alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Glamsbjerg Kommune

Glamsbjerg Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Assens Kommune sammen med Haarby Kommune, Tommerup Kommune, Vissenbjerg Kommune og Aarup Kommune.

Tidligere kommuner 
Haarby Kommune blev dannet inden kommunalreformen ved frivillig sammenlægning af 4 sognekommuner:

Sogne 
Glamsbjerg Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Båg Herred:
 Flemløse Sogn
 Køng Sogn
 Søllested Sogn
 Vedtofte Sogn
 Ørsted Sogn

Borgmestre

Rådhus 
Glamsbjerg kommuneskole blev opført i 1889 på Søndergade 99. 15. august 1956 blev den nuværende skole på Kaj Nielsens Vej 10 taget i brug. Den gamle skole blev så kommunekontor i Køng sognekommune og fra 1966 rådhus i Glamsbjerg Kommune. I 2012 blev det tidligere rådhus til "Mulighedernes Hus" med sundhedscenter, festlokaler, vuggestue og senere børnehave m.v.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Assens Kommune
Ugler

Ugler kan henvise til flere artikler:

 Strigiformes – En orden af fugle
 Noctuidea – En familie af natsommerfugle
Vestindien

Vestindien er en region i det Caribiske Hav og Atlanterhavet, der inkluderer mange øer og ønationer i Antillerne og Lucayan-øgruppen (Bahamas).

Efter det første af Christopher Columbus' rejser til Amerika begyndte europæerne at bruge udtrykket Vestindien for at differentiere mellem denne region fra Ostindien (Sydasien og Sydøstasien).

Historie 
Fra det 17. og frem gennem det 19. århundrede var de europæiske koloniale territorier i Vestindien Fransk Vestindien, Britisk Vestindien, Dansk Vestindien, Nederlandske Antiller (Nederlandsk Vestindien), samt Spansk Vestindien.

Danmark frasolgte i 1917 Dansk Vestindien til USA for $25 millioner i guld, per salgstraktaten om Dansk Vestindien. Dansk Vestindien blev et biland af USA, og omdøbt til de Amerikanske Jomfruøer.

Mellem 1958 og 1962 reorganiserede Storbritannien alle deres Vestindiske territorier (bortset fra de Britiske Jomfruøer samt Bahamas) til Den Vestindiske Føderation. Håbet var at føderationen ville sammensmelte til en enkelt, uafhængig nation. Føderationen havde dog for begrænset magt, adskillige praktiske problemer, samt manglende folkelig opbakning. Som konsekvens af dette blev føderationen opløst af briterne i 1963 i ni provinser, der blev uafhængige suveræne stater og fire, der blev Britisk oversøisk territorium.

Vestindien eller Vestindisk var navnebror med adskillige handelskompagnier oprettet i 17. og 18. århundrede, inklusiv Dansk Vestindisk-guinesisk Kompagni, Nederlandske Vestindiske Kompagni, Fransk Vestindiske Kompagni, samt det Svenske Vestindiske Kompagni.

Vestindisk er den officielle term anvendt af USA's regering om folk fra Vestindien.

Regioner 
I dag referer Vestinden til:
 Øerne i Bahamas
 Cuba
 Jamaica
 Haiti
 Dominikanske Republik
 Puerto Rico
 Amerikanske Jomfruøer
 Leeward øerne samt Windward øerne
 Guyana
 Surinam
 Trinidad og Tobago

Se også 
 Caribiens historie
 Spaniens kolonisering af Amerika

Referencer

Yderligere læsning 
 Cromwell, Jesse. "More than Slaves and Sugar: Recent Historiography of the Trans-imperial Caribbean and Its Sinew Populations." History Compass (2014) 12#10 pp 770-783.
 Higman, Barry W. A Concise History of the Caribbean. (2011)
 Martin, Tony, Caribbean History: From Pre-colonial Origins to the Present (2011)

Øgrupper i Atlanterhavet
Caribiske øer
Midtatlantiske ryg

Midtatlantiske ryg er en kolossal undersøisk bjergkæde, der strækker sig fra Grønlandshavet i nord til Antarktis i syd. Den er dannet ved havbundsspredning på grænsen mellem oceanbundspladerne, som fjerner sig fra hinanden med 3-4 cm om året og herved bringer Atlanterhavet til at vokse. Dannelsen begyndte for ca. 175 millioner år siden.

Flere steder forekommer der vulkanisme.

Pladegrænsen går hen over Island og ligger altså over havniveau. Også her findes vulkansk aktivitet.

Eksterne henvisninger 

Pladetektonik
Undersøiske bjergkæder
Hvid anemone

 
Hvid anemone (Anemone nemorosa) er en 10-25 cm høj urt, der vokser i skove og krat, på heder og nordvendte skrænter. Hele planten er giftig.

Beskrivelsen 
Hvid anemone er en flerårig urt med en opret, tættedannende vækst. Stænglerne er glatte og lysegrønne. Bladene er kransstillede og håndsnitdelte, så der dannes tre lige store bladafsnit. Bladranden er hel mellem de dybe indskæringer. Oversiden er matgrøn, mens undersiden er en anelse lysere.

Blomstringen sker i april-maj. Blomsterne bæres på særlige stilke, og de har 6-8 hvide eller let lyserøde blosterblade med mange gule støvdragere i midten. Frugterne er nødder med et fedtagtigt vedhæng.

Rodnettet er løst og trævlet og det sidder på den krybende jordstængel. Stænglen bærer desuden bladene og blomsterne.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,10 m (25 x 10 cm/år), heri ikke medregnet blade og blomster fra resten af det underjordiske netværk af jordstængler. Disse mål kan fx bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Voksested 
Arten er nøje knyttet til løvskove, og det endda så meget at hvid anemone på åben mark kan anses for et minde om en tidligere skovdækning af arealet. Anemonerne springer ud før løvtræerne og udnytter derved de mange næringsstoffer, der er blevet frigjort i vinterens løb og den megen sol. Når så løvtræerne springer ud visner anemonerne og jordstænglerne opbevarer næringen til næste år.

I Danmark er hvid anemone almindelig, bortset fra Nord- og Vestjylland, hvor den findes hist og her. Arten er i øvrigt udbredt i skovområder i hele Europa, og den træffes oftest sammen med en række andre forårsblomstrende urter, således i Vestskoven ved Limfjorden: Alm. Pimpinelle, Alm. Fingerbøl, Alm. Mangeløv, Feber-Nellikerod, Krat-Fladbælg, Krat-Viol, Læge-Ærenpris, Mose-Bunke og Stor Konval.

Galleri

Noter

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Flerårige urter
Skovbundsplanter
Hvide blomster
Bunddækkeplanter
Urter (naturkanon)
Anemone
Middelfart Kommune (1970-2006)

Middelfart Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Middelfart Kommune ved indlemmelse af Ejby Kommune og Nørre Aaby Kommune.

Tidligere kommuner 
Middelfart havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 2 sognekommuner blev lagt sammen med Middelfart købstad og dens landdistrikt (Fænø) til Middelfart Kommune:

Sogne 
Middelfart Kommune (1970-2006) bestod af følgende sogne, alle fra Vends Herred:
 Gamborg Sogn
 Kauslunde Sogn
 Middelfart Sogn
 Strib Sogn, som Røjleskov Sogn blev udskilt fra i 2010
 Vejlby Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Middelfart Kommune
Nyborg Kommune (1970-2006)

Nyborg Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den udvidet til den nuværende Nyborg Kommune ved indlemmelse af Ullerslev Kommune og Ørbæk Kommune.

Tidligere kommuner 
Nyborg havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen, hvor 2 sognekommuner blev lagt sammen med Nyborg købstad og dens landsogn til Nyborg Kommune:

Sogne 
Nyborg Kommune (1970-2006) bestod af følgende sogne, alle fra Vindinge Herred:
 Aunslev Sogn
 Bovense Sogn
 Nyborg Sogn, som Hjulby Sogn blev udskilt fra i 2010
 Vindinge Sogn

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Nyborg Kommune
Rudkøbing Kommune

Rudkøbing Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Langeland Kommune sammen med Sydlangeland Kommune og Tranekær Kommune.

Kommunen lå midt på Langeland og omfattede også øen Strynø.

Tidligere kommuner 
Rudkøbing havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 4 sognekommuner blev inden reformen lagt sammen med Rudkøbing købstad til Rudkøbing Kommune:

Sogne 
Rudkøbing Kommune bestod af følgende sogne:
 Fuglsbølle Sogn (Langelands Sønder Herred)
 Longelse Sogn (Langelands Sønder Herred)
 Rudkøbing Sogn (Langelands Nørre Herred)
 Simmerbølle Sogn (Langelands Nørre Herred)
 Skrøbelev Sogn (Langelands Nørre Herred)
 Strynø Sogn (Sunds Herred)

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Langeland
Langeland Kommune
Ærøskøbing Kommune

Ærøskøbing Kommune i Fyns Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den sammen med Marstal Kommune – efter folkeafstemning i begge kommuner – i Ærø Kommune, som blev oprettet 1. januar 2006, et år før alle reformens øvrige nye kommuner.

Vest-Ærø Kommune 
Ærøskøbing havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. I 1966 dannede 4 sognekommuner sammen med Ærøskøbing Købstad Vest-Ærø Kommune, der omfattede hele Ærø undtagen Marstal Kommune:

Fordi der var en købstad med, fik Vest-Ærø Kommune Marstal-status 1966-1970. Den var altså købstadlignende, men hørte i modsætning til købstæderne til amtskommunen, her Svendborg Amt.

Vest-Ærø Kommune ændrede navn til Ærøskøbing Kommune 9. oktober 1970.

Sogne 
Ærøskøbing Kommune bestod af følgende sogne, alle fra Ærø Herred:
 Bregninge Sogn
 Rise Sogn
 Søby Sogn
 Tranderup Sogn
 Ærøskøbing Sogn

Rådhuse 
I 1974 blev det nye rådhus i Ærøskøbing på Statene 2 indviet. Det afløste det gamle rådhus på Torvet, som tidligere havde været rådhus for Ærøskøbing Købstadskommune.

Borgmestre 

Finansåret i den offentlige sektor gik fra 1. april til 31. marts, før det - fra og med 1. januar 1979 - blev omlagt til kalenderåret fra 1. januar til 31. december efter vedtagelse af en lov i Folketinget i 1976. Helge J. Hansen var borgmester fra 1. april 1970 til 31. december 1981. Borgmestrene før da sad fra 1. april det år, de blev valgt, til 31. marts, dagen før 1. april, det år, de gik af som borgmestre. Kommunal- og amtsrådsvalg fandt sted i marts, og de valgte politikere tiltrådte deres poster 1. april, måneden efter valget. 1978 var sidste gang, valgene fandt sted i marts og valgperioden blev indledt fra 1. april. Det næste kommunal- og amtsrådsvalg fandt sted i november 1981, hvor politikere blev valgt for valgperioden 1. januar 1982- 31. december 1985.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Ærø Kommune
Marstal Kommune

Marstal Kommune på Ærø mistede ved kommunalreformen i 1970 sin status som handelsplads og blev en kommune i Fyns Amt, bestående af Marstal Sogn. Den indgik 1. januar 2006 i Ærø Kommune sammen med Ærøskøbing Kommune efter folkeafstemning i begge kommuner.

Marstal Handelsplads 
Ærø blev efter krigen i 1864 overført fra hertugdømmet Slesvig til kongeriget Danmark. I 1867 blev Marstal handelsplads og fik dermed nogle af en købstads rettigheder, men hørte i modsætning til købstæderne stadig til amtskommunen, her Svendborg Amt. Kun den bymæssige del af Marstal Sogn blev handelsplads, mens Marstal landsogn blev ved med at være en almindelig sognekommune.

1. april 1962 blev landsognet indlemmet i handelspladsen:

De fleste kommunesammenlægninger i 1960'erne var frivillige, men denne var tvungen. Den gjorde Marstal stor nok til at overleve som selvstændig kommune efter kommunalreformen.

I 1964 blev Drejø Kommune delt, så øen Birkholm blev overført til Marstal Handelsplads, mens hovedparten med Drejø, Hjortø og Skarø blev indlemmet i Svendborg Købstad.

Borgmestre

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Ærø
Ærø Kommune
Folketingsvalget 22. september 1953

Folketingsvalget den 22. september 1953 var det første valg efter Danmarks nye grundlov af 5. juni 1953 og dermed det første valg til Folketinget som etkammerparlament og det første valg hvor der skulle vælges repræsentanter fra Grønland. De to færøske repræsentanter blev valgt ved fredsvalg. Antallet af pladser for selve Danmark - uden Grønland, som fik mandater - to styk - som repræsentanter i Folketinget for første gang, og Færøerne, der som følge af Grundloven fra 1849 har været repræsenteret i Folketinget siden 1851 med éet mandat som repræsentant, fra valget i 1947 af to - stiger fra 149 til 175 mandater. Med de nordatlantiske mandater er antallet af pladser nu 179. Tabellen viser kun antallet på de 175 politikere valgt i selve Danmark. Spærregrænsen var 60.000 stemmer frem til 1961, hvor den blev ændret til 2%.

Valgresultat

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Hans Hedtoft (A): 24.124
 H.C. Hansen (A): 18.725
 Johan Strøm (A): 14.369
 Edel Saunte (A): 13.817
 Nina Andersen (A): 13.751
 Halfdan Hendriksen (C): 13.460
 Viola Nørløv (A): 12.820
 Erik Eriksen (D): 11.919
 Aksel Møller (C): 11.847
 Aksel Larsen (K): 8.712

Se også 
 Valget 1953 film om valget

Noter 
Referencer

1953-09-22
Politiske valg i 1953
Dendrologi

Dendrologi (fra græsk dendron = "træ" + logos "lærebygning") er læren om træer og træagtige planter. Dendrologien beskæftiger sig med registrering, klassificering og systematisering af træagtige planter. 

Det hører også til dendrologien at formide viden om disse planter. Derfor er der gerne ansat dendrologisk kyndige ved de botaniske haver. De specielle samlinger med levende, træagtige planter hedder arboreter.

Dendrologi forveksles undertiden med dendrokronologi, der er en arkæologisk tidsbestemmelsesmetode.

Se også 
 Forstvæsen
 Forstbotanik
 Træbiologi
 Arboret

Eksternt link 
Netsted for Dansk Dendrologisk Forening 

Botanik
Træer
Skovbrug
Veteranbil

Veteranbil er et andet navn for gamle automobiler eller historiske køretøjer.

Spørgsmålet er, hvornår en bil er gammel nok til at blive kaldt for en veteranbil.

Staten sætter regler for dette ved nedsættelse af registreringsafgift for biler ældre end 35 år – Forsikringsordninger bruger også en aldersgrænse, f.eks. er veteranbiler ofte 35 år eller ældre og klassiske biler er ofte mellem 25 og 34 år.

En anden faktor er sjældenheden, som har en betydelig indflydelse på prisen for en veteranbil.

Tidligere var der rigtig mange bilfabrikker med eksotiske navne, men i dag er mange af disse lukket eller fusioneret til større selskaber.

Sjældne bilmærker 
 Bugatti
 Reo

Eksterne henvisninger 

 Dansk Veteranbil Klub (Bilhistorisk selskab)

Biler efter livsstil

simple:Automobiles of the 1920s
zh:老爷车
Mynte

Mynte (Mentha) er en artsrig slægt, som er udbredt med ca. 20 arter over hele den nordlige halvkugle. Desuden findes der omtrent 10 krydsninger af delvist ukendt ophav. Slægtens fælles kendetegn er, at planterne danner lange, under- og overjordiske udløbere, og at blomsterne er næsten regelmæssige. Her nævnes kun de arter og krydsninger, som er vildtvoksende eller dyrkede i Danmark.

 Agermynte (Mentha arvensis)
 Fruemynte (Mentha requienii) – Korsikansk Mynte
 Grøn mynte (Mentha spicata)
 Grå mynte (Mentha longifolia)
 Polejmynte (Mentha pulegium)
 Rundbladet mynte (Mentha suaveolens)
 Vandmynte (Mentha aquatica)

 Engmynte (Mentha arvensis x spicata)
 Kransmynte (Mentha aquatica x arvensis)
 Pebermynte (Mentha x piperita)
 Citronmynte (Mentha X gentilis)

Litteratur 
 Barbara Perry Lawton: Mints, 2005,
Hans-Ulrich Rudel

Hans-Ulrich Rudel (2. juli 1916 – 18. december 1982) var oberst i Luftwaffe.

Han var et tysk flyver-es og den eneste, der fik jernkorsets ridderkors med egeløv af guld, sværd og brillanter (tildelt 1. januar 1945).

På 2.530 togter ødelagde han 519 fjendtlige panserkøretøjer, det sovjetiske slagskib Marat og en destroyer. Han fløj mest i en Junkers Ju 87 (Stuka), som han beherskede som ingen anden. Han styrtede flere gange ned bag fjendens linjer, men reddede sig tilbage.
Efter krigen emigrerede han til Argentina.

Eksterne henvisninger 

Tysklands militære personel i 2. verdenskrig
Officerer fra Tyskland
Piloter i Luftwaffe
Modtagere af Jernkorset
Bøsse

Bøsse kan betegne
 En mandlig homoseksuel
 Et haglgevær, eller uformelt andre skydevåben
 En beholder til indsamling af penge - sparebøsse, kirkebøsse, raslebøsse
 En beholder til fordeling af krydderier - saltbøsse, peberbøsse
Rhododendron caucasicum-hybrider

Rhododendron caucasicum-hybrider er krydsninger i mellem Rhododendron caucasicum og andre rododendron arter og sorter.
Særligt dem som har bevaret artens lave tætte vægst. Det er alt så ikke nogen klart defineret gruppe af rododendron sorter.

 Rhododendron 'Cunningham's White'
 Rhododendron 'Jacksonii'
 Rhododendron 'Le Progres'
 Rhododendron 'Cosmopolitan'

Rododendron-sorter
Surt overdrev

Overdrev og græsheder er lidt mere almindelige end dem på kalkrig jord. De opstod overalt, hvor der er silikatrig jordbund, som man udnyttede ved græsning gennem i flere generationer. Gødskning, sprøjtning eller anden intensiv behandling af sådan et område vil ødelægge dets vegetation med det samme.

Naturtypen opstår kun, hvor man kombinerer græsning med ekstensiv drift. Hvis græsningen ophører, genindtræder successionen, og området udvikles tilbage i retning af blandet løvskov med Bøg (Fagus sylvatica) eller Eg (Quercus robur) som det dominerende træ.

Surt overdrev er en betegnelse for en prioriteret naturtype i Natura 2000-netværket, med nummeret 6230.

Plantevækst 

De typiske planter på denne naturtype er:
 Almindelig Kattefod (Antennaria dioica)
 Almindelig Mælkeurt (Polygala vulgaris)
 Katteskæg (Nardus stricta)
 Krat-Fladbælg (Lathyrus linifolius)
 Læge-Ærenpris (Veronica officinalis)
 Prikbladet Perikon (Hypericum perforatum)
 Rød Svingel (Festuca rubra)
 Tormentil (Potentilla erecta)

Eksterne henvisninger 

 Surt overdrev på novana.au.dk
 6230 Artsrige overdrev eller græsheder på mere eller mindre sur bund   Habitatbeskrivelser, årgang 2016 side 24 (Miljøstyrelsen)
 Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 netværk , 

Naturtyper i Danmark
Naturtyper (naturkanon)
Vladimir Nabokov

Vladimir Vladimirovitj Nabokov (, ; født 22. april 1899 i Sankt Petersborg, Det Russiske Kejserrige, død 2. juli 1977 i Montreux, Schweiz) var en russiskfødt amerikansk forfatter, sommerfuglsekspert, litteraturprofessor og oversætter. Han emigrerede i 1919 til Cambridge og siden til Berlin, derefter, i 1940, til USA, hvor han fik statsborgerskab i 1945.

Nabokov blev verdensberømt med romanen Lolita (1955), der udkom på dansk i 1957. Han var en af de markante fornyere af romangenren i det 20. århundrede og flere gange på tale som kandidat til Nobelprisen i litteratur.

Hans forfatterskab dækker både prosa, poesi og videnskabelige artikler om litteratur og lepidoptera. Nabokov skrev først på russisk og blev kendt som en af de førende forfattere indenfor den russiske emigration, og senere, i USA som forfatter til en række sprogligt opfindsomme værker på engelsk.

Bibliografi 
 Lolita
 Fortrylleren
 Latter i mørket
 Invitation til skafottet
 Gaven
 Konge, dame, knægt
 Pnin
 Fortvivlelse
 Forsvaret
 Ada eller Ardor
 Min europæiske ungdom

Kildehenvisning 

 Litteratursiden.dk: Vladimir Nabokov
 Nabokov Library

Eksterne henvisninger 
 

Faglitterære forfattere fra Rusland
Skønlitterære forfattere fra Rusland
Digtere fra Rusland
Oversættere fra Rusland
Litteraturvidenskabsfolk
Romanforfattere fra USA
Personer fra Sankt Petersborg
Digtere fra USA
Faglitterære forfattere fra USA
Sommerfugle
Alumni fra University of Cambridge
Amerikanere i 1900-tallet
Rank kodriver

 
Rank kodriver (Primula stricta) er en flerårig, urteagtig plante med en grundstillet bladroset og en eller flere oprette, bladbærende stængler.

Beskrivelse 
Bladene har korte, vingede stilke, og de er bredt lancetformede til spatelformede med hel eller let tandet rand. Oversiden er hårløs og græsgrøn, mens undersiden er lidt lysere. 

Blomstringen sker i løbet af sommeren (afhængigt af bortsmeltningen af snedækket). Blomsterne er samlet 2-9 sammen i endestillede stande. De enkelte blomster er regelmæssige og 5-tallige med et grønt, sammenvokset bæger med violette striber og en krone, der er sammenvokset til et rør med frie, udbredte flige i rødviolet eller lavendelblå farve. Frugterne er ovale kapsler med mange frø.

Rodnettet består af tynde, korte jordstængler og et trævlet rodsystem.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,15 x 0,10 m (15 x 10 cm/år).

Hjemsted 
Arten er udbredt i kystnære, arktiske områder fra arktisk Rusland, Lapland og Nordnorge over Island og Grønland til det østlige Canada. 

I hele sit udbredelsesområde findes den i lysåbne bevoksninger f.eks. alpine enge, skove, overdrev og tundraområder, hvor jorden er veldrænet og hurtigt udtørrende, sammen med bl.a. agerpadderok, blåbær, rypelyng, bidende ranunkel, bjergløvefod, dværgpil, fjeldfrøstjerne, fjeldrapgræs, guldpotentil, hedelyng, høstborst, katteskæg, mosebølle, nordisk dværgulvefod, skovstorkenæb og sneensian

-

Note 

Flerårige urter
Violette blomster
1189

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1189 (tal)

Begivenheder 
 1189-1192 – Det 3. korstog
 20. juli - Richard Løvehjerte indsættes som Hertug af normannerne.
3. september - Richard Løvehjerte krones som konge af England i Westminster Abbey

Født

Dødsfald 
 6. juli - Henrik 2. af England; efterfølges af Richard Løvehjerte

Eksterne henvisninger 

89
1191

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1191 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 20. marts - Pave Clemens 3., pave fra 1187 (født 1130).
 Abu'l Nuqoud, Rigmand i Damascus
 Garnier de Naplouse, Doktor og Stormester af Den Tyske Orden

Eksterne henvisninger 

91
1192

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1192 (tal)

Begivenheder 
21. august - Minamoto no Yoritomo udnævnes til den første Shogun (de facto hersker af Japan) af Japans guddommelige kejser

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

92
1193

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1193 (tal)

Begivenheder

Født 
Ago Wind

Dødsfald 
 3. marts – Saladin, sultan.

Eksterne henvisninger 

93
1188

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1188 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

88
1185

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1185 (tal)

Begivenheder 
 Knud 6. besejrer hertug Bugislav af Pommern og kalder sig herefter ikke blot "de daners konge", men også "de venders konge". 
 25. april - Yoritomo Minamoto vinder slaget ved Dan-no-ura og bliver Japans reelle hersker med titlen Sei-i-tai-Shogun. Dette indleder Kamakura-perioden.
 25. november - Urban III indsættes efter Lucius III, indtil sin død i 1187.
 Vindmøller omtales første gang.
 (ca.) Karmeliterordenen oprettes.

Født 
 Inge Bårdssøn, konge af Norge 1204 – 1217
 Raimond-Roger af Trencavel, (fransk greve, d. 1209)

Dødsfald 
 25. april – kejser Antoku af Japan
 25. november - Pave Lucius III, siden 1181 dør og efterfølges af Urban III (født ca. 1100).
 Bhaskara, indisk matematiker og astronom (født 1114).

Eksterne henvisninger 

85
1186

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1186 (tal)

Begivenheder 

 Landsbyen Virum nævnes første gang, da Absalon gav landsbyen til Roskilde Domkirke.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

86
1187

Konge i Danmark: Knud 6. 1182-1202

Se også 1187 (tal)

Begivenheder 
 20. september - den kurdisk muslimske hærfører Saladin indleder Jerusalems belejring
2. oktober – Saladin indtager Jerusalem
6. oktober - Sultan Saladin besejrer en korsfarerhær og erobrer derefter Jerusalem
 25. oktober - Pave Gregor 8. indsættes efter Pave Urban 3.
17. december - Pave Gregor 8 dør
 19. december – Pave Clemens 3. indsættes indtil sin død i 1191.

Født 
 5. september – Ludvig 8. af Frankrig, konge af Frankrig fra 1223 til sin død i 1226.

Dødsfald 
 20. oktober - Pave Urban 3. fra 1185 til sin død (født omkring 1120)
 17. december – Pave Gregor 8. fra 25. oktober til sin død (født ca. 1105)

Eksterne henvisninger 

87
Psykofysik

Psykofysikken er den del af psykologien, der undersøger psykofysiske problemer, dvs. forholdet imellem det fysiske og det psykiske. Psykofysikerne var psykologer, der undersøgte relationen imellem fysiske stimuli og de psykiske oplevelser stimuli gav anledning til.

Psykofysiske emner 
 Weber–Fechners lov

Se også 
Fysik
Perception (Psykologi)
Psykosomatisk

Psykologi
Anvendt og tværfaglig fysik
Paranoia

Paranoia (græsk: afsind eller forrykthed) også kaldet paranoid psykose er en kronisk lidelse, der er karakteriseret ved forekomsten af langvarige vrangforestillinger. Til forskel fra paranoid skizofreni forekommer der ingen tankeforstyrrelser eller direkte bizarre vrangforestillinger. Den paranoides vrangforestillinger karakteriseres ofte som påstande mod den omgivne verden. Der skelnes mellem to slags paranoide psykoser: Enkelt paranoia hvis vrangforestillingerne kun handler om samme tema, eller andre paranoide psykoser hvis vrangforestillingerne omhandler flere forskellige temaer. Gennem historien har der været mange forklaringer til paranoid psykose, blandt andet psykoanalytikeren Sigmund Freud forklarede paranoiaen gennem forsvarsmekanismen projektion, hvor en ond og truende del af personligheden fraspaltes, og lægges over på andre. Den tidligere onde del i personen er derved blevet uskadeliggjort gennem det paranoide system. Den paranoide oplever dog imidlertid en trang til at beskæftige sig med dette onde og bekæmpe det. Det er også af og til denne proces, der gør det svært at behandle folk med denne lidelse, da det kan være meget smertefuldt at træde ud af den paranoide verden og genoptage de afspaltede forestillinger.

Overblik
Paranoia er en betegnelse for en tilstand af systematiske vrangforestillinger ved en ellers velfungerende person. Dvs. man kan være overbevist om, at man bærer rundt på en sygdom, lægerne ikke har opdaget, og bliver derfor ved med at søge læge. Udover denne forestilling fungerede man som et normalt menneske.

Årsager til paranoid psykose
Man kender ikke den præcise årsag til paranoid psykose. Både arv og miljø spiller en vigtig rolle.
Der ses en større risiko for paranoid psykose, hvis man er oppe i årene, er enlig, lever isoleret og hører eller ser dårligt. Desuden ses tilstanden hyppigst hos kvinder. Oftest begynder sygdommen med, at man har været udsat for en psykisk belastning som f.eks. en konflikt i familien. 
Det antages, at neurotransmitteren dopamin har indflydelse på dannelsen af paranoide lidelser, da antipsykotika, der virker på dannelsen af dopamin, har effekt på vrangforestillingerne.
Det begynder ofte med, at man har en mistanke om, at der er noget galt. Denne mistanke kan man tænke så længe over, at den kommer til at fylde hele ens bevidsthed. 
Ofte har man ikke en reel grund til at føle sig uretfærdigt behandlet, men man bliver ved med at hænge fast i det, og det udvikler sig efterhånden til at være kernen i en vrangforestilling.

Behandling
Medicin: Mod paranoid psykose er det muligt at få antipsykotisk medicin som f.eks. Cisordinol der også har virkning på skizofreni. Sådanne medikamenter har dog ofte kun beskeden virkning på vrangforestillingerne.

Litteratur
 <cite id=refCullberg1984>

Fodnoter

Psykiske sygdomme
Farveblindhed

Farveblindhed er nedsat farvesyn.

Nogle farveblinde er rødblinde, mens andre er grønblinde. En del har blot nedsat farvesyn, hvorfor betegnelsen farveblindhed er misvisende: farvesvag er en bedre betegnelse. Mindre udbredt er blå-gul farveblindhed, og fuldstændigt farveblindhed er ekstremt sjælden. 

Farveblindhed og nedsat farvesyn skyldes oftest arvelige forhold, manglende eller defekte fotopigmenter i nethindens tapceller. Erhvervede former for farveblindhed kan skyldes sygdomme i den gule plet(macula lutea), som især ses ved AMD (aldersrelateret maculadegeneration). Farveblindhed på grund af sygdomme i hjernen er meget sjælden.
8% af mænd og 0,3% af kvinder er farveblinde. Denne skævhed skyldes at det defekte gen, der medfører farveblindhed, sidder på X-kromosomet (X-bunden arv) og er recessivt (vigende).

Rød/grøn-farveblindhed måles ved en Ishihara-farvesynstest.

Neurolog og forfatter Oliver Sacks undersøgte den sjældne totale farveblindhed, som er særligt hyppig på stillehavsøen Pingelap, hvor mere end 6% af befolkningen på øen er totalt farveblinde på grund af medfødt mangel på tappe. Denne totale farveblindhed fandtes også på den en gang isolerede ø Fur i Limfjorden.

Mange personer lever et helt normalt liv som farveblinde, og nogle får den aldrig konstateret, men lever i uvidenhed et helt liv. Farveblinde kan ikke blive ansat i trafikerhverv som pilot og skibsfører, men kan bestride de fleste andre erhverv. Der er fx farveblinde elektrikere, ligesom kemikeren John Dalton var farveblind. Han lagde i øvrigt navn til betegnelsen daltonisme, der har været brugt for rød-grøn farveblindhed.

Typer af arveligt nedsat farvesyn 

Farvesvaghed (Anomal trikomasi/trikomatopsi):
 Protanomali. Rødsvaghed. 1% af alle mænd.
 Deuteranomali. Grønsvaghed. 5% af alle mænd.
Farveblindhed (Dikromasi/Dikromatopsi):
 Protanopi. Rødblindhed. 1% af alle mænd.
 Deuteranopi. Grønblindhed. 1% af alle mænd.
 Tritanopi. Blåblindhed. Sjælden.
Andet:
 Akromatopsi. Fuldstændig farveblindhed. Sjælden.

Dikromasi skyldes, at én af de tre typer af tappe der findes hos normaltseende, er uvirksom. Anomal trikomasi skyldes, at én af de tre taptyper har ændret følsomhedsområde for lysfrekvenser (på grund af en mutation i et tilhørende gen).

For sande dikromater (patienter med dikromasi) kan samtlige farver dannes ved hjælp af kun to grundfarver (i stedet for tre hos normale og anomale trikromater).

Se også 
 Synssans
 Farve

Eksterne links 

 ACHROMATOPSIA NETWORK 

Blindhed
Øjensygdomme
Hjernebark

Hjernebarken (kortex, eller af og til cortex) er det yderste lag af storhjernen og lillehjernen hos højerestående dyr. Den indeholder blandt andet nervecellelegemer.
Den menneskelige hjernebark i storhjernen har mange dybe folder. Lillehjernens hjernebark har mange små folder i et nærmest fraktalt mønster. 
Sammen med basalganglierne udgør hjernebarken den grå substans.

Storhjernens hjernebark kan opdeles i:
 Frontal kortex.
 Occipital kortex.
 Parietal kortex.
 Temporal kortex.
Storhjernens bark hos mennesket er målt til at være omkring 2.7 millimeter tyk og til at have et udfladet areal på næsten 0,2 kvadratmeter.
Med hjerneskannere kan forskere studere tykkelsen af storhjernens bark og relatere den til andre mål. 
Et studie har for eksempel vist at tykkelsen har en vis forbindelse til intelligens.

Se også 

Hjerne
Neuropsykologi

Referencer 

Hjernen
Visuel kortex

Visuel kortex er de dele af hjernen, der behandler synsinput. Opdeles i V1, V2 osv.

Dette område kaldes også Area striata.

Se også
Synssansen

Hjernen
Cortex

Cortex (latin: "bark", "skorpe", "skal" eller "bælg") kan henføre til:
 Hjernebarken - er det yderste lag af storhjernen og lillehjernen hos højerestående dyr.
 Cortex (processorarkitektur)
Occipitallap

Occipitallappen, eller nakkelappen, er den bagerste del af storhjernen. I dette område ligger blandt andet synsområderne, hvoraf det største kaldes primær visuel kortex eller V1.

Hjernen
Syn
Kognition

Kognition er den videnskabelige term for "tankeproces". Kognition refererer i psykologi og kognitionsvidenskab til en informationsprocesseringsvinkel af et individs psykologiske funktioner. I filosofien og kognitionspsykologien er der andre definitioner.

Kognition er i Oxford dictionary defineret som: "den mentale handling eller proces at erhverve viden og forståelse gennem tænkning, erfaring og sanser."

Kognition består bl.a. af:
Tænkning
 Deduktion
 induktion
 Problemløsning
 Beslutning
Læring
sansning
perception
opmærksomhed
sprog
hukommelse
intelligens

Kilder/referencer

 
Filosofi
Deduktion

Deduktion er i sproglig argumentation og filosofi en logisk gyldig slutningsform, hvor konklusionen nødvendigvis følger af præmisserne. Hvis præmisserne er sande, må konklusionen også være sand. Hvis man for eksempel erkender at præmisserne "alle torsk er fisk" og "alle fisk har finner" er sande, må man nødvendigvis aflede deraf, at alle torsk har finner. Det adskiller sig her fra induktion, da der ved induktion er tale om en vis sandsynlighed for at ens konklusion er rigtig, men aldrig kan være 100% sikker (rent teoretisk).

Hvis man fejlagtigt har godtaget en falsk præmis bliver konklusionen - sandsynligvis - falsk eller misvisende.

Deduktion som metode, dvs. at tage noget generelt og anvende det på et særtilfælde, bliver ofte fremstillet som modsætning til induktiv metode (at slutte fra et særtilfælde til noget generelt).

I praksis kunne man tage en teori eller et framework, som siger noget generelt om en ting, og teste det på noget virkeligt, altså et særtilfælde.

Se også 
 Induktion 
 Abduktion
 Falsifikationisme
 Hypotetisk-deduktiv metode

Problemløsning
Filosofi
Matematik
Induktion

Induktion har flere betydninger:
 Induktion (metode) – en slutning fra specialtilfælde til det generelle
 Induktion (matematik) – en teknik der benyttes i nogle matematiske beviser 
Indenfor fysik:
 Elektromagnetisk induktion – et elektromagnetisk fænomen
 Elektrostatisk induktion – et elektrostatisk fænomen
Bias

Bias, der kommer fra engelsk, betyder skævhed, hældning eller fordom. Det udtales som på engelsk og bruges især fagligt. Det tilsvarende adjektiv er biased. Bias har flere betydninger:

 Bias (psykologi) - hældning eller fordom.
 En skævvridning i optagelsen eller tolkningen af data i forbindelse med forskning

Elektronik
 Bias (elektronik) - DC-forspænding
 Bias (magnetbånd) (incl. AC-bias) - et højfrekvenssignal (typisk fra 40 til 150 kHz) som adderes til lydsignalet, optaget på analog båndoptagere

Se også
 Bias af Priene
Erkendelsesteori

Erkendelsesteori (også kaldet epistemologi) er en gren inden for filosofien, som arbejder med egenskaberne, ophavet og grænserne for menneskelig viden og erkendelse.

Hovedemner 
 Erkendelsens oprindelse: Hvad stammer erkendelsen fra? Hvad er erkendelsen baseret på?
 Erkendelsens grænser: Hvad kan vi erkende, og hvad kan vi ikke erkende? Kan vi overhovedet sige noget om det, som vi ikke kan erkende?
 Erkendelsens gyldighed: Hvad forstås der ved sikker viden? Er viden overhovedet mulig?
 Definitoriske problem. Hvad er viden? Hvordan adskiller den sig fra formodninger? Hvordan adskiller den sig fra psykologisk kognition?
 Hvad er sandhed? Hvad kendetegner en sand påstand?
 Kræver viden en absolut begrundelse, eller kan viden være fejlbarlig?

Grundlæggelsesteorier – teorier om erkendelsens grundlag 

 Rationalisme – viden er baseret på fornuften
 Empirisme – viden er baseret på erfaring fra sanserne
 Transcendentalfilosofi – viden er baseret på forudsætninger, der stammer fra mennesket
 Skepticisme – der findes intet grundlag for viden
 Fallibilisme – al viden er fejlbarlig
 Psykologisme – viden er baseret på menneskelig psykologi. Kritiseret af Edmund Husserl.
 Pragmatisme – viden er praktisk baseret
 Socialkonstruktivisme - viden er menneskeligt (intersubjektivt) konstrueret

Teorier om sandhed 
 Korrespondensteorien – sandhed er korrespondens mellem påstand og omverden
 Intuitionismen – sandhed indses intuitivt
 Koherænsteorien – sandhed er kohærens imellem påstande i et system

Klassiske problemer 
 Induktionsproblemet – Kan man slutte fra et begrænset antal observationer til en universel sandhed?
 Omverdensproblemet – Kan man vide at omverdenen findes? Problemet opstod med Rene Descartes.
 Værdiproblemet – Er viden værdifuld i sig selv eller kun som middel til f.eks. at beherske naturen (Har den intrinsisk eller blot instrumentel værdi?) Bl.a. Friedrich Nietzsche mener, at al viden er instrumentel.

Undergrene af erkendelsesteorien 
 Videnskabsfilosofi er en undergren af erkendelsesteorien, der behandler videnskabelig viden.
 Logik opfattes af nogen som en undergren af erkendelsesteorien
 Hermeneutik handler om erkendelse af kulturelle påstande

Se også 
 Ontologi
 Teoretisk filosofi
 Liste over erkendelsesteorier
Klubhus

Et klubhus er – som navnet siger – et hus for en klub.

Klubhuse opstår som regel i forbindelse med større idrætsgrene, især udendørssport har behov for sådanne.

Det kan være alt fra et lille skur til en større paradebygning, og formålet er at skaffe overdækket plads til omklædning, bad, møder, kantine mv.

Et klubhus fremmer klubånden – det er et samlingspunkt for foreningers virke.

En klubsang eller kampsang kan også øge sammenholdet i en klub.

Sport
Huse
Naturvidenskabelig metode

Det er et åbent spørgsmål om der findes én eller flere forskellige naturvidenskabelige metoder og om den naturvidenskabelige metode også gælder for humaniora og samfundsvidenskab, jf. videnskabelig metode.

Der er enighed om at empirisk forskning, matematik og eksperimenter er centrale elementer i naturvidenskabelig forskning. Der har været en tendens til at generalisere fysikkens metoder som idealer, men kritiske røster har peget på at naturvidenskab ikke blot er eksperimentel forskning, men også naturhistorisk forskning, som bygger på andre metodeidealer.

Se også 
 Metodologi
 Videnskab
 Induktive-deduktive metode
 Den hypotetisk-deduktive metode

Naturvidenskab
Videnskab
Logik
Nekrofili

Nekrofili, også kendt som thanatofili og nekrolagnia, er betegnelsen på en parafili som involverer seksuel tiltrækning til lig. Ordet er sammensat af græsk νεκρός («død» eller «lig») og φιλία («kærlighed»), og ser ud til at stamme fra Krafft-Ebings Psychopathia Sexualis fra 1886.

Lovgivning 
I Danmark er nekrofili ulovligt og behandles efter straffelovens § 139:
 Stk. 1. Den, som krænker gravfreden eller gør sig skyldig i usømmelig behandling af lig, straffes med bøde eller fængsel indtil 6 måneder. 
 Stk. 2. På samme måde straffes den, som gør sig skyldig i usømmelig behandling af ting, der hører til i en kirke og anvendes til kirkeligt brug.

Parafili
Sexologi
Falsifikationisme

Falsifikationisme er en videnskabsteoretisk position fremsat af filosoffen Karl Raimund Popper, som udspringer af kritisk rationalisme.

Popper understreger induktionsproblemet og tilslutter sig fallibilismen. Ifølge ham er en videnskabelig teori ikke endegyldigt bevist, selv om den bekræftes af observationer ved nok så mange kontroleksperimenter, idet der når som helst kan gøres en observation, som ikke "passer ind" i ellers veletablerede videnskabelige "love".

Et klassisk eksempel er en person, som aldrig har set svaner i andet end hvid fjerdragt og på grundlag deraf formulerer den hypotese, at alle svaner er hvide. Den dag, denne person ser (og undersøger) en sort svane, må vedkommende dog forkaste teorien om, at der kun findes hvide svaner. Pointen er, at denne person ikke kan sætte sig ud ved en å og verificere (se verifikationisme) sin første hypotese, da han altid tilfældigvis kan sidde ved en å, hvor ingen sorte svaner kommer forbi. At empirisk tælle 1.000, 10.000 eller flere hvide svaner garanterer aldrig, at den næste svane, han observerer, også er hvid.

Metodisk fremgangsmåde 
Det er, ifølge falsifikationisterne, grundlæggende sådan videnskaben hænger sammen. Faktisk stiller Popper det metodologiske krav til en fremsat teori, førend den kan regnes for videnskabelig, at det skal være muligt at angive betingelser for, hvordan den principielt kan vises at være fejlagtig. Det kræves med andre ord, at videnskabelige teorier skal være falsificerbare. Dvs. at teorien skal være udformet på en sådan måde, at der kan opstilles forsøg, der potentielt kan falsificere den.

I denne forbindelse påpeger Popper, at visse teorier kan være så tvetydigt eller vagt formulerede, at enhver begivenhed uden stort besvær kan tolkes som en bekræftelse af pågældende teori. Eksempler herpå kunne være en heksedoktors eller et horoskops forudsigelser på baggrund af diverse spekulative teoribygninger.

Se også 
 Induktion 
 Abduktion
 Deduktion
 Hypotetisk-deduktiv metode
 Cherry picking

Kildehenvisninger

Litteratur 
Ingemann, J. H. (2013). Videnskabsteori for økonomi, politik og forvaltning. Frederiksberg: Samfundslitteratur. 
Rasborg, K. (2013). ‘Socialkonstruktivismer i klassisk og moderne sociologi’ i Fuglsang, L. & Bitsch Olsen, P. (red.) (2005). Videnskabsteori i samfundsvidenskaberne: På tværs af fagkulturer og paradigmer. 3. udgave. Frederiksberg: Roskilde Universitetsforlag

Referencer 

Filosofi
Erkendelsesteori
Videnskab
Glasproduktion i Glarbo

I slutningen af det 16. århundrede fandt der en omfattende glasproduktion sted i skovene ved Gammel Rye og navnlig omkring Glarbo, der har sit navn efter denne fabrikation.

Det var kong Frederik 2., der fik den ide, at der i skovene omkring Skanderborg og Silkeborg fandtes så mange vindfælder og andet unyttigt træ, at det kunne bruges til brænding af det fornødne trækul.
I 1581 blev der indkaldt  et hold glasbrændere fra Mecklenburg, som fik anvist plads i Rye sogn, men de  forstod sig ikke på håndværket. 1582 fik lensmanden på Skanderborg Claus Glambek (1537-1591) brev på glasbruget, og glasbrænderen  Liboris Trebing fra Hessen fik fra 1585 en imponerende produktion i gang. Til Christian 4.s kroning leveredes således 26.000 drikkeglas, og ruder i stort mængder blev produceret til kongelige slotte over hele landet.
 
Når skoven var opbrugt i en kilometers tværmål, flyttede man glasproduktionen til et nyt sted, hvor der var brænde ved hånden. Det er forklaringen på de mange lysninger i skovene, hvor der i dag findes landbrug.

Glasproduktionen havde dog kun en kort glansperiode. I 1598 befalede Christian 4., at hele glasproduktionen skulle ophøre til Mikkelsdag, "på det at vore skove ikke mere skal forhugges og lægges øde". Mester Trebing er tilsyneladende blevet boende på egnen, idet han i 1617 meldes dræbt i selve Rye kirke. 
To glasværker, i Stenhule og Hyttekær i Them Sogn, blev udgravet og opmålt i sommeren 1964.

Kilder/henvisninger

Gl.Rye Mølles side om glashytterne 
Glasværker i Danmark
Skanderborg Kommune
Georg Baselitz

Georg Baselitz (egentlig Hans-Georg Kern; født 23. januar 1938 i Deutschbaselitz i Sachsen) er en tysk-østrigsk nyekspressionistisk maler, billedhugger og grafiker.

Hans Georg Kern forlod DDR for bosætte sig i Vestberlin i 1958. Kunstnernavnet Baselitz tog han i 1961 efter sin hjemmeby Deutschbaselitz.

Allerede i 1960'erne flyttede han med sine billeder grænserne for maleriets muligheder med en radikalt ekspressiv stil, provokerende billedtemaer og motiviske inversioner. 1963 udstillede Baselitz et maleri med titlen "Den store nat der gik i vasken", der viser en masturberende dreng, på Galerie Werner und Katz i Berlin. Grundet det anstødelige indhold blev maleriet konfiskeret af politiet og dette fremkaldte en af de største skandaler i nyere tysk kunsthistorie. I 1970'erne og 80'erne inspirerede Baselitz en gruppe af neoekspressionistiske tyske kunstnere, også kaldet die Jungen Wilden, der fokuserer på deformation og dynamikken i farverne. Han blev berømt for at male sine billeder på hovedet (siden 1969). Han ses som en revolutionær maler, som tiltrækker beskuerens opmærksomhed til sine værker ved få dem til at tænke og fanger deres interesse. Emnerne for malerierne synes ikke at have så stor betydning som værkets visuelle udtryk. Gennem hele sin karriere har Baselitz varieret sin stil, siden 1990'erne har han fokuseret mere på klarhed.

Georg Baselitz har været repræsenteret på biennaler i Sao Paulo (1975), Venedig (1980 og 2015) og Peking (2003) såvel som på Documentaudstillingerne i Kassel (1972 og 1982). Han har haft store retrospektive udstillinger bl.a. på Städelmuseum i Frankfurt am Main (2016) og på Royal Academy of Arts i London. 2006 viste Louisiana en retrospektiv udstilling og 2016 var han omfattende repræsenteret på Museum Jorn i Silkeborg.

Georg Baselitz har siden 2013 boet i Salzburg, Østrig og har siden 2015 også østrigsk statsborgerskab.

Eksterne henvisninger

Referencer

Malere fra Tyskland
Billedhuggere fra Tyskland
Tyskere i 1900-tallet
Tyskere i 2000-tallet
Ebeltoft Kommune

Ebeltoft Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik kommunen i Syddjurs Kommune sammen med Midtdjurs Kommune, Rosenholm Kommune og Rønde Kommune.

Tidligere kommuner 
Ebeltoft havde været købstad, men det begreb mistede sin betydning ved kommunalreformen. 8 sognekommuner blev lagt sammen med Ebeltoft købstad til Ebeltoft Kommune:

Sogne 
Alle sogne i Mols Herred og de sydlige sogne i Djurs Sønder Herred indgik dermed i Ebeltoft Kommune:
 Agri Sogn (Mols Herred)
 Dråby Sogn (Mols Herred)
 Ebeltoft Sogn (Mols Herred)
 Egens Sogn (Mols Herred)
 Fuglslev Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Helgenæs Sogn (Mols Herred)
 Hyllested Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Knebel Sogn (Mols Herred)
 Rolsø Sogn (Mols Herred)
 Rosmus Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Tirstrup Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Tved Sogn (Mols Herred)
 Vistoft Sogn (Mols Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Danmarks første kommercielle privathospital, Mermaid Clinic, åbnede i efteråret 1989 på Lundbergsvej 2 i Ebeltoft, men det gik konkurs i foråret 1994. Senere erhvervede Ebeltoft Kommune bygningerne og indrettede dem som rådhus, der nu også er Syddjurs Kommunes rådhus.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Syddjurs Kommune
Galten Kommune

Galten Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev kommunen indlemmet i Skanderborg Kommune sammen med Hørning Kommune, Ry Kommune og dele af Voerladegård Sogn.

Tidligere kommuner 
Inden kommunalreformen foretog 2 sognekommuner en frivillig kommunesammenlægning omkring Galten:

Ved selve kommunalreformen blev endnu en sognekommune føjet til Galten Kommune:

Sogne 
Følgende sogne indgik i Galten Kommune, alle fra Framlev Herred:
 Galten Sogn
 Sjelle Sogn
 Skivholme Sogn
 Skovby Sogn
 Skjørring Sogn
 Stjær Sogn
 Storring Sogn

Borgmestre

Rådhus 
Galten Kommunes rådhus på Søndergade 27 var oprindeligt en teknisk skole. I 2016 besluttede Skanderborg byråd at rive huset ned for at give plads til flere plejeboliger i Lokalcenter Tjørnehaven, der er nabo til rådhusgrunden. Boligerne skal dog efter planen først opføres i 2020, så grunden ligger tom nu.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Skanderborg Kommune
Gjern Kommune

Gjern Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 blev den indlemmet i Silkeborg Kommune sammen med Kjellerup Kommune og Them Kommune.

Tidligere kommuner 
Gjern Kommune blev dannet ved sammenlægning af følgende 4 sognekommuner:

Gjern Sogn afgav dog 8.790 m² ved Søbyvad til Hammel Kommune.

Sogne 
Følgende sogne indgik i Gjern Kommune, alle fra Gjern Herred undtagen Svostrup Sogn, der var fra Hids Herred:
 Dallerup Sogn
 Gjern Sogn
 Skannerup Sogn
 Skorup Sogn
 Svostrup Sogn
 Tvilum Sogn
 Voel Sogn

Borgmestre

Rådhus 
Gjern Kommunes rådhus på Søndergade 54 blev opført i 1971 og udvidet i 1983. I 2013 overtog byens købmand rådhuset for at flytte sin forretning dertil. Foruden købmandsforretning rummer det tidligere rådhus frikirken Søhøjlandets Kirke.

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Silkeborg Kommune
Grenaa Kommune

Grenaa Kommune i Århus Amt blev dannet ved kommunalreformen i 1970. Ved strukturreformen i 2007 indgik den i Norddjurs Kommune sammen med Nørre Djurs Kommune, Rougsø Kommune og den østlige del af Sønderhald Kommune.

Tidligere kommuner 
Inden kommunalreformen blev 2 sognekommuner indlemmet i Grenaa købstad:

Ved kommunalreformen mistede begrebet købstad sin betydning, og yderligere 3 sognekommuner blev lagt sammen med Grenaa købstad til Grenaa Kommune:

Sogne 
Grenaa Kommune bestod af følgende sogne:
 Albøge Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Anholt Sogn (Djurs Nørre Herred)
 Enslev Sogn (Djurs Nørre Herred)
 Grenaa Sogn (Djurs Nørre Herred) inkl. Gammelsogn
 Hammelev Sogn (Djurs Nørre Herred)
 Hoed Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Homå Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Lyngby Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Vejlby Sogn (Djurs Sønder Herred)
 Ålsø Sogn (Djurs Sønder Herred)

Borgmestre

Rådhus 
Grenaa har to gamle rådhuse. Det ældste ligger ved siden af Lillegade på Torvet. Det er opført i 1806-08 og blev udvidet i 1987. Det blev fredet i 1919.

Det andet ligger på Nytorv ved Markedsgade. Det blev opført i 1936, og fungerede som rådhus indtil cirka 1980, hvor det nuværende rådhus på Torvet (nord for kirken) blev bygget. 

Siden har bygningen fungeret som dommerhus og sidst har VUC Djursland haft til huse i bygningen.

Galleri

Noter 

Kommuner i Danmark (1970-2006)
Norddjurs Kommune