Destruenter er globalt set afhængige af ressourcer og substrat. De begrænses af mængden af dødt organisk materiale, men ikke af andre faktorer som sygdomme eller parasitter. Hvis det var tilfældet, ville det døde organiske materiale hurtigt ophobes, og der ville opstå fossile brændstoffer.

Noter

Se også 
 Konsument
 Nedbryder
 Nedbrydersamfund
 Producent
 Trofisk niveau

Trofisk økologi
Klimatologi

Klimatologi er læren om klimaet.

Klimatologiens opgave er at beskrive og forklare sådanne fysiske egenskaber i atmosfæren som temperatur, vinde og nedbør samt deres fordeling efter område og sted.

Friedrich Wilhelm Heinrich Alexander von Humboldt regnes som grundlægger af den sammenlignende klimatologi, idet han var den første, som lavede isotermer på grundlag af et stort antal temperaturmålinger.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XI (1921), s. 855
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind XIV (1923), s. 125

Se også 
 Meteorologi
Bølgelængde

Bølgelængden er den rummelige afstand mellem gentagne enheder af en bølge. Den betegnes ofte med det græske bogstav lambda . 

For en bølge i tid - fx et pendul - kaldes tiden mellem gentagelser derimod for perioden . For en bølge i både rum og tid - såsom  en elektromagnetisk bølge - er perioden den tid, det tager for én bølgelængde at passere. Dermed kan en hastighed  defineres:

Denne hastighed kaldes for fasehastigheden. Ofte skrives denne formel vha. frekvensen , der er den inverse periode og angiver antallet af bølger pr. tid:

Den inverse bølgelængde kaldes for bølgetallet , hvor der dog er ganget med . Bølgetallet angiver, hvor tæt bølgerne ligger.

Kildehenvisninger 

Fysik
Radioteknik
Længde
Pol (geografisk)

En geografisk pol er det ene af en planets to omdrejningspunkter (nord- og sydpolen). De to geografiske poler stemmer ikke overens med de magnetiske poler.

Se også 

 Jordens geografiske nord- og sydpol.

Geografiske områder og steder
Naturtype

En naturtype er et afgrænset naturområde med afgørende træk fælles med andre områder.

Habitat kan bruges som synonym.

EU har år 2000 udarbejdet en oversigt over naturtyper i unionsområdet. Den er bearbejdet af Skov- og Naturstyrelsen og indeholder en oversigt over danske naturtyper, som er en del af hovedgrundlaget for Natura 2000-projektet.

Se også 
 Natura 2000
 Naturtyper i Danmark

Eksterne henvisninger 
 Skov- og naturstyrelsens netsted om naturtyper 
 Claus Heiweg Ovesen (red.): NATURPLEJEBOGEN – en hàndbog i pleje af naturomrâder og kulturlandskab (Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen 1993; 

Biologi
Grønkorn

Grønkorn eller kloroplaster (en af flere slags plastider) er de organeller, hvori planters fotosyntese foregår.

Kloroplasterne har deres eget DNA: cpDNA og meget tyder på, at de har været selvstændige organismer, meget lig cyanobakterierne, om end for meget længe siden.

Disse fotosyntetiserende bakterier er blevet overtaget af en eukaryot celle, uden dog at blive fordøjet. I stedet har bakterien indgået en symbiose med cellen. Med tiden er bakterien blevet afhængig af værtscellen, ligesom værtscellen er blevet afhængig af bakterien. Denne teori kaldes endosymbiont teorien.

Pigmenterne klorofyl a og b anvendes til at fixere sollyset. Bruges af Chlorophyta (grønalger) samt alle flercellede planter.
Solens ultraviolette stråling er restriktiv for udbredelsen af planter, og grønkorn dominerer den tørre landjord. Selv blodbøg bruger grønkorn.

Struktur 

Kloroplastrene har et dobbelt membransystem omkring et væskefylt rum, stroma. I stroma ligger der stabler af blæreformede sække, som kaldes granum (fl. grana). En sæk (thylakoid) består af væske som er pakket ind i en membran. Denne membran kaldes thylakoidemembranen eller fotosyntesemembranen. Pigmenterne i thylakoidemembranen absorberer lys og omdanner det til kemisk bundet energi i molekylerne ATP og NADPH. Det vigtigste pigment er klorofyl. Det findes flere forskellige klorofyllmolekyler, og hvilken type, som findes i thylakoidemembranen, er afhængig af organismegruppe. Grønne planter har karotenoider foruden klorofyl i thylakoidemembranen, hvilket gør, at planterne kan absorbere flere af bølgelængderne (farverne) i lysspekteret.

Biokemi 
Kloroplasten bruger energien i ATP og NADPH til at fremstille glukose. Fotosyntesen er den biokemiske proces, hvorved lysenergi bliver omdannet til kemisk bundet energi.
Kultveilte og vand bliver ved hjælp af lysenergi omdannet til glukose og ilt:

vand + kultveilte + lysenergi → glukose + ilt

6H2O + 6CO2 + lysenergi → C6H12O6 + 6O2

Noter

Se også 

 Chloroplast DNA
 Blad (plantedel)
 Global opvarmning

Ekstern link 
 Kidnapning af bakterie blev starten på alle planter. Videnskab.dk

Litteratur 
 Rost, T. L. et al: Botany – A brief Introduction to Plant Biology, 2nd Edition, 1984, John Wiley & Sons, Inc., .

Fotosyntese
Cellebiologi
Leonora Christina

Leonora Christina kan henvise til flere artikler:

 Leonora Christina Ulfeldt – datter af Christian IV
 H/F Leonora Christina – en færge

Se også
 Leonora Christina Skov – en dansk forfatter
Rasmus

Rasmus er et drengenavn afledt af det latinske Erasmus. Som fornavn er det almindelig anvendt i hele Norden, Estland, Nederlandene og Tyskland. I Finland er det desuden et efternavn; hovedsageligt i de samiske dele af Lapland.

Omkring år 1800 var Rasmus-navnet særligt udbredt på Fyn, Lolland, Falster og visse østlige dele af Jylland omkring Århus og på Djursland.
Ved en opgørelse udgivet i 2017 var "Rasmus" blandt de mest søgte ikke-fundne navne i Den Danske Ordbog.

Der var 30.303 med fornavnet Rasmus i Danmark i starten af 2023.

Kendte personer med navnet
 Rasmus Bjerg, dansk skuespiller og komiker.
 Rasmus Brohave, dansk youtuber. 
 Rasmus Botoft, dansk komiker og skuespiller
 Rasmus Guldhammer, dansk cykelrytter
Rasmus Højlund, dansk fodboldspiller
 Rasmus Julius,  dansk tegneserietegner og forfatter
 Rasmus Lerdorf, dansk softwareudvikler.
 Rasmus Lyberth, grønlandsk musiker.
 Rasmus Nøhr, dansk sanger, sangskriver og guitarist.
 Rasmus Paludan, dansk advokat.
 Rasmus Rask, dansk lingvist.
 Rasmus Prehn, dansk politiker
 Rasmus Seebach, dansk sanger
 Rasmus Tantholdt, dansk journalist.
 Rasmus Trads, dansk forretningsmand
 Rasmus Würtz, dansk fodboldspiller
 Rasmus Poulsen, dansk musiker og DJ

Navnet anvendt i fiktion
 Rasmus Klump er titelfiguren i en dansk tegneserie.
 Rasmus Rap er titelfiguren fra en hollandsk tegnefilmserie.
 Rasmus Radiomus var en figur, der tidligere kunne opleves på DRs P3.
 Astrid Lindgren har skrevet et par bøger med drengen Rasmus som hovedperson.
 Strudsen Rasmus er titelfigur i to børnebøger af Jørgen Clevin.
 Erasmus Montanus, hovedpersonen i Ludvig Holbergs komedie af samme navn, hed, før han latiniserede sit navn, Rasmus Bjerg.

Andre betydninger
The Rasmus er navnet på et finsk rockorkester, som oprindeligt hed Rasmus.

Se også

Henvisninger 

Artikler der begynder med "Rasmus"

Drengenavne
Erasmus

Erasmus er et drengenavn, der stammer fra græsk og betyder "elskværdig". Det er nu om stunder yderst sjældent i Danmark i modsætning til det afledte Rasmus.

Kendte personer med navnet
Sankt Erasmus, katolsk martyr fra omkring år 300.
Erasmus af Rotterdam, hollandsk humanist.
Johannes Erasmus Iversen, dansk koncertarrangør.
Peter Erasmus Lange-Müller, dansk komponist.
Peter Erasmus Müller, dansk biskop, sprogmand og historiker.

Navnet anvendt i fiktion
Erasmus Montanus er et af Ludvig Holbergs mest kendte skuespil.

Andre anvendelser
ERASMUS er et uddannelsesprogram under EU.

Drengenavne