alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Metaanalyse

Metaanalyse (af meta og analyse) er en analyse af analyser. Mere præcist en analyse af tidligere empiriske undersøgelser af et fænomen.
En metaanalyse kan for eksempel undersøge hvor godt en bestemt medicinsk behandling virker ved statistisk analyse af resultater af randomiserede kliniske forsøg, der er præsenteret i publicerede videnskabelige artikler. 

Indenfor det medicinske område udføres mange metaanalyser i forbindelse med Cochrane-samarbejdet. 
I Danmark varetages det af Det Nordiske Cochrane Center.

Eksterne henvisninger 
 The Epistemological Lifeboat. Meta analysis 
 Gerard E. Dallal: Meta analysis

Litteratur 

 Cook, T., Cooper, H. & Cordray, D. S. (1992). Meta-Analysis for Explanation : A Casebook. New York: Russell Sage Foundation. 
 Cooper, H. & Hedges, L. V. (eds.) (1994). The Handbook of Research Synthesis. New York: Russell Sage Foundation. 
 Cooper, H. M. (1998). Synthesizing Research : A Guide for Literature Reviews (3rd ed.). (Applied Social Research Methods Series (Paper), Vol 2). London: Sage Publications.

Biblioteks- og informationsvidenskab
Analyse
Meta

Meta (af græsk μέτα, meta 'efter')

Ordet betyder normalt 'udover', i betydningen 'niveauet over'. Eksempler:
 Metakommunikation – Kommunikation om kommunikation
 Metaetik – Teorier om etiske teorier
 Metapoesi – Det at digte om digtning
 Metakognition – Det at tænke på sin egen tænkning.
 Metafysik – det, der ligger på grænsen af – eller udenfor fysikken. Historien siger, at det var en redaktør af Aristoteles, der navngav hans værk Metafysikken, fordi den rent fysisk stod efter Fysikkens bog.
 Metadata - Data om data.
 Meta - Meta Platforms, Inc. - før 2021 kaldet Facebook Inc.

Andre betydninger 
 Meta kan være et pigenavn afledt af Mette.
 Meta (lat) målepinden på gl.- rom. væddeløbsbane.

Se også
 Metaanalyse
 Cirkus Meta
Bjergskovranke

 
Bjergskovranke (Clematis montana), også skrevet Bjerg-Skovranke, er en løvfældende lian. Den klatrer – som de fleste af denne slægt gør – ved hjælp af bladstilkene. Hele planten er giftig. Bjergskovranke har en karakteristisk duft af vanilje i blomsterne.

Beskrivelse 
Barken er først grøn og glat. Senere bliver den furet og lysebrun, og til sidst skaller den af i lange strimler. Knopperne er modsatte, udspærrede, spidse og lysegrønne. Bladene er uligefinnede (eller trekoblede) med kortstilkede, ovale småblade. Bladranden har nogle få, grove tænder eller lapper. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. 

Blomsterne, som ses i juni-juli, er samlet i små stande med op til 8 enkeltblomster i bladhjørner og ved skudspidser. De er hvide til rosenrøde. Frugterne er nødder med lange frøhaler. De modner ikke ordentligt i Danmark.

Rodnettet består af nogle få, tykke hovedrødder, der ikke forgrenes særligt meget. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8 x ? (50 x ? cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Bjergskovranke gror i regnrige løv- og nåletræskove i Himalaya. Her findes den især på mineralrig skovjord i bryn og lysninger. 

I naturreservatet omkring Jiuzhaigou-dalen findes arten i blandede skove over 3.000 m højde sammen med bl.a. Acanthopanax giraldii (en art af tornaralie), Acer caudatum (en art af Løn), aksnøkketunge, majblomst, kastanjebladet bronzeblad, Lonicera hispida (en art af gedeblad), Philadelphus incanus (en art af pibeved), Ribes glaciale (en art af Ribs), rødbirk, Sorbus discolor (en art af røn), tibetansk lærk, trenervet snerre og ussuribenved

Sorter 
I Danmark kendes bjergskovranke næsten udelukkende gennem sorten 'Rubens', som har særligt intenst lyserøde blomster i stor mængde (se foto i boksen til højre).

Note 

Blomster i maj
Lianer
Nutkacypres

 
Nutkacypres (Callitropsis nootkatensis) er et stedsegrønt træ med en slank, kegleagtig vækstform.

Beskrivelse 
Grenene er svagt opstigende, som ældre dog nærmest opadbøjede. Barken er først gulgrøn med spidse skæl. Så bliver den brun med døde skæl. Til sidst bliver den grå og skaller af i flager (som hos Platan).

Knopperne er små og grønne, og de ses næsten ikke. Bladene er skælformede med en tydelig spids. Oversiden er mat og mørkegrøn, mens undersiden er gulgrøn. Skælranden er lysegrøn. Skudsystemerne er flade og bregneagtige med sideskuddene udviklet skiftevis til de ene og den anden side af hovedskuddet.

Blomsterne bemærkes ikke meget, men frugterne er kuglerunde, piggede, brunlige kogler med blålig dug. Frøene modner sjældent i Danmark.

Rodnettet er fladt udbredt og kun svagt forgrenet.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 × 4 m (25 × 15 cm/år).

Hjemsted 
Nutkacypressen gror i kystnære områder langs Nordamerikas stillehavskyst fra Alaska til Oregon. Den trives bedst, hvor der er milde vintre og megen nedbør.

Ved vandskellet i Kawesas-området, der ligger i bjergene ud mod Stillehavet i British Columbia, Canada, danner arten blandet nåleskov sammen med bl.a. fjerbregne, bjerghemlock, canadisk hønsebær, druehyld, grønel, gul kæmpekalla, gåsepotentil, kæmpethuja, laksebær, Oenanthe sarmentosa (en art af klaseskærm), oregonel, oregonæble, pilekornel, purpurædelgran, rævehalespiræa, sitkagran, tornpanax, Vaccinium alaskense og Vaccinium ovalifolium (arter af Bølle), vestamerikansk balsampoppel og vestamerikansk hemlock

Slægtskabsforhold 
Den danske botaniker A.S. Ørsted (1816-1872) flyttede i 1864 Nutkacypres fra Cupressus til en ny slægt, Callitropsis, og nye, genetiske data fra 2004 beviser, at han havde ret. Slægten Callitropsis står nær på Juniperus og Cupressus, men ikke på Chamaecyparis. En anden art af Callitropsis, Vietnamesisk Guldcypres Callitropsis vietnamensis, findes i Vietnam.

Lugt 
Bladskællene lugter kvalmende, omtrent som Sevenbom (Juniperus sabina).

Sorter 

 Nutkacypres 'glauca' (Callitropsis nootkatensis 'Glauca')
 Nutkacypres 'lutea' (Callitropsis nootkatensis 'Lutea')
 Nutkacypres 'pendula' (Callitropsis nootkatensis 'Pendula')
 Nutkacypres 'tetra' (Callitropsis nootkatensis 'Tetra')

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2002 (CD-Rom).

Nåletræer
Blomster i juni
Stedsegrønne
Haveplanter
Guldcypres
Gul lærkespore

 
Gul lærkespore (Pseudofumaria lutea) er en staude med en tueformet, løs vækst. Planten er giftig.

Beskrivelse 
Hvert skud er meget tæt forgrenet. Skud og blade er nøgne og glatte. Bladene er ægformede og dobbelt til tredobbelt snitdelte med helrandede småblade. Hovedblomstringen sker i maj, men blomstringen fortsætter, og der er stadigvæk blomster på planten hen i september måned. De gule blomster har en kort spore på undersiden, og de sidder samlet i tætte stande. Frøene modner godt og spirer meget villigt.

Jordstænglen er vandret og ligger højt i jorden. Rødderne er fint og tæt forgrenet. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,3 × 0,3 m (30 × 30 cm/år). Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Hjemsted 

Gul lærkespore er udbredt i den sydøstlige del af Alperne, hvor den tilhører plantesamfundet Cymbalario-Asplenion, der hører hjemme i klipperevner og mellem blokke på kalkbund. Arten er dog forvildet fra haverne og naturaliseret over det meste af verden. 

I Mannheim-Heidelberg området (Baden-Württemberg) findes den voksende i mursprækker sammen med bl.a. fladstrået rapgræs, gyldenlak, hvid stenurt, liden rustbregne, lundrapgræs, murrude, Parietaria judaica (en springknap-art), rundfinnet radeløv, rød sporebaldrian, svaleurt og vedbendtorskemund.

Noter

Kilder 
 ITIS: Pseudofumaria

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Gule blomster
Blomster i maj/juni
Blomster i juli/august
Blomster om efteråret
Lærkespore

Lærkespore (Corydalis) er udbredt med 100-400 arter i Europa, Nordamerika og Asien. Det er stauder med overvintringsorganer i form af pælerødder, knolde eller jordstængler. De mere eller mindre forgrenede stængler er oprette, opstigende eller krybende. Bladene kan være hele eller sammensatte, og sammensatte blade er 2-6 gange fjerdelte eller lappede. Blomsterne er samlet i aks eller klaser, der sidder i bladhjørnerne eller endestillet på stænglen. Blomsterne er uregelmæssige med affaldende bægerblade. De fire kronblade er sammenvoksede to-og-to ved grunden. Det øverste kronblad danner en spore. Frugterne er (i modsætning til Jordrøg, der sætter nødder) en toradet skulpe med flere frø. De enkelte frø har vedhæftet et myrelegeme. Her beskrives kun de arter, som er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Blå lærkespore (Corydalis cashmeriana)
 Bregnebladet lærkespore (Corydalis cheilanthifolia)
 Fingerlærkespore (Corydalis pumila)
 Hulrodet lærkespore (Corydalis cava)
 Kinesisk lærkespore (Corydalis flexuosa)
 Kæmpelærkespore (Corydalis scouleri)
 Langstilket lærkespore (Corydalis solida)
 Liden lærkespore (Corydalis intermedia)
 Sibirisk lærkespore (Corydalis buschii)
 Stor lærkespore (Corydalis nobilis)

 Corydalis ambigua
 Corydalis angustifolia
 Corydalis aurea
 Corydalis bracteata
 Corydalis × campylochila (= Corydalis cava × C. solida)
 Corydalis caseana
 Corydalis chaerophylla
 Corydalis cornuta
 Corydalis curvisiliqua
 Corydalis decumbens
 Corydalis diphylla
 Corydalis flavula
 Corydalis fumariifolia
 Corydalis heterocarpa 
 Corydalis micrantha
 Corydalis mira
 Corydalis moorcroftiana
 Corydalis ophiocarpa
 Corydalis ochotensis
 Corydalis remota
 Corydalis repens
 Corydalis saxicola
 Corydalis shimienensis
 Corydalis ternata
 Corydalis tomentella
 Corydalis turtschaninovii
 Corydalis wilsonii
 Corydalis yanhusuo

Visse arter er flyttet fra slægten Corydalis og tilhører nu andre slægter::
 Klatrende lærkespore (Ceratocapnos claviculata).
 Hvidgul lærkespore (Pseudofumaria alba)
 Gul lærkespore (Pseudofumaria lutea)
 Corydalis canadensis → Dicentra canadensis
 Corydalis glauca → Capnoides sempervirens

Valmue-familien
Den Dansk-Engelske Regnskabsordbog

Den Dansk-Engelske Regnskabsordbog bygger primært på den gældende danske årsregnskabslov, danske regnskabsvejledninger og internationale regnskabsstandarder (IAS/IFRS). Ordbogen er udarbejdet ved Center for Leksikografi ved Handelshøjskolen, Aarhus Universitet af følgende leksikografer: Lektor Sandro Nielsen, lektor Lise Mourier og professor Henning Bergenholtz.

Ordbogen er udarbejdet med økonomisk støtte fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorers Studie- og Understøttelsesfond. Ordbogen indeholder 4.200 danske opslagsord med oversættelser til britisk, amerikansk og IAS/IFRS-engelsk og 15.000 ordforbindelser på dansk med oversættelse til engelsk. Ordbogen har tidligere været gratis tilgængelig på nettet.

Ordbogen er et hjælpemiddel til oversættelse af danske regnskabstekster til engelsk og til produktion af regnskabstekster direkte på engelsk. Hvis man fx skal oversætte en regnskabsterm til engelsk, får man hjælp af ordbogens definitioner og oversættelser. Hvis man skal oversætte en dansk frase til engelsk, finder man hjælp til dette i de mange kollokationer, dvs. ordforbindelser, der findes i ordbogen. Disse oplysninger kan også bruges, hvis man skal skrive en regnskabstekst direkte på engelsk.

Relevant litteratur
Sandro Nielsen: "Overvejelser angående det leksikografiske grundlag for en elektronisk bilingval regnskabsordbog". I: LexicoNordica 9-2002, 173-194.

Eksterne henvisninger

Ordbogen.com 
Dansk-Engelsk Juridisk Ordbog (CISG-Ordbogen) 

Dansk-Engelske Regnskabsordbog
Den Danske Regnskabsordbog

Den Danske Regnskabsordbog bygger primært på den gældende danske årsregnskabslov, danske regnskabsvejledninger og internationale regnskabsstandarder (IAS/IFRS). Ordbogen er udarbejdet ved Center for Leksikografi ved Handelshøjskolen i Århus af følgende leksikografer: Lektor Sandro Nielsen, lektor Lise Mourier og professor Henning Bergenholtz.

Ordbogen er udarbejdet med støtte fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorers Studie- og Understøttelsesfond. Ordbogen indeholder 4.200 opslagsord og 15.000 ordforbindelser og er gratis tilgængelig på nettet.

Den Danske Regnskabsordbog er udarbejdet som hjælpemiddel til produktion og revision af danske regnskabstekster og til forståelse af danske regnskabstekster. Hvis man f.eks. har et problem med at forstå en bestemt term i en regnskabstekst, kan man finde hjælp i ordbogens definitioner. Hvis man ønsker hjælp til at skrive en regnskabstekst på dansk, så kan man finde hjælp i ordbogens grammatiske oplysninger om opslagsordene og i de ordforbindelser, der viser relevante sammenhænge i hvilke opslagsordet forekommer.

Eksterne henvisninger 
 Den danske regnskabsordbog 
 
 Dansk-Engelsk Juridisk Ordbog (CISG-Ordbogen) 

Ordbøger
Erfaringspædagogik

Erfaringspædagogik er en pædagogisk retning, som fremhæver vigtigheden af den læring, der opnås ved, at eleverne danner deres egne erfaringer. Dette ses i modsætning til boglig lærdom og andre former for andenhåndsviden.

Det er væsentligt for erfaringspædagogikken, at erfaring er et tovejsforhold, hvor eleven på den ene side er aktiv i forhold til sin omverden, men hvor hun (eller han) på den anden side selv må tage følgerne af egne prioriteringer, beslutninger og handlinger.

Erfaringspædagogikken benævnes ofte med det engelske slagord learning by doing (læring gennem handling) som er udmøntet af én af denne retnings ophavsmænd: John Dewey. Derfor kaldes ordsproget også 'learning by Dewey'. Et anden kendt slagord er 'trying and undergoing', som også stammer fra John Dewey. Her er undergoing refleksionen af trying. Altså skal der reflekteres (undergoing) over det man gør ud fra ens handlinger (trying).

Det er i særlig grad hans udformning af pædagogikken, der er blevet banebrydende, men andre forfattere har allerede meget tidligt gjort sig tilsvarende tanker. Se f.eks. Jean-Jacques Rousseau og Georg Michael Kerschensteiner.

Pædagogik
Georg Michael Kerschensteiner

Georg Michael Kerschensteiner (29. juli 1854 – 15. januar 1932) var en tysk pædagog. Kerschensteiner blev (ved siden af Jean-Jacques Rousseau) én af de første, der indså betydningen af egne erfaringer i al undervisning. Han fremhævede de manuelle færdigheders værdi overfor den intellektuelle dannelse, og i fortsættelse deraf arbejdede han for opprioritering af naturvidenskaber og kunst som fag i skolen. 

Han gik ind for, at eleverne bør lære på egen hånd, ikke kun lytte til foredrag. De må have mulighed for at lære ved at opleve de virkelige ting og processer, mens den leksikale paratviden kan træde i baggrunden. Endelig lagde han vægt på, at uddannelsen til demokratisk samfundsborger lige med fordel kan foregå sammen med den faglige oplæring.

Værker 
 Die staatsbürgerliche Erziehung der deutschen Jugend (1901)
 Grundfragen der Schulorganisation (1907)
 Der Begriff der Arbeitsschule (1912)
 Charakterbegriff und Charaktererziehung (1912)
 Wesen und Wert des naturwissenschaftlichen Unterrichts (1914)
 Grundaxiom des Bildungsprozesses und seine Folgerungen für die Schulorganisation (1917)
 Die Seele des Erziehers und das Problem der Lehrerbildung (1921)
 Autorität und Freiheit als Bildungsgrundsätze (1924)
 Theorie der Bildung (1926)
 Pädagogik der Gegenwart in Selbstdarstellung, 1 (1926)

Se også 
 Erfaringspædagogik
 John Dewey

Lærere fra Tyskland
Personer fra Bayern
Erg

Erg har to betydninger:

 Erg (måleenhed) – en energienhed i cgs-systemet (centimeter-gram-sekund), svarer til 10⁻⁷ joule
 Erg (ørken) – et udstrakt ørkenområde med klitter

Se også 
 Ergi
Erg (måleenhed)

Måleenheden erg er energienheden i cgs-systemet, hvor 1 erg = 10-7 joule (J).

Energienheder
Erg (ørken)

Ordet erg kommer af arabisk irj = "sandørken". Det er et stort ørkenområde, ofte en lavning, som er blevet fyldt af vindbåret sand over et meget langt tidsrum. Sandet blæses op til klitter af mægtige dimensioner, hvor den herskende vindretning er markeret ved, at læsiden er den stejle side. Det største erg-område ligger på den arabiske halvø, hvor ar-Rub al-Khali (Den Tomme Firkant) dækker mere end 600.000 km².

Ørkener
Ergativ

Ergativ er navnet på en bøjningsform (kasus), som markerer den aktive part i en handling. Ofte er det grundleddet (subjektet) i sætninger med et transitivt udsagnsord; det vil også sige: sætninger med et genstandsled (objekt). Denne bøjningsform findes i baskisk, men ikke i de øvrige sprog i Vesteuropa.

Ergativ forekommer på hindi.

Se også 
 Ergative sprog

Referencer 

Grammatik
Kasus
Karolingerne

Karolingerne er en frankisk kongefamilie, hvis medlemmer først havde den faktiske magt i Frankerriget via embedet som major domus. Pipin 3. (den lille) overtog dog den formelle kongeværdighed i 751. Familien var ved magten fra midten af det 7. århundrede til Ludvig 5. den Dovne døde i 987.
 
Karolingerne kaldes også Pipiniderne (efter Pipin den Ældre, død 640) eller Arnulfingerne (efter Arnulf af Metz, død 640). Pipin den Ældre var morfar til Karl Martells fader, Pipin af Herstal (Pipin - Begga - Pipin - Karl), mens Arnulf af Metz var farfar til faderen (Arnulf - Ansegisel - Pipin - Karl). Karl Martell blev selv farfar til Karl den Store.
 
Højdepunktet i magt og indflydelse nåede karolingerne med Karl den Store (742/747-814), der blev kronet som den første vestromerske kejser i året 800. På det tidspunkt var der gået næsten 400 år, siden man sidst havde haft en kejser over romerrigets vestlige halvdel.

Forskellige arvedelinger og indbyrdes stridigheder mellem arvingerne fik dog Karls rige til at smuldre efter få generationer, og samtidig svækkede vikingetogter og magyarernes røveriske angreb fra øst riget. Resultatet blev, at karolingernes prestige dalede, og i 987 overtog Hugo Capet kongemagten. Han blev grundlæggeren af den efterfølgende kongeslægt, Capetingerne.

Navnet 
Medens karolingerne regerede, blev de ofte betegnet som efterkommere af Karl den Store, men begrebet karolinger som betegnelse for et slægtskab fandtes endnu ikke. Denne betegnelse blev først introduceret senere, hvorved man tilsyneladene henviste til Karl den stores rolle som forfader til de efterfølgende karolingerkonger. I østfranken forekom betegnelsen Karoli (Karler) først i den anden halvdel af det 12. århundrede gennem historieskriveren Widukind af Corvey; omkring 965 kaldte han Ludvig Barnet, der i 911 døde som den sidste østfrankiske karolingske konge, „ultimus Karolorum apud orientales Francos“, den sidste af karlerne blandt østfrankerne. I Frankrig, hvor karolingernes herredømme endte i 987, betegnede Rigere af Reims kort derefter de foregående konger som "Karler". Derfra afledtes senere de latinske navneforme karlenses, karlingi, karolini og endelig karolingi, hvoraf det danske ord "karolinger" er afledt af.

Karolingerne ved magten i Frankerriget 

Svage merovingerkonger styret af major domus:
 Pipin den Ældre (624–640)
 Grimoald den Ældre (643–662)
 Pipin af Herstal (687–714)
 Karl Martell (714–741)
 Karloman (741–747)
 Pipin den lille (741–751)

751 bliver Pipin valgt til konge:

 Pipin den lille 751–768
 Karl den Store 768–814 (enehersker fra 771, kejser fra 800)
 Karloman 768–771
 Ludvig den Fromme 814–840

Deling af riget under Ludvigs sønner i 840
 Lothar 1. 840–843 (kejser og indtil 855 hesker over det mellemfrankiske rige)
 Ludvig den Tyske 840–843 (indtil 876 hersker over det østfrankiske rige)
 Karl den Skaldede 840–843 (indtil 877 hersker over det vestfrankiske rige)

Med Traktaten i Verdun i 843 ophører Frankerriget med at eksistere.

Se også 
 Tysk-romersk kejser
 Franske konger
 Merovinger
 Capetinger

 
Frankrig i middelalderen
Fyrstehuse fra middelalderen
Henrik S. Holck

Henrik S. Holck (født 1. februar 1961) er en dansk digter, forfatter, billedkunstner og kunstkritiker.

Biografi 
Henrik S. Holck debuterede i 1978 som 16-årig med med digtsamlingen Vi må være som alt. Debuten er et alt-sansende værk om naturen, dyrene, luftens og menneskenes sammenhæng. Den blev højt rost af samtidens kritikere og er siden blevet kaldt for et overset hovedværk i nyere dansk poesi. Den markerer sammen med Michael Strunge og F. P. Jac begyndelsen på 80'er-poesien. Holck deltog i generationsmanifestationen NÅ!!80 i 1980, hvor han debuterede med sit rockband I Suppose I Used It And Just Left It There. Han er repræsenteret i ca. 20 inden- og udenlandske antologier og tidsskrifter.

Fra 1978 til 1984 blev han uddannet på Kunstakademiet i København som elev hos professor Robert Jacobsen. Derefter virkede han kun som billedhugger indtil 1990, hvor han genoptog maleriet. I dag arbejder Holck overvejende som maler. Han har desuden åbnet forlaget Edition Holck.

Han modtog Carl Møllers Legat i 1988, Statens Kunstråds arbejdslegat i 2005, Statens Kunstfonds rejselegat i flere omgange fra 1992 til 2007, og har desuden været støttet af Akademiraadet og Kunststyrelsen.

Bibliografi 
 Vi må være som alt, digte, Borgens Forlag, 1978, ; 2. udgave, Edition Holck, 2006, 
 Kærlighed på tre uger, digte, 1988
 Fortæl mig alt Suzi og andre historier, noveller, Tiderne skifter, 1990, ; 2. udgave, Edition Holck, 2006, 
 Drømmesøn, digte, illustreret med forfatterens malerier fra Færøerne, Solbjerg, 2007, 
 Luftrejse : H.C. Andersen vender tilbage år 2129, roman, 2008, Edition Holck, 
 Indlæg i tidsskrifterne Hvedekorn, Apparatur og Victor B. Andersens Maskinfabrik

Udstillinger 
Udvalgte udstillinger:
 Sol-Ikoner, guldfoliegraveringer, Gallerie Banks, 1974
 Sven Dalsgaard og 26 elever, Dronninglund Kunstcenter, 1979
 Separat debutudstilling, maleri og skulptur, Galleri Kanal II, Christianshavn, 1980
 Pluto Stories, Toy Art Sculptures, Galleri Kanal II, 1983
 Kunstnere for fred, Charlottenborg, 1983
 Gud og Grammatik, med Christian Scheel, Cai U. von Platen og Morten Skriver, debutudstilling for Skolen for Kunsten i Mennesket, Charlottenborg, 1984
 Niveau, med Elmer, Jørgen Fog og Jesper Christiansen, Kunsthallen, Brandts Klædefabrik
 Nostalgia, med Robert Jacobsen og tidligere elever fra akademiet, Galleri 2112, 1991
 1000 Tetes, Hommage Cote d´Azur, 1000 akvareller udført i Sydfrankrig, Kunstgalleri Holck, Bredgade, 1993
 Holck Retrospektiv, 300 værker, Amaliegade, 1996-97
 Outsiders, med Dirk Larsen (UK), William Anthony (USA) og Jenny Watson (Australien), internationalt maleri, Stalke Galleri, 1999-2000
 Termine-archiv, 20 years in Danish Art, Stalke Collection, Kirke Sonnerup, 2002
 Hyldest til Færøerne!, maleri, Det Færøske Hus, 2002-03
 P A S S I O N, malerier fra Færøerne, Brøndsalen, Det Kongelige Danske Haveselskab, 2003

Referencer 

 Marianne Lindgren i Sidegaden, 1981
 Alex Steen i Kunstavisen, 1983
 Grethe Grathwol i Paletten nr. 3, 1984
 Leo Tandrup i Kunstavisen, 2006

Ekstern henvisning 
 holckworld.com, hjemmeside 

Digtere fra Danmark
Kunstkritikere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Kirkeskat

Kirkeskat er det beløb, som folkekirkens medlemmer betaler til Folkekirken. Kirkeskatten er den moderne form for tidligere tiders tiende.

Hvor meget man skal betale i kirkeskat afhænger af hvilken kommune man var bosiddende i pr. 5. september året forinden. Den gennemsnitlige kirkeskat er 0,93 % (2016).

Kirkeskatten beregnes med kommunens procentsats af sin skattepligtige indkomst i skatteåret.

De 10 kommuner med laveste skatteprocent i Danmark

De 10 kommuner med højeste skatteprocent i Danmark

Henvisninger 

Folkekirken
Skatter
Ontologi (filosofi)

Ontologi (fra græsk on (ὤν), = "værende", logia (λογία) = "læren om") betegner i filosofien studiet af det værende, dvs. studiet af det, som eksisterer, og hvordan det eksisterer. 

Aristoteles betragtes som ontologiens fader. Førsokratikerne, Demokrit og Platon gjorde sig ontologiske betragtninger, men det var Aristoteles, der introducerede ontologi som disciplin, der studerer væren qua væren.

Inden for videnskabsteorien taler man om et fags ontologi, dvs. de grundlæggende antagelser om fagets genstandsfelt. I denne forbindelse taler man om ontologisk reduktion, der dels kan handle om at forsimple et specifik fags genstandsfelt, dels kan handle om, hvorvidt et fags genstandsfelt kan inkludere eller eliminere andre fags genstandsfelter. Det klassiske eksempel på sidstnævnte er den berømte ambition om enhedsvidenskab, hvor enheden forsøges etableret gennem ideen om en fælles ontologi – et genstandsfelt for alle videnskaber. Således har man tænkt, at man kunne reducere socialvidenskab til psykologi, psykologi til biologi, biologi til fysik og på denne måde gøre fysikkens genstandsfelt til alle videnskabers fælles ontologi.

Vigtige ontologer i historien
Af filosoffer, som har bidraget til denne disciplin er Parmenides, Platon, Aristoteles, Gottfried Wilhelm Leibniz, Immanuel Kant, Georg Wilhelm Friedrich Hegel og N.F.S. Grundtvig

Vigtige ontologer i det tyvende århundrede
Edmund Husserl, , Alfred North Whitehead, Martin Heidegger, Jean-Paul Sartre, Gilles Deleuze.

Nutidige ontologer
Graham Harman, Iain Hamilton Grant, Tristan Garcia.

Ekstern henvisning 
 Theory and History of Ontology. Resource Guide for Philosophers

Metafysik
Agerhumle

Agerhumle (Bombus agrorum) er én af vore mest almindelige humlebiarter. Den findes på så at sige alle åbne biotoper, både de helt urørte (skovbryn, krat og gravhøje), de ekstensivt dyrkede som (overdrev, heder og klitter) og de intensivt dyrkede (haver, parker og frugtplantager).

  

Arten er meget væsentlig for bestøvningen af en lang række vilde og dyrkede planter, hvis blomster har langt kronrør. I modsætning til andre humlebiarter har den så lang en snabel, at den ikke fristes til at bide hul i blomsten, så den får adgang til nektaren uden om støvdragere/støvfang.

Arten er kendt for at foretrække steder som musehuller til at bygge bo i, men  velegnet er også et insekthotel.

Eksterne henvisninger 
 
 Feltbestemmelse: Agerhumle (Bombus pascuorum)

Humlebier
A cappella

a cappella (italiensk), egentlig "i kapelstil", "i kirkestil", betegner flerstemmig sang uden instrumentalledsagelse.

Ordet cappella betegner oprindelig et særligt afgrænset rum i en kirke, dernæst særlig det rum, hvor sangkoret var opstillet, og endelig selve sangkoret.

a cappella bruges også undertiden i samme betydning som alla breve.

a cappella opnåede en fornyet popularitet i begyndelsen af 1900-tallet i USA med fremkomsten af musikgrupper i Barbershop-traditionen, hvor 4 mænd sang a cappella.

Danske a cappella-grupper/kor 
 Voicebox
 Sing it!
 Basix
 SONO
 Vox 11
 Naura
 Vocal Line
 Vocaloca
 Local Vocal
 NABLA

Se også 
 Italienske og franske musikudtryk
 Professionelle a cappellagrupper

Noter

Eksterne henvisninger 
 Nutidige a cappella-grupper, en tysk oversigt

Kilder 
 , bind 1, side 121

 
Italienske ord og vendinger
Adagio

Udtrykket adagio er en tempobetegnelse brugt i forbindelse med musik. Den betegner et langsomt tempo mellem den hurtigere andante og den langsommere largo.

I den klassiske sonateform (se også symfoni) er den tredje eller fjerde sats ofte en adagio.

En adagio kan også, i ballet, være en stille dans, hvor danseren skal være i perfekt balance i lange forløb.

Adagietto er en lille adagio. Mere flydende end adagio. Kan også anvendes for en kort adagiokomposition.

Musikstykket Adadio i g-mol tilskrives ofte den italienske barokkomponist Tomaso Albinoni og er da hans populæreste værk. Stykket kan muligvis være skrevet af den italienske musikolog Remo Giazotto en gang efter 2. Verdenskrig.
Et andet populært musikstykke med tempobetegnelsen er Samuel Barbers Adagio for strygere der blev komponeret i 1930'erne, — 
et af de sørgeligste musikstykke ifølge en afstemning blandt britiske radiolyttere.

Se også 
 Italienske musikudtryk

Referencer 

Tempo
Parykbusk

 
Parykbusk (Cotinus coggygria) er en stor, løvfældende busk med en åben, stivgrenet vækstform. Saften i alle de friske dele lugter skarpt og harpiksagtigt. Den er eksemfremkaldende hos personer, der har følsom hud.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og glat. Senere bliver den brun med lysviolet behåring, og til sidst er den lysebrun og lidt ru. Meget gamle grene er furede og afskallende (omtrent som Kirsebær-Kornel). Knopperne er spredte, små, runde og glatte. Bladene er langstilkede, omvendt ægformede og helrandede. Oversiden er mat grågrøn, mens undersiden er lyst grågrøn. Høstfarven er orange til rød. 

Blomstringen sker i juni, hvor man ser de store, fint forgrenede toppe af grøngule småblomster ved skudspidserne. Frugtstanden er spindelvævsagtig (eller "parykagtig") med enkelte små nødder. Frøene modner ikke ordentligt i Danmark.

Rodnettet består af grove hovedrødder, som ligger højt i jorden, og som når vidt omkring. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 3 m (50 x 50 cm/år). Skudspidserne fryser ofte noget tilbage. Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Parykbusken vokser på varme, tørre områder i Sydøsteuropa. I det nordøstlige Bulgarien, hvor klimaet er kontinentalt med varm, tørre somre og hårde vintre, findes steppeområder af samme type, som kan ses i f.eks. Ungarn og Ukraine. Her vokser arten sammen med bl.a. agernigella, almindelig blærebælg, almindelig judastræ, almindelig nældetræ, almindelig syren, asfaltkløver, asiatisk singrøn, balkanpæon, bjergkortkrone, bjergstenfrø, blå staudeklematis, buskhestesko, dværgmandel, farvegåseurt, foderesparsette, fransk rose, glatbladet tidselkugle, gul læbeløs, hvid diktam, hårtotfjergræs, kronelimurt, lav iris, Melica transsilvanica (en art af flitteraks), melittis, opret galtetand, pigget lakrids, Potentilla cinerea (en art af potentil), purpurkongelys, russisk løn, Scabiosa argentea (en art af skabiose), sibirisk klokke, skarleje, skærmokseøje, slank sternbergia, spinkel kambunke, strandasters, sølvsalvie, sølvbladet pære, Teucrium polium (en art af kortlæbe), uldhåret fingerbøl, våradonis og weichsel

Sorter 
Parykbusken ses næsten kun i den rødbladede sort ved navn 'Royal Purple'. Desuden findes gulbladede sorter, bl.a. Cotinus coggyria 'Golden Spirit' og den svagtvoksende Cotinus coggyria 'Young Lady'.

Note

Kilde 
Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Gule blomster
Blomster i juni/juli
Sumak-familien
Parykbusk-slægten

Parykbusk-slægten (Cotinus) har kun to arter:

 Parykbusk (Cotinus coggygria)
 Amerikansk parykbusk (Cotinus obovatus), som er meget sjælden og kun ses i botanisk haver og -samlinger.

Sumak-familien
Oberst

Oberst (: der oberste for 'den øverste') er en officersgrad i en hær og et luftvåben mellem brigadegeneral og oberstløjtnant.
En oberst rangeres ind i Rangfølgens klasse 3.

Oberster i det danske militær 
En oberst er i Hæren chefen for et regiment, en brigade eller tjenstgørende ved en stab.

Graden svarer til en kommandør i Søværnet.

I Flyvevåbnet er en oberst stationschef (chef for en flyvestation) eller tjenstgørende ved en stab.

I Forsvarets Sundhedstjeneste vil stabslæger, stabstandlæger og stabsdyrlæger af 1. grad bære oberstdistinktioner.

I Hærhjemmeværnet er en oberst chef for en af to Landsdelsregioner – henholdsvis LRGNE og LRGNV, mens obersten i Flyverhjemmeværneter korpschef. Oberster i Hjemmeværnet er lønnede.

Oberster internationalt og historisk 
En oberst svarer til Group Captain i Storbritanniens Royal Air Force.

Berømte oberster 
 Muammar al-Khaddafi – Libyens diktator 1969-2011.
 Colonel Sanders – stifteren af Kentucky Fried Chicken.
 Claus Schenk von Stauffenberg – deltog i det mislykkede 20. juli-attentat mod Hitler

Oberster i litteraturen 
 Oberst Jorgen – Skurk i tegneserien Tintin.
 Oberst Hachel – Garnisonskommandant i tv-serien Matador.
 Colonel Kurtz – person i Joseph Conrads roman Mørkets Hjerte. Filmatiseret som Dommedag nu.

Kilder 

Militære titler
Titler i Rangfølgens klasse 3
Oberstløjtnant

Oberstløjtnant er en officersgrad i en hær eller i et luftvåben og er gradmæssigt placeret mellem oberst og major.  
En oberstløjtnant rangeres ind i Rangfølgens klasse 3. En oberstløjtnant (og Kommandørkaptajn fra søværnet) vil i forsvarsministeriet, forsvarskommandoen eller en af forsvarets styrelser, typisk være kontorchef.

Svarer til kommandørkaptajn i Søværnet. En oberstløjtnants hustru er oberstinde.

Hæren
I Hæren er en oberstløjtnant: bataljonschef, stabchef/næstkommanderende ved et regiment eller Brigade, sektionschef ved højre operative stabe.

Flyvevåbnet
I Flyvevåbnet er en oberstløjtnant: eskadrillechef, afdelingschef, chef for en uddannelsesenhed eller tjenstgørende ved en stab.

Svarer til en Wing commander i RAF.

Forsvarets sundhedstjeneste
I Forsvarets Sundhedstjeneste vil stabslæger af 2. grad bære oberstløjtnantsdistinktioner. 

Flyvevåbnets læger, samlet kaldet flyverlæger, bærer en såkaldt flyverlægevinge på brystet. 

Hærens læger kan oftest ikke skelnes fra de øvrige officerer i hæren, dog er lægerne ved udsendelse til bl.a. Afghanistan, begyndt at bære en rød snor med teksten "medical" under distinktionen.

Søværnets læger har en rød markering mellem deres gradssnore.

Rang − insignia

Eksterne kilder/henvisninger 

Militære titler
Titler i Rangfølgens klasse 3
Vicepolitimester

Vicepolitimester er en stillingsbetegnelse for en chargeret tjenestemandsansat jurist i politiet på niveau mellem politiassessor og politimester. Rangen er på samme niveau som en politiadvokat samt til en vicestatsadvokat ansat ved en statsadvokat eller hos Rigsadvokaten.

I forbindelse med politireformen den 1. januar 2007 anvendes titlen som vicepolitimester fremover kun af Politiet i Grønland og på Færøerne samt i Rigspolitiet. I politikredsene i Danmark er den øverste chefs stedfortræder nu en vicepolitidirektør, og denne er stedfortræder for politidirektøren i en af Danmarks 12 politikredse.

Politiadvokater fungerer som chefer for advokaturer i de danske politikredse og er på samme niveau i politiets rangsystem som vicepolitimester. Politiadvokater arbejder udelukkende i anklagemyndigheden og har – modsat vicepolitimestre – ikke del i politikredsens ledelse.

Politi i Danmark
Rio Dulce

Rio Dulce er en flod i Guatemala, kendt for sin naturskønhed. Den udmunder i det Caribiske Hav ved byen Livingston.

Vandløb i Nordamerika
Ontologi

Ontologi henviser til flere artikler:
 Ontologi (filosofi)
 Ontologi (datalogi)
Ontologi (datalogi)

En ontologi er en netbaseret og formaliseret beskrivelse af et emneområde. Den formelle beskrivelse gør, at computere kan håndtere betydningen af ord, og netværket af ord afgrænser ordenes betydningen bedre end almindelige ordbøger.
Konkret er en ontologi et dokument eller fil der formelt definerer sammenhængene mellem ord.

Emneområdet beskrives altså med ord, der indgår i et netværk af ord, mere formelt: Ordene er 'knuder' i en graf, hvor sammenhængen mellem de enkelte ord er grafens 'kanter'. Beskrivelsen af sammenhængen eller 'kanterne' er ikke almindelige sætninger og tekster, men ganske bestemte relationer, f eks 'består af' (en hammer består af hoved og skaft) eller 'er underbegreb til' (en hammer er underbegreb til værktøj). De enkelte ords betydning er også udtrykkelig defineret, og når betydningen af både ord og deres relationer er defineret efter en bestemt skabelon eller skema, så kan man anvende computer til at sammenligne ords betydning, oversætte mellem sprog, eller søge information på internettet.

En tesaurus er en ordnet samling af ord. Måske kan man sige, at en tesaurus er en uformel ontologi. 
En taksonomi ordner ord eller objekter i en hierarkisk struktur, også (i grafteori) kaldt et 'træ', der er en speciel graf. 

I datalogi er en ontologi et forsøg på at formulere et udtømmende og strengt konceptuelt skema indenfor et givent domæne, typisk en hierarkisk datastruktur indeholdende alle de relevante entiteter og deres slægtskab og regler (teoremer...) i domænet.

Se også 
 Semantisk net
 Semantisk web
 Grænseflade

Referencer 

Semantisk web
Metadata
Militær

Et militær (lat.: milis, soldat) er dannet for at besætte fremmed territorium eller for at forsvare eller kontrollere et territorium eller økonomiske ressourcer. 

En nations militærmagt kan spille en central indenrigspolitisk rolle i et millitærdiktatur. Enten ved at overtage magten ved et millitærkup, eller ved at bevare magten på regeringens hænder uden om et demokrati.

Alle verdens lande brugte i 2008 over 1,3 bio. USD på militære indkøb, viser tal fra SIPRI. I 2013 var det tal steget til 1,5 bio. USD.

Se også 
 Danmarks militær
 Sveriges militær
 Militær enhed
 Forsvar
 Angreb
 Krig
 Våben

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Forsvarskommandoen 
 Dansk Militærhistorie
 Liste over militærhistoriske museer i Europa 
 Militær retsplejelov
 Militær straffelov
 Militær disciplinarlov
Sexarbejde

Sexarbejde er arbejde i sexbranchen, typisk af en seksuel karakter, såsom:
 prostitution
 telefonsex
 pornografi
 peepshow

Begrebet kan dog også bruges om mange andre sexrelaterede jobtyper, fx pornofilm-instruktør, etc.

En person, der arbejder i sexbranchen, kan beskrives som en sexarbejder, men denne betegnelse bruges også om seksuelle terapeuter, der arbejder inden for sundhedssektoren og altså ikke i det man normalt kalder sexbranchen. 

Sexarbejderes organisationer verden over, samt FN og Human Rights Watch støtter særlige rettigheder til dem, der arbejder i sexbranchen, herunder deres ret til sundhed, sikkerhed, et trygt arbejdsmiljø og anerkendelsen af sexarbejde som et officielt erhverv. Sexarbejderbevægelsen består af forskellige aktører med forskellige mål, men generelt søger de at bekæmpe det stigma og den diskrimination, som rammer sexarbejdere og at inkludere sexarbejdere i samfundet og i beslutningsprocesser vedrørende prostitutionslovgivning. Sexarbejdere verden over bruger den røde paraply som et fælles symbol og bruger d. 17. december til at mindes ofre for vold mod sexarbejdere og kæmpe imod stigma og overfald. Mange foreninger fejrer også sexarbejdernes internationale kampdag for rettigheder d. 3. marts. 

Den første forening af sexarbejdere opstod i San Francisco i 1973, hvor Margo St. James, en tidligere sexarbejder, grundlagde foreningen COYETE og siden har sexarbejderbevægelsen spredt sig til over 60 lande verden over. Indien har i dag verdens største sexarbejderforening med over 200.000 medlemmer. Mange sexarbejderforeninger kæmper også for at sexarbejdere, der immigrerer til Europa fra fattige lande i Afrika, Latinamerika eller Asien, kan undgå tvangsprostitution, menneskehandel og overgreb fra stater og myndigheder.

Se også 
 Sexarbejdernes Interesseorganisation

Referencer 

Sexologi
Pornoskuespiller

En pornoskuespiller er en person, der professionelt medvirker i pornografiske film og hører dermed til gruppen af sexarbejdere.

Mange feminister opfatter alle sexarbejdere som ofre og anerkender derfor ikke ordet/begrebet "pornostjerne".

Da mange pornoskuespillere kun optræder under fornavn, er det blevet normalt at alfabetisere pornomodeller efter fornavn.

Museum Erotica i København åbnede i 2007 en udstilling om verdens mest berømte pornostjerner.

Eksterne henvisninger 

 Amerikanske pornoskuespillere International Adult Film Database

Litteratur 
 Louis Marvin: The New Goddesses (AF Press, USA 1987)
 John C. Holmes: Porn King – The Autobiography of John C. Holmes (Johnny Wadd Publications, USA 1988)

Sexologi
Pornografi
Tyggegummi

Tyggegummi er et stykke slik, som bliver lavet til at tygge på og ikke til at sluge. Usødet (sukkerfrit) tyggegummi stimulerer spytproduktionen og hjælper med at rense tandoverfladerne, men man skal passe på ikke at have tyggegummiet for længe i munden da sukkerfrit tyggegummi kan virke afførende (selv tyggegummi med sukker er gavnligt, da sukkeret hurtigt opløses og synkes). Mange moderne tyggegummier er baseret på plast lavet af råolie.

Når tyggegummi spyttes på jorden (fortove), klistrer tyggegummiet fast og kan kun med stort besvær fjernes. Netop på grund af dets forurenende egenskaber er tyggegummi forbudt i Singapore. For nylig er visse former for tyggegummi dog blevet tilladt (f.eks. nikotin-tyggegummi).

Tyggegummi kan også sætte sig fast i hår og tøj næsten alle steder så man skal passe på hvor man sætter et stykke tyggegummi da det klæber sig til alt det kommer i nærheden af.

Det er en skrøne, at tyggegummi ligger i maven i syv år. Tyggegummi befinder sig i fordøjelsessystemet i lige så lang tid som alt andet mad. Dog kan maven ikke fordøje det, og derfor kommer tyggegummiet ud i den anden ende i nogenlunde samme form som det kom ind.

Fakta 
 I Danmark grundlagde Holger Sørensen Vejle Tyggegummi i Vejle i 1927, hvilket senere blev til de kendte Dandy-fabrikker.

 En tyggegummi-pakke fra Wrigleys, var det første produkt, som blev scannet i en butik.

Eksterne henvisninger
Kommando

En kommando er en overordnet del af en militær organisation.

I Danmark findes nu Værnsfælles Forsvarskommando (VFK) og Hjemmeværnskommandoen (HJK). Frem til 2014 fandtes tillige Hærens Operative Kommando (HOK) for Hæren, Søværnets Operative Kommando (SOK) og Arktisk Kommando for Søværnet samt
Flyvertaktisk Kommando (FTK) for Flyvevåbnet, og frem til 2006 yderligere tre materielkommandoer: Hærens Materielkommando (HMAK), Søværnets Materielkommando (SMK) og Flyvematerielkommandoen (FMK). De var alle underordnet Forsvarskommandoen.

Begrebet kommando findes også i udlandet – fx havde Royal Air Force en Bomber Command under 2. verdenskrig.

Militær
Laura Schlessinger

Laura Schlessinger, ph.d. i fysiologi, (født 16. januar 1947), er en populær og kontroversiel amerikansk radio-talk-showvært på programmet Dr. Laura, hvor lytterne kan ringe ind.

Schlessinger har karakteriseret sit show som et program om moralsk sundhed (moral health program) snarere end som et rådgivningsprogram (advice program).

Hendes svar til lytterne er som regel præget af en oprigtighed, som nogle finder hård og andre forfriskende. Hun kommer hurtigt ind til lytterens problemer i stedet for at lade dem tale i lang tid. Showet har været det andetmest populære amerikanske show, og er nu det tredjemest populære.

Schlessinger er en åben kritiker af sex uden for ægteskab, arbejdende mødre, tidlige ægteskaber, abort, nemme skilsmisser og homoseksuelles rettigheder. Hendes radioprogram indeholder ofte korte monologer om disse og andre sociale og politiske emner. Et Dr. Laura tv-program blev ikke en succes og blev hurtigt taget af.

Eksterne henvisninger 
 

Personer fra USA
Studieværter
Habituering

Habituering er en form for læring, der sker, når individet gentagne gange oplever den samme stimulus og holder op med at reagere på eller bemærke denne stimulus. Habituering er klassificeret som en simpel læringsmekanisme, da det opstår som respons til kun et enkelt stimulus (i kontrast til andre, mere komplekse former for læring, hvor to eller flere stimuli er associeret).

For eksempel lægger en københavner ikke lige så meget mærke til byens støj som en person, der kommer til byen udefra, men når personen udefra har boet et stykke tid i byen vil vedkommende heller ikke længere høre støjen; personen er blevet habitueret til støjen.

Hvis man kommer til at forbinde en bestemt stimulus med angst, kan man blive sensibiliseret i stedet for at blive habitueret til en stimulus; dvs. at man oplever angst hver gang man oplever den pågældende stimulus. Når man er sensibiliseret holder man ikke nødvendigvis op med at reagere selvom stimulus præsenteres mange gange. I så fald kan man bl.a. desensibiliseres ved at blive præsenteret for en lav grad af den pågældende stimulus gentagne gange, og gradvist øge intensiteten efterhånden som angsten bliver mindre.

Psykologi
Evolutionær psykologi

Evolutionær psykologi er studiet af kognition og adfærd fra en evolutionær synsvinkel.

Evolutionær psykologi fokuserer normalt på adfærd de fleste mennesker deler. Nogle af de mere almindelige områder evolutionær psykologi er fokuseret på er sex, voldelig adfærd, og social adfærd.

Evolutionær psykologi er relateret til andre områder af videnskab som sociobiologi, socialpsykologi og antropologi.

Udviklede psykologiske mekanismer

Universalle træk 
Evolutionære psykologer mener, at adfærd eller træk, der forekommer universelt i alle kulturer, kunne være evolutionære tilpasninger. Universalle træk er blandt andet adfærd relateret til sprog, kognition, sociale roller, kønsroller og teknologi. Evolutionære psykologiske tilpasninger (såsom evnen til at lære et sprog) interagerer med kulturelle input for at producere specifik adfærd (f.eks. at lære et specifikt sprog). Grundlæggende kønsforskelle, såsom større iver efter sex blandt mænd i modsætning til større tilbageholdenhed blandt kvinder, forklares som kønnenes psykologiske tilpasninger, pga. forskellige reproduktive strategier for mænd og kvinder. Evolutionspsykologer er uenige med "standard social science model,", en hypotese som går ud på at sindet er en multiløsningsmaskine skabt næsten fuldt ud af kulturen.

Referencer

Ekstern henvisning 
 Theory of Human Sciences (ppt) 
 Mapping Transdisciplinarity in Human Sciences (pdf) 

Psykologi
Evolutionsteori
Cotoneaster x watereri

 
Cotoneaster x watereri er en stor, vintergrøn busk med en tragt-agtig vækstform. Hovedgrenene er tragtformet oprette og kun forgrenet nederst, lige over rodhalsen.

Beskrivelse 
Barken er først mørkebrun og blank, men den bliver senere næsten sort og ru med lyse barkporer. Meget gamle grene kan have furede grene. Knopperne er spredte, små og næsten hårløse. Bladene er elliptiske og helrandede. Oversiden er glat og mørkegrøn, mens undersiden er lidt lysere. Blomsterne sidder i halvskærme ved bladhjørnerne. De er små og hvide med en tung duft. Frugterne er koralrøde bæræbler, som bliver siddende til langt ud på vinteren. Frøene kan godt spire, men de giver et meget varieret afkom.

Denne krydsning sælges kun i eksemplarer, der er podet på grundstammer af rynket dværgmispel. Krydsningen har altså denne plantes rod. Den fremkalder – som alle arter af "kernefrugtgruppen" – jordtræthed, og den angribes dødeligt af Ildsot.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 × 4 m (30 × 30 cm/år), men de enkelte sorter har meget forskellig vækstkraft. Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
I og med at der er tale om en krydsning, kan der ikke henvises til noget geografisk hjemsted. Da busken er et blandingsprodukt af C. frigidus, C. henryanus, C. rugosus og Pilebladet Dværgmispel kan man dog slå fast, at busken trives bedst i halvskygge på en mineralrig, lerholdig jord.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Buske
Hvide blomster
Blomster i maj/juni
Dværgmispel
Nellike

Nellike (Dianthus) er en stor slægt med over 300 arter, der er stauder med modsatte og voksdækkede blade. Blomsterne sidder endestillet på bladbærende stængler, og mange af dem dufter kraftigt. De er tvekønnede, 5-tallige og regelmæssige. De grønne til rødlige bægerblade er rørformet sammenvoksede. Kronbladene er almindeligvis indskårne eller opslidsede. Ofte findes der et "skæg", som en er svagere udviklet bikrone. Frugterne er stilkede kapsler, der åbner sig med fire klapper, og som indeholder 40-100 frø. Her beskrives kun de arter, som ses jævnligt i Danmark:

 Sandnellike (Dianthus arenarius)
 Kostnellike (Dianthus armeria)
 Studenternellike (Dianthus barbatus)
 Karteusernellike (Dianthus carthusianorum)
 Havenellike (Dianthus caryophyllus)
 Bakkenellike (Dianthus deltoides)
 Pudenellike (Dianthus gratianopolitanus)
 Montpelliernellike (Dianthus monspessulanus)
 Fjernellike (Dianthus plumarius)
 Strandnellike (Dianthus superbus)

 Dianthus alpinus - Alpe-Nellike
 Dianthus amurensis
 Dianthus anatolicus
 Dianthus biflorus
 Dianthus brevicaulis
 Dianthus callizonus
 Dianthus campestris
 Dianthus capitatus
 Dianthus chinensis - Kineser-Nellike 
 Dianthus cruentus - Blod-Nellike
 Dianthus erinaceus
 Dianthus freynii
 Dianthus fruticosus
 Dianthus furcatus
 Dianthus gallicus
 Dianthus giganteus
 Dianthus glacialis - Gletsjer-Nellike
 Dianthus gracilis
 Dianthus graniticus
 Dianthus haematocalyx
 Dianthus japonicus
 Dianthus knappii
 Dianthus lusitanus
 Dianthus microlepsis
 Dianthus myrtinervius
 Dianthus nardiformis
 Dianthus nitidus - Karpater-Nellike
 Dianthus pavonius
 Dianthus petraeus 
 Dianthus pinifolius
 Dianthus pungens
 Dianthus repens
 Dianthus scardicus
 Dianthus seguieri
 Dianthus simulans
 Dianthus spiculifolius
 Dianthus squarrosus
 Dianthus subacaulis – Lav Nellike
 Dianthus sylvestris – Vild Nellike
 Dianthus zonatus