alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Hashøj Kommune

Hashøj Kommune i Vestsjællands Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Slagelse Kommune sammen med Korsør Kommune og Skælskør Kommune.

Kommunen var navngivet efter gravhøjen Hashøj nord for Slots Bjergby.

Tidligere kommuner 
Hashøj Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 7 sognekommuner:

Ved selve kommunalreformen blev 53 matrikler i Slots Bjergby Sogn overført til Slagelse Kommune.

Sogne 
Hashøj Kommune bestod af følgende sogne:
 Flakkebjerg Sogn (Vester Flakkebjerg Herred)
 Fårdrup Sogn (Vester Flakkebjerg Herred)
 Gerlev Sogn (Slagelse Herred)
 Gimlinge Sogn (Vester Flakkebjerg Herred)
 Hyllested Sogn (Vester Flakkebjerg Herred)
 Høve Sogn (Vester Flakkebjerg Herred)
 Kirkerup Sogn (Vester Flakkebjerg Herred)
 Lundforlund Sogn (Slagelse Herred)
 Slots Bjergby Sogn (Slagelse Herred)
 Sludstrup Sogn (Slagelse Herred)
 Skørpinge Sogn (Vester Flakkebjerg Herred)
 Sørbymagle Sogn (Vester Flakkebjerg Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Slagelse Kommune
1135

Konge i Danmark: Erik 2. Emune 1134-1137

Se også 1135 (tal)

Begivenheder 
 Næstved bliver officielt grundlagt og fem år senere i år 1140 bliver byen en købstad
1. december - Henrik 1. af England dør i nærheden af Rouen, Frankrig

Født 
 30. marts - Maimonides, jødisk doktor, rabbiner og filosof (død  1204.)

Dødsfald 
 Erik 1. Ejegods søn Harald Kesja myrdes af sin halvbror Erik 2. Emune
 Reinald af Stavanger, norsk biskop (ukendt fødselsår)
 1. december – Henrik 1. af England dør i nærheden af Rouen, Frankrig

Eksterne henvisninger 

35
1132

Konge i Danmark: Niels 1104-1134

Se også 1132 (tal)

Begivenheder 
 20. oktober - Viborgs biskop Eskil blev myrdet i Asmild Kirke.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

32
1133

Konge i Danmark: Niels 1104-1134

Se også 1133 (tal)

Begivenheder

Født 
 5. marts - Henrik 2. af England (død 1189)

Dødsfald 
 22 maj - Sæmund Frode, islandsk præst og historiker (født 1056)

Eksterne henvisninger 

33
1128

Konge i Danmark: Niels 1104-1134

Se også 1128 (tal)

Begivenheder 
 Didrik af Alsace bliver greve af Flandern

Født 
 Absalon, dansk biskop og ærkebiskop (død 1201).

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

28
1129

Konge i Danmark: Niels 1104-1134

Se også 1129 (tal)

Begivenheder 
 21. august Yorimoto bliver shogun i Japan.
 kejser Toba af Japan begynder sit klosterstyre
 Knud Lavard bliver konge over obotritterne
 Magnus den Stærke bliver gift med prinsesse Rikissa af Polen
 Den senere Borgruinen Velburg nævnes første gang.

Født 
 Henrik Løve, fyrste i det Tysk-Romerske rige
 Knud 5. af Danmark

Dødsfald 
 Markgreve Leopold af Steiermark og efterfølges af Otakar III

Eksterne henvisninger 

29
1130

Konge i Danmark: Niels 1104–1134

Se også 1130 (tal)

Begivenheder

Født 
 Zhu Xi (død 1200).
 Pave Clemens 3., pave fra 1187 til sin død i 1191.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

30
1125

Konge i Danmark: Niels 1104-1134

Se også 1125 (tal)

Begivenheder 
 Johanniterordenen oprettes
 (frem til 1127) Kongen af Aragonien foretager et langt togt for at hjælpe Mozaraberne i Granada. Han belejrer byen, men må trække sig tilbage og tager 10.000 mozarabere med sig.

Født 
 Svend Grathe

Dødsfald 
 23. maj Henrik 5. (tysk-romersk kejser), efterfølges som tysk konge af hertugen af Sachsen, Lothar

Eksterne henvisninger 

25
Mundaflæsning

Mundaflæsning benyttes som støtte til talesproget, hvis man befinder sig i en situation med megen baggrundslarm. 
Det er hovedsagligt mennesker med nedsat hørelse, der benytter sig af mundaflæsning, enten alene eller sammen med en eller anden form for visuel kommunikation.
Det er kun cirka en 1/3 af det talte sprog, der kan aflæses på mundbevægelserne. Det er derfor vigtigt at tale tydeligt og lidt langsomt, men ikke overartikuleret hvis en hørehæmmet eller en døv skal kunne mundaflæse. Det hjælper sjældent at hæve stemmen. Herudover kan man lette mundaflæsningen med pegninger og gestus.

I modsætning til hvad mange film beskriver, er det ikke muligt at forlade sig kun på mundaflæsning, hvis man er helt døv. Det er som allerede skrevet, kun ca. 33% af det talte, der kan aflæses.

Sprogforskning
Døvhed
Hørevanskeligheder
1126

Konge i Danmark: Niels 1104-1134

Se også 1126 (tal)

Begivenheder 
 De første artesiske brønde bliver gravet i Artois (deraf navnet).
 Præmonstratenserordenen stadfæstes af pave Honorius 2.

Født 
 Averröes

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

26
1040

Konge i Danmark: Knud 3. Hardeknud 1035-1042

Se også 1040 (tal) og 1040 (film)

Begivenheder 
 Hardeknud konge af England

Født

Dødsfald 
 Duncan 1., konge af Skotland

Eksterne henvisninger 

40
1024

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1024 (tal)

Begivenheder 
 Maj - Pave Johannes 19. efterfølger Benedikt 8. indtil sin død i 1032.

Født 
 Magnus den Gode - Konge af Danmark fra 1042. Konge af Norge fra 1035 (død 1047).

Dødsfald 
 9. april - Pave Benedikt 8. fra 1012 til sin død (født ca. 980).

Eksterne henvisninger 

24
1046

Konge i Danmark: Magnus den Gode 1042-1047

Se også 1046 (tal)

Begivenheder 
 Magnus den Gode må acceptere Harald Hårderåde som medkonge i Norge

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

46
Naturresurse

Naturresurser eller naturressourcer er fysiske forekomster af materie og energi, der findes i naturen, eventuelt modificeret af menneskelig aktivitet (f.eks. agerdyrkning og husdyrbrug). Planter, dyr og mineraler er typiske naturresurser. Også naturfænomener som solens bestråling og varme, vind, tidevand og hele økosystemer er eksempler på naturresurser.

Alle menneskeskabte varer er i sidste ende fremstillet af naturresurser, der således udgør grundlaget for vores eksistens. Det gælder både helt basale produkter, der er nødvendige for overlevelse, som fødevarer, tekstiler og boligmaterialer, og alle andre forbrugsvarer.

Naturresurser opdeles ofte i fornybare resurser og ikke-fornybare resurser. Forskellen består i, om resursen er i stand til at regenerere sig selv (fornybare resurser) eller ikke. Planter og dyr er således fornybare resurser, mens minealer og fossile brændsler er ikke-fornybare (i hvert fald inden for en relevant menneskelig tidshorisont). En tredje kategori, der somme tider nævnes udskilt fra de fornybare resurser, er vedvarende (eller uudtømmelige) resurser som sol-, vind- og geotermisk energi. I modsætning til planter og dyr, som kan blive udryddet som følge af overudnyttelse af resursen, kan disse naturfænomener næppe påvirkes af mennesket.

Der er en del debat om udnyttelsen og eventuelt overforbrug af naturresurserne. For de ikke-fornybare resursers vedkommende må den årlige udvinding og forbrug af resurserne nødvendigvis falde på et tidspunkt. Fornybare resurser kan permanent udnyttes på et konstant niveau, men mangelfulde ejendomsrettigheder og/eller regulering kan i en del tilfælde medføre, at resursebestanden bliver inoptimalt lav og i værste fald forsvinder. Denne problemstilling betegnes Fælledens problem - eller mere dramatisk Fælledens tragedie. Det er derfor af stor vigtighed at forvalte naturresurserne - såvel de fornybare som de ikke-fornybare - fornuftigt. Dette er udgangspunktet for disciplinen resurseøkonomi.

Debatbogen Grænser for vækst skabte således en global diskussion i 1972, da den hævdede, at stigende mangel på naturresurser ville sætte en stopper for den økonomiske vækst. Også i dag sættes der jævnligt spørgsmålstegn ved, om den økonomiske vækst kan vare ved i lyset af naturresursernes begrænsninger. Det er i sidste ende et spørgsmål, om substitutionsmulighederne mellem naturens resurser og de menneskeskabte teknologiske fremskridt (den menneskelige viden) er tilstrækkelig store.

Naturresurser og økologi 

I økologiske sammenhænge tales om, at når et gode mangler, opstår der behov. For dyrene drejer det sig i store træk om de basale faktorer: ilt, vand og føde. For planterne drejer det sig om ilt, lys, CO2, vand og gødningsstoffer. Naturlige ressourcer er derfor de faktorer, der findes i miljøet på et sted, og som lægger grunden for den række af økologiske nicher, som arterne udfylder. I princippet vil der i enhver niche med uudnyttede, naturlige ressourcer før eller siden indfinde sig en art, som kan leve af netop de ressourcer.

Se også 
 Permakultur
 Biodiversitet

Referencer

Øvrig litteratur 

 

Økologi
Jordbrugs-, resurse- og miljøøkonomi
Alexanderband

Alexanderband er en dansk undergrundssatiregruppe, der har indspillet en række studiealbums og optrådt mange steder i Danmark. Gruppens tekster er ofte præget af absurd, bizar og perverteret humor.

Ved siden af musikken producerer gruppen også en hjemmeside, der indeholder mange kortfilm, tekster og andet, der er af samme absurd-komiske natur som sangene. F.eks. diktatorkort, sjove breve til firmaer og offentlige instanser, en speciel udgave af Bibelen og deres første større litterære værk Mands Dagbog.

Medlemmer 
Esben Rud Skovgaard - Forsanger. Esben var, frem til sin død i 2015, en af hovedkræfterne i Alexanderband, og skrev mange af teksterne. Han var manden bag de litterære værker, såsom Mands Dagbog og Biblen 2.
Jesper Stensgaard  - Guitarist og keyboardspiller. Jesper skriver de fleste af Alexanderbands melodier, og har også været lydmand på de fleste indspilninger. Han er kendt for at have skrevet den kontroversielle sang, "Tissefyr".
 Sune Watts - Bassist og guitarist. Sune er PR-manden i Alexanderband. Han står for hjemmesiden, de underlige tegninger, og det som han nok er mest kendt for, Diktatorkortene. Derudover har han også stået for lyden på indspilningerne.
 Kasper Tøstesen - Fast sanger, når Alexanderband optræder live; han er ikke med på udgivelserne på grund af medlemskab i KODA.

Historie 
Alexanderband startede ca. i 1989 i Grindsted, Midtjylland. 

I 1999 udgav gruppen Alexanderband Bånd 7, der indeholdt nummeret "Tissefyr", der handler om pædofili. Gruppen blev politianmeldt da sangen blev spillet i radioen.

Diskografi 
 1991 – Alexanderband Bånd 1
 1992 – Alexanderband Bånd 2
 1994 – Alexanderband Bånd 3
 1996 – Alexanderband Bånd 4
 1997 – Alexanderband Bånd 5
 1998 – Alexanderband Bånd 6
 1999 – Alexanderband Bånd 7
 2000 – Alexanderband 8
 2002 – Alexanderband 9
 2005 – Alexanderband 10 Thule Tubbies
 2010 – Alexanderband 11
 2015 - Alexanderband 12
 Løbende – Du er selv ude om det

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bandets hjemmeside
 Fansiden

Satirikere fra Danmark
Musikgrupper fra Danmark
Etableret i 1990
Dr Pepper

Dr Pepper er en sodavand udviklet i 1885, og dermed en af verdens ældste.

Smag & udseende 
Dr Pepper får den karakteristiske marcipanagtige smag fra en hemmelig blanding af 23 krydderier.

Dr Pepper er ligesom langt de fleste cola-varianter farvet med karamel (E-150d) og indeholds som cola sukker, kulsyre og fosforsyre. Dog siges Dr Pepper ikke at være en coladrik.

Sortiment 
Dr Pepper har lavet følgende sodavand:
Dr Pepper (den originale,)
Dr Pepper Diet,
Dr Pepper Cherry,
Dr Pepper Cherry Diet,
Dr Pepper Caffeine Free,
Dr Pepper Caffeine Free Diet,
Dr Pepper Cream Soda,
Dr Pepper Vanilla,
Dr Pepper Vanilla Diet,
Dr Pepper Now Less Sugar, Dr.Pepper Cherry Vanilla, Dr.Pepper Cherry Vanilla Diet.

Distribution i Danmark 
I Danmark distribueredes Dr Pepper indtil 2006 af The Coca-Cola Company. Rettighederne til Dr. Pepper distributionen ligger i dag hos Premium Beer Import.

Eksterne henvisninger

Baggrundsstof 

 http://www.drpepper.com 
 http://www.schur-brands.dk 

Sodavand
Etableret i 1885
Radagast

Radagast den Brune er en af de fem istari i J.R.R. Tolkiens romantrilogi Ringenes Herre. Radagast er ven af alle dyr, kender alt til planter i naturen og kan tale med fuglene. Han bor i Rhosgobel nær dunkelskovs vestlige grænse.

J. R. R. Tolkien menes at have brugt guden Radigast fra vendisk mytologi som inspiration og forlæg til Radagast den Brune.

Selvom han kun nævnes en enkelt gang i bogen om Hobbitten, fik Radagast en aktiv birolle i filmatiseringen, hvor han bliver spillet af Sylvester McCoy.

Eksterne henvisninger 
 

Personer i Ringenes Herre

pl:Majar#Aiwendil
Negativ tilbagekobling

Negativ tilbagekobling eller modkobling er en form for tilbagekobling, hvor systemet besvarer en påvirkning ved at sætte en modsatrettet aktivitet i gang. Da processen medvirker til at fastholde de eksisterende vilkår, virker den stabiliserende på systemet, sådan at homøostase kan bibeholdes.

Der findes mange (økologiske, biologiske, sociale) typer af reguleringsmekanismer. Blandt dem kan man nævne både positive og negative tilbagekoblingssystemer. 'Positiv' and 'negativ' drejer sig ikke om ønskværdighed, men i virkeligheden kun om, hvilket fortegn man skal bruge i feedback ligningen. Den negative feedback-sløjfe virker ved at dæmpe en proces, mens den positive vil fremskynde den.

Et slående eksempel på, hvordan man kan tage fejl af behovet for positiv og negativ tilbagekobling, kan opleves i talrige skænderier. En hård bemærkning udløser en endnu hårdere modreaktion, som på sin side udløser et endnu, endnu hårdere gensvar. Dette er positiv tilbagekobling, hvor ens modreaktion forøger påvirkningen. I samme situation kan negativ tilbagekobling i form af et roligt og imødekommende svar på en provokerende bemærkning få dæmpet skænderiet og genskabt den ægteskabelige homøostase.

Et andet eksempel, omhandlende den biologiske brug af begreberne, kunne være hormonerne calcitonin og PTH (ParaThyroideaHormon). Disse virker på celler, der så at sige spiser knoglevæv. Dette udnyttes til at justere calciumkoncentrationen i blodet; stimuleres cellerne (af PTH) til at spise, hæves koncentrationen, hæmmes de (af calcitonin), falder den.

De celler, der producerer hormonerne er følsomme for calciumkoncentrationen og er således reguleret af denne. Er koncentrationen lav, stimuleres PTH-dannelsen og calcitonin-dannelsen hæmmes. Er den høj hæmmes PTH-dannelsen mens calcitonin-dannelsen stimuleres. Det ses heraf, at PTH-niveauet styres af negativ feedback mens calcitonin-niveauet er styret af positiv tilbagekobling.

Man kan med andre ord sige, at stimuleres noget af et hormon, er hormonet styret ved negativ tilbagekobling (en undtagelse er Luteiniserende hormon de sidste 36 timer inden ovulationen), men hæmmer et hormon noget, styres det af positiv tilbagekobling.

Se også 
 Elektronisk negativ tilbagekobling
 Kybernetik
 De tolv indgreb, som kan ændre et system
 Sanktion
 Paradigmeskift
 Termostat
 Feedforward
 Hormon
 Hypofyse, Hypothalamus

Kilder

Eksternt link 
 Negativ feedback som reguleringsmekanisme

Økologi
Kybernetik
793

Se også 793 (tal)

Begivenheder 
 8. juni – Vikingers plyndring af klosteret Lindisfarne i England markerer overgangen fra jernalder til vikingetid

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

93
Berkshire (flertydig)

Berkshire har flere betydninger:

 Berkshire – et engelsk county.
 Berkshire County – et county i Massachusetts.

Se også
 Berkshire Hathaway – en amerikansk virksomhed.
Berkshire

Berkshire er et engelsk ceremonielt grevskab.

Berkshire har ikke længere nogen central administration, eftersom alle byerne har selvstændig administration som unitary authorities.

Den ceremonielle hovedby (county town) er Reading, som også er den største by. Andre vigtige byer er Slough, Windsor og Sandhurst.

Distrikter 

 West Berkshire (Unitary)
 Reading (Unitary)
 Wokingham (Unitary)
 Bracknell Forest (Unitary)
 Windsor og Maidenhead (Unitary)
 Slough (Unitary)

Den britiske regent har en af sine vigtigste officielle residenser i slottet Windsor Castle i Berkshire.

Eksterne henvisninger 

 BBC Berkshires officielle websted
Reading

Reading (udtales redding) er den ceremonielle hovedby i grevskabet Berkshire i England. Selve byen har  indbyggere, men inklusive det omkringliggende byområde er indbyggertallet omkring 227.887. I middelalderen var Reading en meget vigtig by, men i 1600-tallet oplevede byen en stor økonomisk nedgang. I dag er Reading dog ved at være på fode igen. Flere it-firmaer (såsom Microsoft og Oracle) har her deres europæiske hovedsæder. Desuden er byen et centrum for bl.a. forsikring og uddannelse. Derudover er byen også kendt for sit fodboldhold, Reading F.C., og sin musikfestival, som er en del af Reading- og Leeds-festivalerne.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

 
Enhedslige myndigheder i Sydøstengland
County towns i Storbritannien
Thorkil Vanggaard

Thorkil Vanggaard (1. september 1910 på Frederiksberg – 8. februar 1998) var en kontroversiel dansk læge, psykiater, dr. med.

Efter at være blevet læge i 1938, fik han i 1941 doktorgraden. Efter krigen studerede han psykoanalyse i USA og blev i 1960 overlæge ved Rigshospitalet. Han skrev flere bøger, der er oversat til engelsk.

Vanggaards kritikere har kaldt ham arrogant og mandschauvinist. Og han skrev da også bogen Phallós. Preben Hertoft beskriver i sine erindringer Vanggaards gode og dårlige sider.

I Phallós beskriver Vanggaard fallos-symbolets betydning historisk og i samtiden. I bogen skelner han imellem det homoseksuelle radikal og egentlig homoseksualitet. I alle almindelige heteroseksuelle mænd findes homoseksuel adfærd, følelser og tanker ved siden af de heteroseksuelle følelser. Det særlige ved den perverse (inverse) homoseksuelle er at han er impotent overfor kvinder.

I 70erne skrev Vanggaard to kontroversielle kronikker om kønsforskelle, "Eros og Magt", der udløste et sandt ramaskrig fra kvindebevægelsen og medførte krav om hans fjernelse fra sin stilling som overlæge.

Han er i 1980'erne og 1990'erne kritisk overfor incest, som han mener er et modefænomen. Han udtaler at incestfikserede psykologer og pædagoger (især kvindelige) ofte fejlagtigt ser forbindelser imellem banale sygdomsfænomener og seksuelt misbrug, hvor der ingen er.

Han forlader TV-studiet midt i en debat med nogle psykologer om incest, da han ikke finder samtalen lødig. I TV-avisen i 1992 fornærmer han tilsyneladende psykologstanden ved (urigtigt) at påstå at psykologer oprindeligt var ment som lægernes assistenter.

Bøger 
 Phallós. 1969
 Borderland of Sanity. 1979
 Angst – en psykoanalyses forløb. 1987
 Neurose og psykopati. (Årstal for udgivelsen ukendt af det Kongelige Bibliotek)

Kilder 
 Incest anklager kan smadre familien. Politiken 14. januar 1990 (Artikel om Roum-sagen)
 Hoven psykiater galt afmarcheret. Berlingske Tidende 8. september 1992 (Vredt indlæg fra psykolog om psykologer og læger)
 Klare holdninger. Jyllands-Posten 12. februar 1998 (Nekrolog)
 Preben Hertoft, Undren og befrielse. Hans Reitzels forlag 2001.

Psykiatere fra Danmark
Genetisk seksuel tiltrækning

Genetisk seksuel tiltrækning (Genetic Sexual Attraction(GSA)) er det fænomen, hvor nære slægtninge, så som bror og søster, vokser op uvidende om hinanden og når de senere mødes som voksne finder hinanden meget seksuelt tiltrækkende.

Denne situation kan forekomme som en konsekvens af adoption, hvor det adopterede barn opdager sin sande herkomst og opsøger sine slægtninge. Selvom dette er en sjælden konsekvens af adoptiv genforeninger, betyder det store antal adoptiv genforeninger i de senere år, at dette sker for et betydeligt antal mennesker. Det er generelt meget lidelsesfuldt for begge parter, da denne seksuelle tiltrækning strider imod deres socialiserede seksualitet og moralske normer.

Dette fænomen forekommer ikke hvor børn vokser op sammen i den tidlige barndom; i dette tilfælde, ser en form for revers seksuel prægning, kendt som Westermarck-effekten ud til at undertrykke seksuelt begær imellem søskende.

Se også 
Incest

Eksterne henvisninger 
 Information om GSA 
 Guardian artikel om genetisk seksuel tiltrækning

Sexologi
Aktuelt

Aktuelt (tidligere hhv. Socialisten, Social-Demokraten, Det Fri Aktuelt) var arbejderbevægelsens dagblad i 130 år fra 22. juli 1871 og til lukningen 6. april 2001.

Aktuelt var flagskibet i en mediestrategi (A-pressen), som LO finansierede med det formål at give den borgerlige presse et kvalificeret modspil. Før 2. verdenskrig gik denne strategi bl.a. ud på at sprede versioner af Social-Demokraten ud over hele landet.
1918-30 udkom eftermiddagsudgaven Klokken 5.

I en årrække var Aktuelt den eneste tabloidavis, der udkom om søndagen, men Søndags-Aktuelt stoppede i 1988, da Ekstra Bladet og B.T. lancerede deres søndagsudgaver i 1987; siden 1987 begyndte oplaget at falde.

Aktuelts lukning skyldes ophøret af LO's årlige tilskud på 60 millioner kr. Flere højtstående personer i både LO og socialdemokratiet udtrykte vemod, men også kritik, idet Aktuelt ikke længere var i stand til at nå sin kerne-målgruppe, så med et oplag på kun 25.000 eksemplarer lod LO sit tilskud til avisens drift ophøre.

A-pressen forsøgte at udgive ugeavisen, Weekend Nu, som kun udkom fra 31. august til 16. november 2001, hvor den lukkede.

Avisens navne gennem tiden 

 Socialisten (1871-1874)
 Social-Demokraten (1874-1959)
 Aktuelt (1959-87)
 Det Fri Aktuelt (1987-97)
 Aktuelt (1997-2001)

Chefredaktører 
På grund af myndighedernes indgreb mod bladet havde det en del stråmandsredaktører i 1870'erne og 1880'erne. Nedenfor er kun nævnt de faktiske redaktører. En del medredaktører er også udeladt.

 Louis Pio, avisens grundlægger (2. april 1871 – 81)
 Emil Wiinblad, (8. maj 1881 – 1911)
 Frederik Borgbjerg, (1. maj 1911 – 15. maj 1924) og (1. august 1928 – 30. april 1929)
 Marinus Kristensen, (15. maj 1924 – 31. juli 1928)
 H.P. Sørensen, (1. maj 1929 – 2. juli 1941)
 Peder Tabor, (3. juli 1941 – 31. marts 1959)
 Arne Ejbye-Ernst, (1. april 1959 – 15. august 1964)
 Ivar Nørgaard, (15. august 1964 – 24. august 1965, administrerende chefredaktør)
 Carl Emil Hylander, (15. august 1964 – 30. september 1970)
 Bent Hansen, (1. oktober 1970 – 30. december 1981)
 Harry Rasmussen, (31. december 1981 – 1986)
 Jørgen Flindt Pedersen, (til 1989 sammen med Erik Stephensen) (1. marts 1987 – 1993)
 Lisbeth Knudsen, (1993 – 98)
 Kresten Schultz Jørgensen, (1998 – 00) sammen med
 Anders Jerichow, (1998 – 01)

Kilder 
 Flensburg, Thomas, På støtten – eller historien om verdens ældste arbejderavis i Hansen Jette (red.) Fyret. Ti beretninger om at miste sit arbejde., 2001.
 Arbejderpressen – Leksikon for det 21. århundrede
 Thomsen & Sølling, De Danske Aviser, bind 2 (1989), s. 149-156 & bind 3 (1991), s. 144-157.

Ekstern henvisning 
 Digitaliserede udgaver af Aktuelt i Mediestream
 Læs om Aktuelt i opslagsværket "De Danske Aviser"

Se også 
 Demokraten

Noter 

Aviser fra Danmark
Arbejderbevægelsen i Danmark
Etableret i 1871
Ophørt i 2001
Sexkriminalitet

Sexkriminalitet (tidligere kendt som sædelighedsforbrydelser) er kriminel seksuel adfærd.

Former for sexkriminalitet 
 Børnepornografi
 Incest, også kendt som blodskam. 
 Prostitution
 Seksuelt misbrug
 Seksuelt misbrug af børn
 Voldtægt
 Sexchikane 

Sexologi
Stor nælde

 
Stor Nælde (Urtica dioica) (som også kaldes brændenælde) er en 30-200 cm høj, meget almindelig urt, der vokser på næringsrig jord, især omkring bebyggelse. Den er indikatorplante for kvælstofrig jord.

Alle overjordiske dele af planten er som regel forsynet med hule brændhår, som man ukorrekt tidligere troede var fyldt med myresyre. Det har vist sig i stedet at være en cocktail af histamin, acetylkolin og 5-hydroxytryptamin (serotonin) og et endnu ikke identificeret stof. Planten har et højt indhold af forskellige mineraler og vitaminer.

Beskrivelse 
Stor Nælde er en flerårig urt med en fladedækkende, opret vækstform. Stænglerne er firkantede, ru og tæt dækket af stive hår. Bladene er 5-16 cm lange, æg- til hjerteformede og langt tilspidsede med savtakket rand. Oversiden er mørkegrøn med dybtliggende ribber, mens undersiden er lysegrøn. Begge sider er dækket af stive hår.

Planten er særbo, sådan at der findes rent hunlige og rent hanlige individer. Blomsterne dannes ved skudspidserne, hvor de sidder i grenede nøgler. De enkelte blomster er små og mangler kronblade. Frøene er nødder.

Rodnettet består af gule, vandrette jordstængler og talrige, lodrette rødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,5 x 1,5 m (150 x 10 cm/år).

Voksested 

Stor Nælde findes overalt i landet på steder, hvor der er rigelig adgang til vigtige gødningsstoffer, specielt kvælstof. Den er indikatorplante for kvælstofrig jord og optræder i samfund med andre arter, der har samme behov: Gul Anemone, Ask, Humle og Bingelurt.

Anvendelse 
Planten er spiselig og bruges til suppe, stuvning og som krydderurt, ligesom den kan anvendes som smagsgiver til brug ved røgning. Brændenælde har ligeledes været anvendt i den traditionelle medicin, og den gamle lægeplante benyttes den dag i dag i mange kosttilskud. Mineralindholdet kan udnyttes ved at bruge planten til fladekompostering eller brændenældeudtræk (se Biodynamik landbrug). Tidligere har man brugt plantens taver til tekstilfabrikation, såkaldt netteldug.

Se også 
 Liden Nælde

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 
 Helsenyt.com: Brændenælde 

Flerårige urter
Ukrudtsplanter
Nytteplanter
Urter (naturkanon)
Fiberplanter
Nælde
Elfenbenskysten

Elfenbenskysten () er en republik i den vestlige del af Afrika med et areal på 322.460 km². Landets højeste punkt er Nimba på 1.752 meter. Elfenbenskysten blev uafhængigt fra Frankrig den 7. august 1960.

Yamoussoukro, den tidligere præsident Félix Houphouët-Boignys fødeby, blev først udnævnt til hovedstad i 1983. Tidligere var Abidjan hovedstaden, og denne er stadig det administrative og kommercielle center. De fleste lande har deres ambassader i Abidjan.

Côte d'Ivoire eller Elfenbenskysten? 
I oktober 1985 besluttede Elfenbenskystens regering, at landets navn fra da af skulle være Côte d'Ivoire på alle sprog for hermed at undgå forvirringen med, at landet havde forskellige navne på forskellige sprog. Navneskiftet er kun delvis slået gennem, og det er tvivlsomt, om det har haft den ønskede virkning.

Klima 
Elfenbenskysten tilhører den tropiske klimazone, og den sydlige del af landet har to adskilte regntider. Disse to perioder er mellem maj og juni og mellem oktober og november. 

Den sydlige del af landet modtager cirka 2.000 millimeter nedbør om året. Også Man-bjergene får betydelige nedbørsmængder, og mod nord aftager både nedbøren og regntidens længde. 

Den gennemsnitlige årlige nedbør for hele landet er cirka 1.500 millimeter, og temperaturerne er høje hele året med middelværdier på 24-29 grader. Månederne mellem februar og maj er normalt den varmeste periode, mens perioden fra juli til september er den koldeste.

Varmeste måned (marts) 24-32 °C. Koldeste måned (august) 22-28 °C. Tørreste måned (januar) med 41 millimeter nedbør i gennemsnit. Vådeste måned (juni) med 495 millimeter nedbør i gennemsnit.

Natur 
Det indre af landet består mest af sletter og lavere plateauer, mens den sydlige tredjedel gennemgående ligger lavere end 150 meter over havet. De nordlige to tredjedele ligger gennemsnitligt omkring 300 meter over havet. 

Man-bjergene i landets vestlige del, som er den østlige udløber af Guinea-højlandet, hæver sig til over 1.200 meters højde. Højeste punkt er Nimba på 1.752 meter på grænsen mod Liberia. 

De største floder er Comoé, Bandama og Sassandra, som alle flyder sydover til Guineabugten.

Demografi 

Befolkningen er sammensat af mere end 60 etniske grupper, som traditionelt har haft deres egne, afgrænsede områder. Mange af disse grupper er indbyrdes beslægtet, og mange har kultur- og sprogslægtskab med grupper uden for Elfenbenkysten.

I skovområdet vest for Bandama-floden lever en række små, etniske grupper, som kulturelt hører til kru-folkene i Liberia og Sierra Leone. I regnskovsbæltet øst for Bandama er en af de vigtigste grupperinger baule, som er beslægtet med akan-folkene i Ghana. 

I det nordlige savanneområde er der to hovedgrupper. Disse er mande-folkene, som har deres hovedtyngde i Mali, og som i Elfenbenskysten er repræsenteret ved malinké og dyula. Volta-folkene i nordøst omfatter senufo samt lobi og bobo. 

Fremmedarbejdere fra nabolandene Mali og Burkina Faso udgjorde i midten af 1980'erne omkring en tredjedel af befolkningen. Der lever desuden en del europæere samt libanesere og syrere i landet.

Noter

Eksterne henvisninger 

 
Lande i Afrika
Republikker
Taksonomi

Taksonomi kan være en inddeling af fænomener (objekter eller begreber) i en hierarkisk klassifikation – eller principperne bag klassifikationen af samme. 'Taksonomi' kommer fra det græske "ταξινομία", dvs. en sammensætning af taxis = orden og nomos = lov (altså en ordenslov eller et inddelingsprincip).

Den bedst kendte og videst brugte videnskabelige taksonomi er den Linnæiske taksonomi af levende væsener. Denne taksonomi er baseret på et system udarbejdet af den svenske videnskabsmand Carl von Linné i hans klassiske bog Systema Naturae. Som eksempel har Linné et overbegreb som 'organisme' der har følgende underbegreber og under-underbegreber (osv.), som bør specificeres for en komplet bestemmelse af arten i systemet: Rige, række, klasse, orden, slægt og art. 

Inden for undervisningsvidenskab anvendes ofte Blooms taksonomi der er en kognitiv inddeling i seks lærings-trin (efter amerikaneren Benjamin Bloom).

Matematisk er en taksonomi defineret som en træstruktur af klassifikationer for et givet sæt af objekter. 

En enhed i en taksonomi (f.eks. en biologisk art eller orden eller række) betegnes et taxon, flertal taxa.

Diskussion omkring taksonomiens status 
Transcendentalfilosofien (se fx Immanuel Kant) mener, at den menneskelige bevidsthed har en helt naturlig tendens til at organisere oplevelser i sådanne systemer af viden. Dette sker af sig selv, og vi kunne slet ikke have perceptioner uden en sådan naturlig taksonomi. Videnskabsmænd som Linné sprogliggør således blot disse naturlige inddelingsprincipper.

I modsætning til denne universale og objektive forståelse af taksonomien finder vi berømte antropologer som Emile Durkheim og Claude Levi-Strauss, der forfægter taksonomien som et produkt af lokale kulturelle systemer og sociale funktioner. Denne form for relativ taksonomi er blevet døbt 'folksonomi' eller endda 'fauxonomi' af dens kritikere.

Se også 
 Botanisk taksonomi
 Tesaurus
 Systematik
 Taksonomi for indlæringsmål
 Biologisk klassifikation

 
Biblioteks- og informationsvidenskab
Ontologi
Sædblære

Sædblærerne, vesiculae seminales, er to sække hver på 5 cm længde som sidder bagpå urinblæren. Sammen med de to sædledere (vasa deferentia, ental: vas deferens) danner de ductus ejaculatorius som tømmer sig i urethra under dennes forløb gennem prostata.
Sædblærerne producerer et sparsomt sekret som udtømmes sidst i ejakulationen (udløsningen) og som er af betydning for sædcellernes ernæring og bevægelser.

Mandens kønsorganer
Pionerart

I økologien er en pionerart en organisme, der etablerer sig på et område, hvor der før var øde. Det sætter sædvanligvis gang i en succession. Landområder, hvor der ikke tidligere har været liv, har som regel et meget barsk og ugæstmildt miljø. Derfor er pionerarterne nødt til at være hårdføre og tilpasningsduelige.

Blandt planterne er bælgplanter og græsser de mest almindelige pionerarter, men sporebårne organismer som alger, laver og mosser etablerer sig ofte længe før. Når der findes en bestand af autotrofe organismer, kan pionerarter blandt dyrene rykke ind, og man ser ofte insekter, mider og edderkopper som de første.

De fleste steder på jorden er allerede koloniseret af levende væsner, men f.eks. nydannet lava, nyopdukkede øer og nyopførte bygninger byder på betingelser, hvor pionerarterne kan etablere sig. Når de har mildnet forholdene (skabt læ, øget jordens indhold af tilgængeligt kvælstof og dens evne til at fastholde vand samt opbygget en pulje af spiseligt, organisk stof), går successionen i gang, og andre, mere krævende arter udkonkurrerer pionerarterne.

Se også 
 Kvælstoffiksering
 Pionerplante
 Surtsey

Litteratur 
 

Økologi
Prostata

Prostata (blærehalskirtlen (12)) er beliggende i prostatalogen. Prostata er tetraede formet med basis mod blæren, og apex lejret på diaphragma urogenitale. Prostata har en størrelse på 2x3x4 cm, og konsistensen er fast elastisk, grundet et højt indhold af glatmuskulatur og bindevæv. Den sidder lige under mandens urinblære, og gennemløbes af urinrøret samt ductus ejaculatorius, der er sammensmeltningen af ductus ekstretorius fra sædblæren, samt sædlederen. Den normale prostata vejer 15-25 gram og består egentlig af mange små kirtler, som producerer hovedparten af sædvæsken.

De fleste organer bliver mindre med alderen, men prostata har en tilbøjelighed til at udvikle en godartet forstørrelse (hyperplasi). Det mandlige kønshormon testosteron stimulerer væksten. Den godartede forstørrelse af prostata er ikke kræft; den kan klemme på urinrøret og give problemer med vandladningen. Forstørrelsen begynder ofte i 50-års-alderen og kan behandles med medicin eller operation.

Ved at undersøge prostata i mikroskop ses kræftlignende celleforandringer hos mere end 30% af mændene over 50 år - og op til 80% ved 80-årige.

Mandens kønsorganer
Kirtler
Histologi
Histon

Histoner er kromosomproteiner, der danner spoler, som DNA folder sig omkring. Disse kaldes nukleosomer og ligner perler på en snor. Dette medfører at genomet kan pakkes, således at der er plads til det i cellekernen. Histonerne deltager også i genregulering i prokayoter.

Hovedtyper 
Der findes fem hovedtyper af histonproteinerne: H1, H2A, H2B, H3 og H4. Histonerne H2A, H2B, H3 og H4 binder som en oktamer og danner dermed nukleosomerne som DNAet vikles op om, mens histon H1 binder til DNAet undenfor nukleosomerne.

Modificeringer 
Histonerne i nukleosomerne er mål for forskellige posttranskriptionelle modificeringer såsom methylering, acetylering, fosforylering og ubiquitinering. Disse modificeringer findes hovedsagelig i histonernes N-terminale dele.

Andre funktioner 
Histonerne har udover at være strukturelle proteiner også en vigtig funktion ved genregulering samt for dannelsen af forskellige kromatinformer. Histon deacetyltransferase enzymerne er en gruppe bestående af i mennesket 11 enzymer som deacetylerer histonerne. Histonmodifikationer kaldes sammen med DNA-metylering for genetiske ændringer og har en vigtig funktion for bl.a. embryoudvikling og udvikling af forskellige kræftformer.

Eksterne links 

 Giant Viruses May Have Played Important Role in Evolution of Life. SciNews 2018

Genetik
Proteiner
Brædstrup Kommune

Brædstrup Kommune i Vejle Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den sammen med Gedved Kommune indlemmet i Horsens Kommune – med undtagelse af Voerladegård Sogn, der 20. april 2005 stemte sig til Skanderborg Kommune. Sønder Vissing Sogn stemte samme dag, men valgte at forblive sammen med resten af Brædstrup Kommune.

Tidligere kommuner 
Brædstrup Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 2 sognekommuner:

Ved selve kommunalreformen kom yderligere 3 sognekommuner med i Brædstrup Kommune:

Hertil kom at Klovborg-Tyrsting sognekommune med 1.444 indbyggere blev delt. Tyrsting Sogn og en del af et ejerlav i Klovborg Sogn kom til Brædstrup – resten af sognet med byen Klovborg kom til Nørre Snede Kommune.

Sogne 
Brædstrup Kommune bestod af følgende sogne:
 Føvling Sogn (Tyrsting Herred)
 Grædstrup Sogn (Tyrsting Herred)
 Nim Sogn (Nim Herred)
 Ring Sogn (Tyrsting Herred) – fra 2005 Brædstrup Sogn
 Sønder Vissing Sogn (Tyrsting Herred)
 Træden Sogn (Tyrsting Herred)
 Tyrsting Sogn (Tyrsting Herred)
 Tønning Sogn (Tyrsting Herred)
 Underup Sogn (Nim Herred)
 Voerladegård Sogn (Tyrsting Herred)

Borgmestre

Kommunalvalg 2001

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Horsens Kommune
Kommune
Kvælstoffiksering

Kvælstoffiksering er en proces, hvor det forholdsvis inaktive, molekylære kvælstof tages fra luften og omdannes til biologisk nyttige forbindelser som f.eks. ammonium, nitrat og kvælstofilte.

I naturen udføres kvælstoffiksering af et antal forskellige mikroorganismer, som f.eks. actinomyceter og cyanobakterier. Planter kan ikke udføre kvælstoffiksering selv, men mange højere planter har skabt symbioser med kvælstoffikserende mikroorganismer. De bedst kendte er bælgplanter såsom kløver (Trifolium), der danner knolde på rødderne, hvor de huser bakterier, der danner brugbare kvælstofforbindelser. På den måde bliver bælgplanterne selvforsynende med kvælstof, men da de taber en hel del via utætheder i rodsystemet, gøder de også deres nærmiljø. Der er dog også planter i andre familier, der har tilsvarende symbioser (se nedenfor). Endelig har visse laver dannet symbiose med kvælstoffikserende cyanobakterier. I landbruget kan fikseringen ske bevidst ved at nedpløje efterafgrøder.

Siden Justus von Liebigs opfindelse af kunstgødning (se urea) har man kendt til kunstig kvælstoffiksering. Fremstilling af kvælstofgødning er i dag så omfattende, at den udgør den væsentligste kilde til kvælstoffiksering i hele biosfæren.

Kvælstoffikserende mikroorganismer 
 Cyanobakterier
 Knoldbakterier
 Grønne svovlbakterier

Planter med symbiotiske kvælstoffikserende mikroorganismer, der ikke er bælgplanter 
 El (Alnus)
 Ceanothus
 Bregnepors (Comptonia)
 Koglepalme (Cycas)
 Sølvblad (Elaeagnus)
 Gunnera
 Havtorn (Hippophaë)
 Pors (Myrica)
 Bøffelbær (Shepherdia)
 Pile-slægten
 Poppel

Se også 
 Økologi
 Kvælstofmangel
 Kulstofkredsløbet
 Gødning
 NPK

Note

Kilder 
 
 The Microbial World: The Nitrogen cycle and Nitrogen fixation

Eksterne henvisninger 
 David Dalton (Reed College): Kvælstoffiksering 
 Vânia C. S. Pankievicz, Fernanda P. do Amaral, Karina F. D. N. Santos, Beverly Agtuca, Youwen Xu, Michael J. Schueller, Ana Carolina M. Arisi, Maria. B.R. Steffens, Emanuel M. de Souza, Fábio O. Pedrosa, Gary Stacey og Richard A. Ferrieri: Robust biological nitrogen fixation in a model grass-bacterial association, i The Plant Journal, 2015, 81, 6 side 907 (Kvælstoffiksering sporet ved hjælp af N13) 

Økologi
 
 
Kemiske processer
Jordbundsbiologi
Giana Sisters

Great Giana Sisters er et platformspil, udviklet af Time Warp Productions, til Amiga, Atari ST og Commodore 64. Det blev udgivet i 1987 og distribueret af Rainbow Arts.  De to heltinder, ved navn Giana og Maria, er fanget i et mystisk sted, hvor det gælder om at finde den store diamant.  

Det er en udbredt myte at spillet blev trukket tilbage på grund af trusler om sagsanlæg fra Nintendo, men det har vist sig at ikke var tilfældet. 

Rainbow Arts, som udgav spillet var bekymret for at Nintendo ville sagsøge dem på grund af den store lighed imellem The great Giana sisters og Super Mario, men det skete dog ikke. 

Inden spillet blev trukket tilbage, var det dog spredt så meget blandt pirater, at det er nemt at finde en kopi af spillet hos de fleste brugere af Commodore 64. 

En original version af spillet er meget sjældent, og de få der har været til salg på blandt andet Ebay, er blevet solgt for svimlende beløb.  

"Rainbow Arts blev nødt til at fjerne spillet fra markedet. Spillet blev dog senere udbredt, fordi en klon udvikledes. Dette resulterede også en del andre versioner, f.eks. Giana Sisters 32k og Giana Sisters X-mas."

Eksterne henvisninger 
 
 En side om spillet (engelsk)
 Bl.a. downloade en klon af spillet  (engelsk)

Computerspil fra 1987
Amiga-spil
Amstrad CPC-spil
Atari-spil
Commodore 64-spil
MSX-spil
ZX Spectrum-spil
Bakkestar

 
Bakkestar (Carex montana), ofte skrevet bakke-star, er et 5-30 cm højt halvgræs, der vokser i egekrat og egeskove. Det ligner vårstar, men har purpurrødt anløbne bladskeder.

Beskrivelse 
Bakkestar er en flerårig urt med en tueformet vækst. Bladene er smalle og græsgrønne året rundt. De er foldede på langs, og de har skarpe kanter. Bladskederne er purpurrødt anløbne.

Blomstringen sker i maj. Blomsterne er reducerede og uanselige, og de sidder på særskilte stængler, højt hævet over tuen. Blomsterstanden består af et endestillet hanaks og 1-2 lavere siddende hunaks. Frugterne er nødder, der er meget spirevillige i Danmark.

Rodnettet består af en kort rodstok, der bærer et stort, trævlet netværk af lange rødder. Planten kan danne korte udløbere fra rodstokken.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,35 m (25 x 35 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Voksested 

Bakkestar er udbredt i Østasien og Europa. I Danmark er den mere eller mindre sjælden, men forekommer dog i Sydjylland og på Nordsjælland. Overalt er den knyttet til havnære egne med et mildt, tempereret klima. Den findes på åben og kalkrig bund i løvskove, krat og på overdrev. I Danmark ofte sammen med eg.

I Rold Bjergeskov findes den på højtliggende kalk i en bøgeskov sammen med bl.a. bøg, bakkestilkaks, blågrøn star, fingerstar, rederod, storblomstret hullæbe og tætblomstret hullæbe samt flere arter af skovlilje

Anvendelse i havebruget 
Planten er velegnet som supplement til andre bunddækkeplanter, og den er selvskreven i et et blandet staudebed eller mellem sommerblomster.

Note

Eksterne henvisninger 

 Flora Europaea: Carex montana
 Den virtuella floran (med udbredelseskort)

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Star, Bakke-
Star, Bakke-
Flerårige urter
Haveplanter
Star-slægten
Vejbredstar

 
Vejbredstar (Carex plantaginea), også skrevet Vejbred-Star, er en løvfældende eller vintergrøn staude med en flad, rosetformet vækst. Bladene er meget lyst grønne og forholdsvist brede, og da planten foretrækker fugtig jord, bruges den en del i haverne.

Beskrivelse 
Vejbredstar er en løvfældende eller vintergrøn staude med en flad, rosetformet vækst. Bladets basis er rødbrun, mens resten af bladet er lysegrønt på begge sider. Bladet er bredt elliptisk med hel rand og tre langsgående, men efterhånden utydelige furer. Bladene er meget bløde og næsten salatagtige. 

Blomstringen sker tidligt på foråret, og blomsterne er lysegule og kvastagtige. De sidder på særskilte stængler, højt hævet over tuen med adskilte, hanlige og hunlige aks. Frugterne er nødder, der ikke er set spire i Danmark, og derfor spredes planten ved sine udløbere.

Rodnettet er tæt og højtliggende. Det består af talrige, ret tykke rødder med ganske få siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,20 x 0,25 m (20 x 20 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande.

Hjemsted 
Vejbredstar er udbredt i USA (de nordøstlige, de centrale og de sydøstlige stater) og i det centrale Canada. Arten hører hjemme i bjergene, hvor den vokser på fugtig eller våd, næringsrig bund i blandede løvskove. 

I de blandede skove på kalkrig undergrund og mineralrig muldbund i det vestlige Massachusetts vokser arten sammen med bl.a. Allium tricoccum (en art af løg), canadisk blodurt, canadisk hasselurt, canadisk venushår, Cardamine maxima (en art af springklap), Dicentra canadensis og Dicentra cucullaria (arter af hjerteblomst), Hepatica acutiloba (en art af Anemone), hvid druemunke, kæmpemangeløv, rød druemunke og Thalictrum dioicum (en art af frøstjerne)

Anvendelse 
Planten er velegnet som bunddække i skygge, og hvor der ellers er fugtigt. Den er selvskreven i den skyggefulde skovhave.

Note 

Flerårige urter
Haveplanter
Star-slægten
Kæruld

Kæruld (Eriophorum) er en planteslægt med ca. 25 arter, der ligner hinanden meget, og som er udbredt i den tempererede og arktiske del af den nordlige halvkugle nær sure moser. Det er fælles for dem, at avnebørsterne på frøene forlænges og bliver uldagtige. Her omtales kun arter, der kan findes i Danmark.

 Bredbladet kæruld (Eriophorum latifolium)
 Smalbladet kæruld (Eriophorum angustifolium)
 Tuekæruld (Eriophorum vaginatum)

 Eriophorum callitrix
 Eriophorum crinigerum
 Eriophorum russeolum
 Eriophorum scheuchzeri

Litteratur 
 Mossberg & Stenberg: Den store nordiske flora,
Tuekæruld

 
Tuekæruld (Eriophorum vaginatum), også skrevet Tue-Kæruld, er et 10-30 cm højt halvgræs med en tuedannende vækst. Blomsterne er ret uanselige, men frøstandene med de hvide, uldagtige frøhaler er meget iøjnefaldende. Den gror i højmoser og hedemoser.

Beskrivelse 
Tuekæruld er en stedsegrøn, græsagtig, flerårig urt med tuet vækstform. Bladene er oprette til overhængende. De er dybt furede langs midterribben på den nederste halvdel, men trekantede i tværsnit på den øverste halvdel. Blomsterstilkene hæver sig op over bladtuen. De har nogle få højblade og et enkelt blomsterhoved øverst. Frøene er nødder med lange, hvide frøhaler. Disse frøstande minder en del om Bomuldsplantens stande (deraf navnet). Frøene [[Spiring (plante)|spirer]] villigt på fugtig bund.

Rodnettet består af vidt forgrenede trævlerødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 × 0,50 (25 × 25 cm/år), blomsterstænglerne når dog op på 40 cm.

Hjemsted 
Tuekæruld er udbredt i Kaukasus, Centralasien, Sibirien, Østasien, Nordamerika og Europa, herunder også i Danmark, hvor den er almindelig i Vest- og Midtjylland. Arten hører hjemme i eller nær våde, næringsfattige moser og langs sure søer, hvor den danner en lav og sparsom rørsump tæt ved bredden og oppe på fast jord, men stadigvæk dér, hvor der er konstant fugtigt. Arten foretrækker de mere tørre tuer i højmosen - modsat smalbladet kæruld, der især findes i de våde "høljer".

I moseområdet Drone Moss, som ligger i Berwickshire, England, vokser arten sammen med bl.a. dunbirk, femhannet pil, hedelyng, klokkelyng, næbstar, seljepil, Sphagnum papillosum (en art af tørvemos) og spidsblomstret siv

Se også 
 Højmose

Noter

Litteratur 
 Mossberg & Stenberg: "Den store nordiske flora"

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Botaniske nødder
Fiberplanter
Kæruld
Traumatologi

Traumatologi (af græsk τραυματολογία afledt af trauma, dvs. fysiske traumer, som i kirurgisk sammenhæng er en fysisk skade på kroppen) er den del af lægevidenskaben som beskæftiger sig med fysiske traumer.
Den moderne traumatologi applicerer aggresiv, dvs. meget aktiv, behandling af traumepatienter. Principperne er til stor del hentet fra den moderne krigskirurgi og går ud på i første omgang at opretholde patientens livsfunktioner og herefter at man tidligt opererer patienten med fjernelse af dødt væv og med kirurgiske metoder hindrer infektion i det skadede væv, foretager evt. nødvendige osteosynteser og herefter hurtigst muligt får patienten mobiliseret (op at gå). Traumatologien er knyttet til alle kirurgiske specialer med tæt samarbejde med anæstesiologerne, men er primært sammenhørende med ortopædkirurgien.

Se også 
 PHTLS

 
Ortopædkirurgi
Fysisk traume

Et fysisk traume, fysisk trauma, traume eller trauma (fra græsk: τράυμα, trauma, "sår" eller "skade") er den medicinske betegnelse for en skade på kroppen.

Flere hospitaler har oprettet traumecentre til modtagelse af patienter med svære skader efter f.eks. færdselsuheld. (De skal ikke forveksles med skadestuer.)

Se også 
Rhabdomyolyse, en forgiftning af kroppen der skyldes nedbrydning af især muskelvæv efter voldsom fysisk påvirkning som f.eks. traume.
Traumatologi, der er det lægefaglige speciale der beskæftiger sig med traumer.

Referencer 

 
Kropsskader
Psykologi
Rhabdomyolyse

Rhabdomyolyse (Af græsk: rhabdos stav, mys muskel og lyse opløsning) er opløsningen af tværstribet muskulatur grundet skade på muskelvævet med lækage af muskelenzymer, myoglobin, kalium, kalcium og andre intracellulære bestanddele, som kan forekomme under bestemte omstændigheder. Konsekvenserne kan være katastrofale, idet for eksempel nyrerne kan "tilstoppes", og nogle af bestanddelene er giftige for nyrerne (nyretoxisk) med nyresvigt til følge. Udsvømningen af kalium kan give hjerteproblemer.

Tilstanden blev første gang beskrevet som følger af knusningsskader opstået under Blitzen i London under 2. verdenskrig. 

Tilstanden kan blandt andet opstå ved infektioner, alkoholforgiftning, morfikaindtagelse, ekstrem kropsudfoldelse i høj temperatur som maratonløb, body-building, utrænede militærrekrutter eller kramper. Kan ses ved amfetamin og ecstasy indtagelse. Risikoen øges ved kombination af flere stoffer.

Begyndelsessymptomerne er muskelsmerter, svaghed og brunfarvet urin.

Behandlingen er behandling af årsagerne, opretholdelse af stor urinproduktion (2-300 ml/time, gennemskylning) og ændring af pH i urinen til 7,5-8,5

Sygdomme
Kropsskader
Immunonutrition

Immunonutrition er muligheden for at modulere immunsystemet ved hjælp af specifikke næringsstoffer.

Se også 
Arginin
Glutamin
Forgrenede aminosyrer
n-3-fedtsyrer
Nukleotider

Eksterne henvisninger 
Oversigt på British Medical Journal

Immunforsvar
Kuhn

Kuhn S.A. er en fransk producent af jordbrugsmaskiner med hovedkvarter i Saverne (Alsace). Det er et datterselskab til schweiziske Bucher Industries.

I 1828 etablerede Joseph Kuhn en smedje i Saverne. I 1864 begyndte produktionen af landbrugsmaskiner.

Referencer 

Fremstillingsvirksomheder fra Frankrig
Etableret i 1828