alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Striptease

Striptease (også blot 'strip') er erotisk dans, hvor den dansende klæder sig af, oftest til musik. Betegnelsen stammer fra engelsk (strip = at klæde sig af, tease = at pirre). En person, der udfører striptease, kaldes en stripper.

Dansen udføres ofte på særlige værtshuse, der er byggede op omkring denne dans som stedets tema. Det kan udføres på en scene, eller danseren kan udføre en privat dans for et enkelt publikumsmedlem mod ekstra betaling. Man kan også bestille en danser hjem til f.eks. en privatfest.

På privat plan anvendes striptease også som forspil inden et egentligt seksuelt samvær.

Det er oftest kvinder der udfører striptease, men det bliver mere og mere almindeligt at også mænd udfører stripshows, og for at undgå pinlige forvekslinger betegnes dette ofte tydeligt som mandestrip.

Strip bliver også i stigende grad benyttet som en motionsform på hold på linje med aerobics. Her kaldes motionsformen for stripfitness.

Se også 
 Nøgendans
 Stripklub
 DM i strip
 The Stripper

Eksterne referencer 
 Artikel om stripteasehold i fitnesscenteret Women's Super Fitness 

Danse
Erotik
Stripklub

En stripklub er en beværtning, hvor der fast er optræden med striptease. Personen, der udfører striptease, kaldes en stripper.

Se også 
 Natklub
 Peepshow
 Lap dance

Eksterne henvisninger
Massage

Massage er påvirkning af kroppen eller dele deraf vha. strygning, tryk, ryk, stræk og vrid. Massage kan være terapeutisk eller erotisk. Der er flere retninger indenfor massage, som fx svensk massage og thaimassage.

En person, der professionelt arbejder med massage, benævnes massør. Massører i Danmark kan f.eks. være uddannede (fysiurgiske) massageterapeuter eller sportsmassører. Endvidere benytter også ergo- og især fysioterapeuter sig af massage i forbindelse med deres arbejde.

Typer af massage

Fysiomassage 
Fysiologisk massage, også kendt som fysiurgisk massage, er en massageform, hvor massøren arbejder dybt i væv og muskulatur. Massagen tager udgangspunkt i kroppens anatomiske opbygning, hvilket stiller krav til massørens viden omkring musklernes udspring, tilhæftning, funktion samt tilstand. I modsætning til en kosmetisk massage (overfladisk massage) bliver muskulaturen gennemarbejdet og eventuelle skader kan afhjælpes.

Sportsmassage
Sportsmassage er en fysisk og manuel påvirkning af bevægeapparatets muskler og bindevæv, hvor sportsmassøren, primært med sine hænder og fingre, bearbejder kroppens bløde væv (sener, muskler, ligamenter, bindevæv, osv).  Sportsmassage medvirker til forøget psykisk og fysisk velvære og nogle mener det medvirker til hurtigere restitution af træt/slidt muskelvæv.

Fokusset i sportsmassage varierer fra person til person, men et generelt formål med sportsmassage er at skabe fornyet flow i muskulaturen. Endvidere kan massøren benytte sig af tværgående massage (massage på tværs af muskelfibrenes retning), hvilket har en afbalancerende og afslappende effekt på vævet. Mennesker med spastisk lammelse har stor gevinst ved tværgående massage, da deres muskler netop er meget stramme. Det samme gælder hvis man har fået en fiberskade.  Løsner massøren vævet op med massage omkring det skadede område, vil det reducere smerten da der er mindre stress og anspændthed.

Når massøren giver en grundig dybdegående sportsmassage hjælper han kroppen med udskillelse af affaldsstoffer og tilførsel af frisk ilt- og næringsrigt blod. Det kan være meget nyttigt for personer, der træner hårdt, eller for mennesker med meget monotont arbejde. Bliver musklerne brugt men med for lav tilførsel af ilt i forhold til behovet, opstår der mælkesyreophobninger . Disse kan massøren hjælpe musklerne af med.  Sidder man længe i samme stilling, fx foran skærmen, og spænder, har musklerne ikke den pumpeeffekt der skal til for at komme af med det gamle blod og affaldsstoffer, så der vil man opleve at affaldsstoffer hober sig op, giver myoser og efterfølgende spændinger.

Thaimassage

Det er den thailandske retning indenfor kropsmassage. Den mest berømte skole drives af det buddhistiske tempel Wat Po i Bangkok. Traditionel thaimassage er optaget på UNESCOs Verdensarvsliste.

Erotisk massage
 
Erotisk massage er en massageform som stimulerer de erogen zoner.

Referencer 

Rekreation
Abelone

Abelone er et pigenavn, der er hunkønsformen af Abel.
Navnet er afledt af det græske navn Apollonia, som kommer fra drengenavnet Apollonius, der betyder "den til guden Apollon indviede". Det forekommer også i formen Abbelone. Navnet er nu om stunder ret sjældent, idet under 70 danskere bærer en af de to former ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet
Abelone Glahn, dansk forfatter og journalist.
 Abelone Koppel (f. 1963), dansk forfatter, manuskriptforfatter og skuespiller.

Navnet anvendt i fiktion
 Abelone er navnet på en tjenestepige i romanen Det forjættede land (1891-95) af Henrik Pontoppidan.
 Abelone er navnet på en figur i filmen Champagnegaloppen (film) fra 1938.
 Abelone er navnet på en hushjælper i romanen Tabita (2020) af Iben Mondrup.
 Abelone er titlen på et tv-spil af Kaj Nissen sendt på DR i 1991.
 Abelone på Bangsbo (2017) er titlen på en roman af Bent Haller. 
 Abelone i hullet (2018) er titlen på en børnebog af Signe Marie Schmidt-Jacobsen.

Se også
Abalone, navnet på en øresnegl.
Apollonia, en kristen helgen.
Apollonius, en oldgræsk videnskabsmand.

Referencer 

Pigenavne
Abigail

Abigail (אביגיל) er et gammelt hebraisk pigenavn som betyder min fader er fryd. Flere personer med navnet Abigail findes i Det Gamle Testamente. Abigail er også navnet på et krater på Venus.

Pr. 1. januar 2009 var der 45 personer med dette navn i Danmark.

Navnet Abigail kan forkortes: "Abby", "Abbey", "Abbi", "Abbie", "Abbeville", "Abi", "Abby" eller "Aby".

Kendte personer med navnet 
 Abigail Adams, gift med USAs præsident John Adams
 Abigail Breslin, amerikansk skuespiller
 Abigail Powers Fillmore, gift med USAs præsident Millard Fillmore
 Abigail Masham, engelsk hofdame
 Abigail "Abby" Wambach, amerikansk professionel fodboldspiller

Se også 
 Abigail (band) – et japansk black/thrash metal-band

Referencer  

Pigenavne
Erotisk massage

Erotisk massage er en kærtegnende kropsmassage, hvis formål er seksuel ophidselse i modsætning til terapeutisk massage. De forskellige former for Erotisk massage bliver slangagtig opdelt i nationaliteter. Man opererer med flg.
Dansk: alm. samleje Svensk: med hånden
Fransk: med munden Spansk: mellem brysterne
Norsk: i armhulen Græsk; analsex
Tysk spanking Russisk: mellem lårene

Sexologi
Ada (pigenavn)

Ada er et hebraisk pigenavn som betyder "pryd".

Der var i 2005 226 danske kvinder med fornavnet Ada. Et fald på 14 i forhold til 2004 (240).

Kendte personer med navnet 
 Ada Adler
 Ada Lovelace
 Ada Hegerberg

Pigenavne
Agathe (pigenavn)

Agathe er et pigenavn, der stammer fra det græske αγαθή, agathe, "god". Navnet bruges på en række sprog.

Varianter omfatter blandt andet Agatha og Agate.

Dagens navn, d. 5. februar, er Agathe efter Sankt Agathe (ca. 225- 251), skytshelgen for blandt andet ammende mødre og sygeplejersker.

Kendte personer 
 Agatha Christie – engelsk kriminalforfatter

Brug i fiktion 
 Tante Agathe er titlen på et revynummer med tekst af Mogens Dam og musik af Aage Stentoft, som blev fremført af Erika Voigt i 1943.
 Tante Agathes Testamente er et brætspil.

Pigenavne
Agnes (pigenavn)

Agnes er et pigenavn, der stammer fra græsk og betyder "kysk", "ren", "hellig" og "ærbødig".

I Danmark kendes det fra 1200-tallet.
I 2009 bærer lidt over 3.000 danskere navnet ifølge Danmarks Statistik.

Navnet Agnete er afledt af Agnes.

Kendte personer 
 Agnes, romersk helgen og martyr.
 Agnes Adler, dansk pianist. 
 Agnes Carlsson, svensk sanger.
 Agnes Henningsen, dansk forfatter og mor til Poul Henningsen.
 Ágnes Heller, ungarsk filosof og forfatter, modtager af Sonningprisen 2006.
 Agnes Obel, dansk singer-songwriter.
 Agnes Rehni, dansk skuespiller.
 Agnes Schmitto, dansk dyreværnsforkæmper.
 Agnes Slott-Møller, dansk maler.

Navnet i fiktionen 
 Agnes Jensen er en af hovedpersonerne i Matador. Hun er stuepige hos familien Varnæs, indtil hun bliver gift med "Røde" og starter egen forretning. Hun spilles af Kirsten Olesen.
 Agnes Skinner er en af figurerne i Simpsons.
 Agnes of God er titlen på en film fra 1985 instrueret af Norman Jewison, baseret på et skuespil af samme navn.

Noter 

Pigenavne
Aslaug (pigenavn)

Aslaug er et gammelt, nordisk fornavn til begge køn. Navnet er sammensat af "as" (norrønt áss, 'gud') og "laug" ('lovet til' / 'viet til'). 
I Norge er navnedagen 6. januar.

Navnet har flere varianter, blandt andet: Åslaug, Áslaug, Áslaugur, Aslög, Asløg, Aslog, Ásleyg.

Referencer

Eksterne henvisninger
 "Aslaug" hos Behind the Name, Behindthename.com

Nordisk mytologi
Pigenavne
Drengenavne
Aurora (pigenavn)

Aurora er et pigenavn. På latin betyder det morgengry. 

Navnet findes også i varianten Aurore. Det er ikke et ret almindeligt navn i Danmark, hvor blot 130 personer bar en de to varianter i 2017.

Kendte personer med navnet 
 Aurora, norsk sanger.
 Aurore von Haxthausen, svensk forfatter.
 Carin Sigrid Aurora Theresia Rosenkrantz, svensk-dansk lensgrevinde.

Navnet i fiktion 
 Korpigen Aurora, en figur i filmen Skal vi vædde en million? spillet af Marguerite Viby.
 Aurora Gamtofte, en figur i filmen Fem mand og Rosa spillet af Jytte Abildstrøm.
 Aurora Greenway, en figur i filmen Tid til kærtegn spillet af Shirley MacLaine.
 Aurora, titelfigur i en serie børnebøger af Anne-Catharina Vestly.
 Aurora Sinistra, astronomilærer på Hogwarts i J.K. Rowlings romanserie om Harry Potter.

Referencer 
 
Pigenavne
Ayoe (pigenavn)

Ayoe er et spansk pigenavn, og betyder "opdrager". Det betyder også "den vidunderlige" og stammer fra Indien. Plus Ayoe betyder "mor" på etiopisk.

Pigenavne
Aida (pigenavn)

Aida er et pigenavn, der stammer fra arabisk og betyder "vender tilbage". Lidt over 400 danskere bærer navnet ifølge Danmarks Statistik.

Navnet anvendt i fiktion 
 Aida er navnet på en etiopisk prinsesse i operaen Aida af Giuseppe Verdi.

Noter 

Pigenavne
Lucia

Ordet Lucia bruges om flere ting:

 Lucia (pigenavn) – latin (femininum af Lucius) og betyder "den lysende".
 Sankta Lucia – helgeninde. Festdag 13. december, også kendt som Luciadag.
Zoe

Zoe er blandt andet et kvindenavn. Men er også et haitisk slang ord for en person med en stærk personlighed. Det kommer fra det græske Zoe eller zoï som betyder liv, eksistens. Zoe's navn er givet i reference til Zoe til Attalia, hellig, som fejres på maj 2. 

Varianter af navnet
fransk: Zoe, Zoë.
Tysk, engelsk, kroatisk, tjekkisk, dansk, esperanto, italiensk: Zoe, Zoé. 
Græsk: Zon (Zoï).
Ungarsk: Zója.
Polsk: Zoja.
Slovakisk: Zoja.

Zoé som personlige navn 

 Saintes Zoé: fire kvinder udnævnt Saintes Zoé var kanoniseret af kristne kirker [1]. 
 Zoe (978 – 1050), byzantinsk kejserinde. 
 Zoé Carbonopsina (X århundrede), byzantinsk kejserinde.
 Zoe Felix, fransk skuespillerinde født i Paris. Vist for første gang på skærmen i 1988.
 Zoé Kivits belgiske sanger, født den 28 september, 1977, datter af Martine Kivits, selv en sanger og skuespiller. 
 Zoe Leonard, amerikansk kunstner født i 1961 i New York. 
 Zoé Oldenbourg, (1916 – 2002), maler og forfatter født i Rusland og har boet i Frankrig. 
 Zoé Palaiologos (kendt som Sophie), (1455 – 1503), hustru til zar Ivan III af Rusland. Hun spillede en vigtig rolle i russisk kulturliv.
 Zoé Talon, grevinde af Cayla, frue af Louis XVIII. 
 Zoe Saldana, amerikansk skuespiller unienne. Real name: Zoe Yadira Zaldaña Nazario. Født den 19 juni, 1978 i New Jersey.
 Zoe Valdes, cubanske romanforfatter og manuskriptforfatter, født i Havana på mai 02, 1959. 
 Zoe Zeman, pornoskuespiller, født den 8 september, 1974 til Derio (Texas) 105-60-90 Målinger, højde 1,72 m.

Figurer fiktion og kunstgenstande 
 

Comics 
Arthur og Zoë, Kunstner: kollektiv. Scénariste : collectif. Writer: kollektiv. Udgiver: © Mondiales Del Duca
Zoe, tegneserierne i sort-hvid tegning og scenario Christophe Chabouté. Udgivet i 1999. Udgiver: © Vents d'Ouest 

Musik 
Zoe Jane er en sang af rock gruppe Staind udgivet i 2004 på albummet 14 af grå nuancer. 
Zoé er en sang af gruppen Luke, 11 grader og sidste sang fra albummet "Head Down" 2004. 
Blomster til Zoé er en sang af Lenny Kravitz, på albummet "Sagde Mama" (1992) 
Zoé er en gruppe mexicanske alternativ rock oprettet i 1997. 

Film & Fjernsyn 
Killing Zoe, film fransk-amerikanske unien af Roger Avary. 
Wild card (wild card), tv-serier-unienne redegørelserne. 
Zoé film Charles Brabant (1954) 
Zoey Bartlet i tv-serier i Det Hvide Hus, er datter af præsident Bartlet. Det er et af de tilbagevendende tegn, der husker præsidentens rådgivere, hvad livet for de fleste borgere i landet. 

Games 
Fashion designer Zoe, stylist simulation til Nintendo DS opnås ved at udvikle studie fransk Creative mønstre. 

Andre anvendelser af navnet 

Sciences
Zoe er navnet på den satellit på asteroiden (58534) Logos kredser i Kuiper-bæltet. 
Batteriet Zoé er den første atomare bunke fransk, der er bygget af CEA. 
De stadion Zoé er en larval stadium af udviklingen af visse skaldyr. 

Kultur 
"Udgivelse Zoé" er et forlag; 
Zoï er en græsk religiøst broderskab, som har spillet en vigtig rolle i det tyvende århundrede.

Pigenavne
Onan

Onan er en bibelsk figur fra Første Mosebog.
Da Onans ældre bror Er dør, beordrer deres far Juda ham til at gøre Ers enke Tamar gravid. Det ønsker Onan ikke at gøre, hvorfor han afbryder samlejet og lader "sin sæd gå til spilde på jorden".

Onan har givet navn til onani, selvom beretningen om Onan i Første Mosebog ikke handler om onani, men om afbrudt samleje og om Onans manglende videreførelse af slægten.

Referencer 

Det Gamle Testamente
Dyveke (pigenavn)

Dyveke er et hollandsk pigenavn, som betyder "lille due".

Se også
Dyveke Sigbrittsdatter, Christian 2.'s elskerinde.

Pigenavne
Mnemosyne

Mnemosyne (gr. Mνημοσύνη) betyder "erindring" og personificeres i græsk mytologi i titanen og gudinden af samme navn. I landskabet Pierien undfangede hun med Zeus de ni muser.

Mnemosyne blev ikke dyrket i særlig stor stil i det antikke Grækenland, hvorimod hendes døtre blev dyrket over hele det græske kulturområde.

Se også 
 Mnemoteknik

Titaner
Erebos

Erebos, tusmørket, er i græsk mytologi søn af Chaos og søskende til Nyx, Gaia, Tartaros og Eros. Han fik sammen med Nyx Aither og Hemera.
Erebos er hos Homer og andre græske digtere navn på skyggeriget, et mørkt sted, hvor de døde måtte vandre hen. Oprindelig tænkte man sig Erebos liggende i det fjerne Vesten, ligesom Elysion i Okeanos. Senere henlagdes Erebos til Jordens dyb.

Hos Hesiodos er Erebos et mytisk væsen, som med natten avler dagen og æteren. Skæbnen, alderen og flere andre kaldes også undertiden børn af Erebos.

Ordet Erebos er sikkert af østerlandsk oprindelse og betyder solnedgang eller vest. Hos hebræerne (og fønikerne) betyder ereb »aften«. På assyrisk betyder ordet »gå ned« (om Solen).

Græske guder
Steder i græsk mytologi
Gedeblad

Gedeblad (Lonicera), også kaldet kaprifolie eller kaprifolium (af latin caper 'buk' og folium 'blad') er en planteslægt som er udbredt i Nordamerika, Europa og Østasien med hen ved 200 arter af stedsegrønne eller løvfældende buske og lianer. De har modsatte, helrandede blade. Blomsterne er 5-tallige og sidder enten parvist ved bladhjørnerne eller i endestillede stande, der er støttet af højblade. Bægerbladene er rør- eller bægerformet sammenvoksede, og det samme er sket med kronbladene, der danner et langt eller meget langt kronrør, der har to eller fem lapper ved mundingen. Ved blomstens åbning spaltes kronbladene, sådan at de fire øverste tilsammen danner én læbe, mens den enlige, nederste danner en anden. Frugterne er bær, der sidder enkeltvis eller to sammen.

 Almindelig gedeblad (Lonicera periclymenum), Vedvindel, Vild kaprifolie
 Blåfrugtet gedeblad (Lonicera caerulea)
 Californisk gedeblad (Lonicera ledebourii)
 Dunet gedeblad (Lonicera xylosteum)
 Henrys gedeblad (Lonicera acuminata) – navnet er rettet fra L. henryi den 5. september 2007 af botanikere hos United States Department of Agriculture: Agricultural Research Service (ARS)
 Ligustergedeblad (Lonicera pileata)
 Myrtegedeblad (Lonicera nitida)
 Syrenblomstret gedeblad (Lonicera syringantha)
 Tatarisk gedeblad (Lonicera tatarica)
 Ægte kaprifolie (Lonicera caprifolium)

 Lonicera x tellmanniana

Note
Sølvnitrat

Sølvnitrat er en giftig og ætsende kemisk forbindelse af sølv, kvælstof og ilt. I sin rene form ved stuetemperatur og i atmosfærisk tryk optræder stoffet som gennemsigtige eller hvide krystaller.
Sølvnitrat bruges også til at påvise Cl- ionen

Tekniske anvendelser 
Sølvnitrat bruges i fotografiske film og i fremstillingen af farvestoffer. Desuden udgør det "kilden" til sølv ved forsølvning (herunder forsølvning af glasplader som derved bliver til spejle).

Sundhed og sygdom 
Sølvnitrat er giftigt ved indtagelse eller inhalation. Ved kontakt med hud kan stoffet skabe brune misfarvninger, som gradvist bliver sorte. Disse misfarvninger kan fjernes med sæbe og stålsvamp.

Opløsninger med lave koncentrationer (f.eks. 1 %) af sølvnitrat virker antiseptisk, og har tidligere været anvendt som øjendråber på nyfødte som beskyttelse mod syfilis. Stoffet har også fundet anvendelse til at ætse "dødt kød" (granulationsvæv), i begge tilfælde under navnene helvedessten og Lapis (infernalis).

Eksterne henvisninger

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper

Nitrater
Sølvforbindelser
Kaliumpermanganat

Kaliumpermanganat er en kemisk forbindelse af kalium, mangan og ilt: Ved stuetemperatur og atmosfærisk tryk er stoffet et granulat af sorte eller mørkviolette rhombeformede krystaller, evt. med en blålig glans. Stoffet indeholder meget ilt (fire iltatomer), Mn er derfor i højeste oxidationstal (OT = + VII) og virker derfor stærkt oxiderende ("brandnærende").

Tekniske anvendelser 
Kaliumpermanganat bruges som iltningsmiddel i organiske reaktioner og synteser, som blege- og rengøringsmiddel og som lugtfjerner.

Pulveriserede blandinger af kaliumpermanganat og enten magnesium eller aluminium reagerer pludseligt og under afgivelse af stærke lysglimt: Det blev brugt som blitz i fotografiets barndom.

Sundhed og sygdom 
Kaliumpermanganat er giftigt – indtagelse af 10 g kan være dødeligt. Dog finder man antagelig tids nok ud af, at stoffet ikke er spiseligt, når man opdager, at det ætser hud og slimhinder. Man skal man være opmærksom på at indånding af støv giver svie i luftvejene, hoste og åndedrætsbesvær.

Hvis stoffet kommer i kontakt med huden, sørg da for at fjerne det værste med papir og skyl godt efter med vand. Stoffet farver utrolig meget, og den violette farve vil skifte mod en mere brunlig farve. Den brune farve skyldes, at permanganationen(mangan(VII)ion) bliver reduceret til brunsten(mangan(IV)oxid). Flere tror fejlagtigt at brunsten på huden skal slides væk, da det ikke kan vaskes med almindelig sæbe. Brunsten kan dog godt vaskes væk ved tilsætning af et reduktionsmiddel og en syre, da brunstenen reagerer med reduktionsmidlet og bliver reduceret til mangan(II)ion(Mn2+). Metaller opløst på ionform kan let vaskes væk med vand. En kilde til et reduktionsmiddel og en svag syre, de fleste har ved hånden, er saften fra citroner eller appelsiner. Skylles og gnubbes huden med denne saft, fjernes brunstenen.

Eksperimenter 
Ved blanding af kaliumpermanganat, brintoverilte og opvaskemiddel kan der laves 'kunstig sne'. Vær meget varsom ved blandingen, da det er yderst farligt hvis kun kaliumpermanganat og brintoverilte bliver blandet sammen. Så opstår en vulkansk eksplosion, som farver utroligt meget.

Kaliumforbindelser
Manganforbindelser
Salte
Ægte kaprifolie

 
Ægte Kaprifolie (Lonicera caprifolium) eller blot Kaprifolie

er en lian, der dyrkes i haver. Kaprifolieblomsterne er smukke i sig selv, men det er især deres bedøvende, dejlige duft som er tiltrækkende. Hele planten, altså også de røde bær, er giftig.

Beskrivelse 
Kaprifolie er en løvfældende lian med kraftig, slyngende vækstform. Barken er først lysegrøn og glat, senere bliver den brun og til sidst lysegrå og let furet. Knopperne sidder modsat, og de er lysegrå og udspærrede. Bladene springer ud i milde perioder af vinteren. De er elliptiske og helrandede. Oversiden er frisk grøn, mens undersiden er grågrøn.

Blomsterne er meget uregelmæssige med lange kronrør og fin duft. Ydersiden er rødlig og indersiden flødehvid. Det øverste bladpar under den endestillede stand af blomster er gennemvoksede). Frugterne er røde bær, og de er giftige. De modner godt, og frøene spirer villigt.

Rodnettet består af kraftigt forgrenede, vidt udbredte hovedrødder.

Hjemsted 
Planten hører hjemme i Østeuropa og Middelhavsområdet øst for Italien. Den gror overalt som lian i krat, lysninger og skovbryn på tør, varm jord.

Skadedyr 
Planten angribes af en møllarve, der bider blomsterne af før udspring, og af en minérflue-larve, der laver slyngede miner i bladene. Ingen af delene gør nævneværdig skade.

Se også 
 Vild Kaprifolie (Lonicera periclymenum)

Noter

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Lianer
Hvide blomster
Giftige planter
Gennemvokset

Planters blade siges at være gennemvoksede, når bladpladerne er sammenvoksede uden om stænglen. Eksempler på dette ses f.eks. hos Ægte Kaprifolie (Lonicera caprifolium) og hos Lundgylden (Smyrnium perfoliatum). Desuden har visse Eukalyptus (en australsk træslægt af Myrte-familien (Myrtaceae)) gennemvoksede blade.

Fysiologisk og sundhedsmæssigt har det i hvert fald ingen betydning, men det vides ikke, om det kan være forbundet med en økologisk fordel for planterne, når de har gennemvoksede blade.

Plantemorfologi
Nøgleart

En Nøgleart er en art (organisme) som spiller en unik og helt afgørende rolle for balancen i et økosystem. Det er en art som mange andre arter er direkte afhængig af for at overleve. Nøglearter er ofte prædatorer, men ikke altid. Det er oftere arter som er almindelige end sjældne, som blåbær og bævreasp i skoven og krill og plankton i havet. Ofte er nøglearten nede i fødekæden og har god spredningsevne. Nogle få prædatorer kan helt eller delvis kontrollere distributionen og populationen til et stort antal byttearter.

Nogle forskellige typer af nøglearter er:
 nøgleprædatorer som f.eks. havodder eller ulv
 økosystemingeniører som f.eks. spætter og bæver.

Oprindelse 
Begrebet nøgleart (af en. keystone species) opstod da den amerikanske zoolog Robert T. Paine (født i 1933) i 1969 lancerede teorien om at balancen i økosystemet kunne være afhængig af en enkelt art. Paines studie viste (1966) at fjernelsen af en art, i dette tilfælde søstjernen Pisaster ochraceus, fra en tidevandslette i Mukkaw Bay på Tatoosh Island i delstaten Washington i USA, fik store konsekvenser for det omliggende økosystem. Søstjerner er betydelige prædatorer på muslinger. Da søstjernerne forsvandt overtog muslingerne, som fortrængte andre arter og dominerede tidevandssletten fuldstændig. Søstjernen var altså en nøgleart.

Kritik 
Zoologen John D. C. Linnell, seniorforsker (økologi) ved Norsk institut for naturforskning (NINA), har udtalt (ResearchGate, 2013-07-17) at han mener nøgleartbegrebet er et dødspor, siden det er nærmest umuligt at demonstrere eller teste i naturen. Han siger videre at begrebet desuden er så misbrugt i debatter og og populærvidenskabelige medier at det næsten ikke har nogen mening længere. I stedet mener han at begrebet «sterkt interaktive arter» bør benyttes.

Se også 
 Karakterart
 Indikatorart
 Økologi

Kilder og henvisninger 

 
 Keystone species. National Geographic Home » Education
 Keystone species. Stephen C. Wagner (Department of Biology, Stephen F. Austin State University) © 2010 Nature Education

Økologi
Lugt

En lugt eller duft (alternativt stank) er en sanseoplevelse gennem lugtesansen, hvor slimhinder i næsen bliver påvirket af luftbårne stoffer. Behagelig lugt kaldes duft, mens ubehagelig lugt kaldes stank.

Visse lugte som trælugte eller blomsterdufte er meget efterspurgte og bliver betalt med høje priser. Tilsvarende er der firmaer, som fremstiller produkter, der fjerner ilde lugt (se deodorant).

Lugte, beskrivelse

Lugte, der bliver beskrevet som behagelige 
 ren ånde, blomster, træer, krydderier, benzin, krydderurter, frugter, kaffe

Lugte, der bliver beskrevet som ubehagelige 
 dårlig ånde, fodsved, afføring, sumpgas, opkast, rådnende fødevarer

Lugte, opfattelse 
Opfattelsen af lugtpåvirkninger er meget afhængig af omstændighederne. Lugten af madlavning opleves som behagelig før måltidet, men som kvalmende efter ved mæt. 

Oplevelsen er kulturbestemt: Kineserne kan ikke forstå, at vi kan spise ost, mens vi undrer os over, at de kan spise "rådne" æg.

Lugte, undersøgelse 
Undersøgelsen af lugt er et forskningsområde, som er i vækst; men det er et indviklet og vanskeligt felt. Den menneskelige lugtesans kan afsløre mange tusinde lugte på grundlag af stærkt fortyndede, luftbårne stoffer, og mange dyrs lugtesans er endnu bedre. Nogle af de duftende blomster afgiver duftspor, som kan opfanges af bier på mere end en kilometers afstand.

Lugte, tiltrækning 
Feromoner er lugte, der udskilles som kommunikation. En kønsmoden hun hos fx frostmåler kan afgive et feromon, som kan spores af hanner på flere kilometers afstand. Bidronninger udskiller uafbrudt feromoner, som styrer aktiviteten i bifamilien. Tilsvarende kan arbejderne advare andre i boet ved at udsende et advarselsferomon, eller de kan bruge et feromon for at tilkalde andre i bisværmen, når de har fundet en egnet hulhed, som sværmen kan søge ind i.

I jagtterminologi kaldes den lugt, som vildtet afsætter, for fært.

Se også 

 G-protein-koblede receptorer
Integration

Integration betyder at samle dele til en helhed. Ordet bruges i flere sammenhænge

 Integration (samfund) – processen, hvorved grupperinger finder fælles grundlag for at leve side om side, også kaldet social integration.
 Integration af indvandrere – processen, hvorved indvandrere og deres efterkommere bliver integreret i det samfund, de flytter til.
 Integralregning – en fremgangsmåde i matematikken, der summerer uendeligt små dele sammen.
Æstuarium

Et æstuarium eller flodmunding er et vandområde, hvor ferskvand gradvis opblandes med saltvand til brakvand (typisk ved en flodmunding). I et sådant mundingsområde opstår en såkaldt salinitetsgradient, hvor vandets saltindhold varierer.

I Natura 2000 defineres et æstuarium eller en flodmunding som den nederste, udvidede del af floder eller større åer, som påvirkes af tidevand.
Flodmundinger har i Natura 2000-systemet betegnelsen 1130 Flodmundinger.
I Danmark findes naturtypen i dele af Randers Fjord og i Flasken ved Reersø i Vestsjælland.

Eksempler på typiske plantearter i danske æstuarier:
 Tagrør
 Blågrøn kogleaks
 Strandkogleaks
 Udspilet star
 Vandaks

Æstuariet er en randzone, der stiller store krav til dyr og planter, da de skal kunne tåle store udsving i saliniteten. Ofte findes æstuarier i forbindelse med udløb af floder og åer i havet. Disse steder også karakteriseret ved skiftende vanddækningsgrad som følge af tidevand eller vindpres, hvilket yderligere stiller krav til organismerne på stedet. I subtropiske og tropiske områder er mangrove en typisk karakterplante ved æstuarier. I Danmark er eksempelsvis Odense Fjord og Randers Fjord æstuarier. Men også langt større områder, som f.eks. Østersøen, betegnes som æstuarier, da saltholdigheden skifter med dybden.

Se også 
 Naturtyper i Danmark
 Floddelta
 Randzone
 Økologi
 Latinske ord og vendinger#Æ

Eksterne kilder/henvisninger 

 Estuaries  på http://www.mt-oceanography.info/  reviewed by: Gunther Krause. Hentet 17. aug. 2016
 Erik Buchwald og Steen Søgaard (red): Danske naturtyper i det europæiske NATURA 2000 netværk  Miljø- og Energiministeriet, Skov- og Naturstyrelsen, 2000; 

 
Naturtyper i Danmark
Gallowaykvæg

Galloway kvæg (Bos taurus galloway) er en kvægrace, der oprindeligt stammer fra Galloway-området i det sydvestlige Skotland. Det er den ældste britiske kvægrace og verdens ældste hornløse kødkvægrace. Man mener at gallowaykvæget kan stamme helt tilbage fra skyternes hornløse kvæg (år 485-425 f.Kr.). De fleste optegnelser om gallowaykvæg brændte i 1851, derefter oprettedes stambogen, og avlsarbejdet med de nuværende galloway-typer begyndte. 

Racen er naturligt uden horn. Mulepartiet er bredt, og pelsen er traditionelt sortbrun. Gallowaykvæg har under- og yderpels med lange dækhår og krøllet ulden underpels, der isolerer mod både kulde og varme. Dækhårene virker vandafvisende. Dyrets hals er kort og går lige over i den lige ryg. Bækkenet er bredt, og benene er korte og robuste. Den skotske oprindelige variant er noget mindre end den amerikanske. Tyre af den skotske variant vejer omkring 700-800 kg, mens koen vejer omkring 400-450 kg. Kalvenes fødselsvægt ligger på 25-32 kg.

Gallowaykvæg er roligt og nemt at omgås. Mod en ydre trussel holder flokken dog sammen og gør fælles front mod fjenden. Gallowaykvæg giver ved slagtning høje kødprocenter. Da dyrene vokser langsomt, en tyr er ca. 18 måneder om at blive slagteklar (200 kg), bliver kødet meget fint marmoreret.

Gallowaykvæget er i stand til at fordøje store mængder af næringsfattige vækster f.eks. lyng og kan dermed overleve på meget ringe græsningsarealer – f.eks. heder. Dyrene lever længe og er meget frugtbare. Køerne er kendt som meget omsorgsfulde mødre, der kælver nemt, har meget mælk, og kan opfostre kalve selv under vanskelige forhold. Pelsen, sammen med dyrenes ringe krav til græsningens kvalitet, og store modstandsdygtighed overfor sygdomme, gør, at de kan gå ude hele året og er meget hårdføre. I Danmark benyttes gallowaykvæg af  bl.a. kogræsserforeninger til naturpleje. Her findes i dag omkring 1000 dyr.

Der findes flere typer af Gallowaykvæg: Rød galloway, dun galloway, belted galloway, miniaturegalloway og hvid galloway.

Kilder/Henvisninger 
 Agfact 
 Molslaboratoriet, Naturhistorisk museum 
 Gallowayforeningen

Kvægracer
Kødkvæg
Karl Toosbuy

Karl-Heinz Werner Toosbuy (23. februar 1928 i Holte – 8. juni 2004) er en dansk virksomhedsgrundlægger. Karl Toosbuy flyttede med sin kone Birte og deres datter Hanni til Bredebro i 1963, hvor han grundlagde en skofabrik, som blev til verdensfirmaet Ecco Sko A/S.

Toosbuy blev udlært på Hertz Garveri & Skotøjsfabrik i København og læste om aftenen til designer. Han blev udviklingschef på Tretorn i Helsingør og blev værkfører hos Nordsko i Ballerup, men ville være selvstændig. Familien solgte deres hus i Bagsværd og satsede alt på produktion af sko. Toosbuy brugte helt ny teknik med robotter, og han lod skafter fremstille i Indonesien og Thailand og montere på færdige sko i Portugal. Skoene vandt priser i udlandet, og efter at være betragtet som discount blev de også populære i Danmark. 
Karl Toosbuy stod bag en indsamling til prins Joachim og prinsesse Alexandra, så de kunne istandsætte Schackenborg. Siden har familien Toosbuy været fast gæst hos prins Joachim.

I 2003 blev Karl Toosbuy udnævnt til æresborger i Bredebro. Han blev også Ridder af Dannebrog.

I sin ungdom var Karl Toosbuy medlem af atletikklubben Helsingør IF sammen med bl.a. Georg Poulsen. Toosbuy nåede at sætte dansk rekord på 1.000 meter. Senere blev han en habil højdespringer i Københavns IF og sprang 1,75 i 1948.

Noter

Eksterne henvisninger 
 

Erhvervsfolk fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Riddere af Dannebrog
Personer fra Sønderjylland (i Danmark)
Mellemdistanceløbere fra Danmark
Atleter fra Københavns IF
Atleter fra Helsingør IF
Iværksættere fra Danmark
Ecco Sko
Milliardærer fra Danmark
Husløg

Husløg (Sempervivum) er en planteslægt, der indeholder følgende arter:

 Almindelig husløg (Sempervivum tectorum) eller Taghusløg
 Spindelvævhusløg (Sempervivum arachnoideum)
 Bjerghusløg (Sempervivum montanum)

 Sempervivum x hybridum

CAM-planter
Stenurt-familien
Alpinplanter
Tørketålende planter
Almindelig husløg

 
Almindelig Husløg (Sempervivum tectorum) er en staude med rosetstillede blade. Den er indført til Danmark, hvor den oprindelig blev plantet i stråtage som værn mod brand.

Beskrivelse 
Stænglerne ses ikke, og de enkelte blade er sukkulente (= tykke med vandholdige celler), elliptiske til omvendt ægformede med lang, skarp spids. Oversiden er voksklædt og grågrøn, mens undersiden er grårød. Randen er forsynet med fine hår. 

Blomsterne sidder i en løs stand for enden af en 20-40 cm lang stængel. De enkelte blomster er stjerneformede og rosenrøde. Frugterne er bælgkapsler med mange, spiredygtige frø.

Rodnettet er kraftigt og dybtgående. Planten spredes let ved afrevne siderosetter og (sjældnere) ved frø. Bladrosetten dør bort efter afblomstring, men har som regel forinden sat små siderosetter.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,10 × 0,20 m (10 × 2 cm/år). Læg mærke til, at afrevne siderosetter og frøplanter kan få det til at se ud som om moderplanten er større end den egentlig er i sig selv.

Hjemsted 
Almindelig Husløg hører hjemme på mineralfattig, tør og varm bund i Centraleuropas bjerge. Den er indført til Danmark (plantet i stråtage som værn mod brand) og findes nu forvildet på Bornholms klipper, på stendiger og på sydvendte hulveje i Jylland.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Haveplanter
Flerårige urter
Rosa blomster
CAM-planter
Livscyklusvurdering

Livscyklusvurderinger kaldes ofte bare LCA (efter engelsk life-cycle assessment). Det er nogle metoder inden for økologi, der kan bruges til at vurdere produkters eller produktsystemers miljøbelastning gennem hele deres livscyklus fra "vugge til grav" dvs. fra udvinding af råmaterialer og fremskaffelse af naturressourcer, over fremstilling af produktet, brugen af det inklusive vedligeholdelse og reparation, til bortskaffelse af det kasserede produkt.

LCA Center Danmark (http://www.lca-center.dk/) er startet af Miljøstyrelsen og har til formål at hjælpe dansk erhvervsliv i gang med livscyklusvurderinger og beslægtede discipliner, som produktorientering af miljøarbejdet, miljøvaredeklarationer (http://www.mvd.dk/), livscykluskoncepter og økodesign.

Bæredygtighed
Miljøplanlægning
Akkadisk (sprog)

Akkadisk (lišānum akkadītum) er det ældst belagte semitiske sprog og blev i oldtiden talt af særligt de to kulturfolk assyrerne og babylonierne med centrum i Mesopotamien, dvs. i det nuværende Irak. Sproget kendes fra ca. 2.500 fvt. nedskrevet ved hjælp af kileskriften, der oprindelig var udviklet af sumererne, som talte sumerisk – et ikke-beslægtet sprog. Sproget har sit navn fra byen Akkad, som var ét af de tidlige centre for den mesopotamiske civilisation.

Historie 
Akkadisk kendes fra midt i det tredje årtusinde før vor tidsregning som oldakkadisk, som sidenhen ved det andet årtusindes begyndelse opdeltes i hhv. babyloniske (sydlige) og assyriske (nordlige) dialekter:

I det tredje årtusindes Mesopotamien var sumererne indledningsvist det dominerende kulturfolk, og deres sprog – sumerisk – var rigets officielle sprog, men en stadig indvandring af semitisk-talende akkadere kulminerede i oprettelsen af det såkaldt Akkadiske Rige (2334–2154 fvt.) under Sargon af Akkad, der gjorde akkadisk til rigssprog, selv om sumerisk forblev i brug til litterære og religiøse formål. De næste ca. 1500 år forblev akkadisk hovedsproget i den østlige del af Nærorienten og fik også i vid udstrækning status som lingua franca i de omkringliggende egne, men omkring år 800 fvt. begyndte akkadisk at tabe terræn til aramæisk, som hurtigt overtog rollen som fællessprog i området, og i den hellenistiske tid anvendtes akkadisk kun af præster og skrivere i assyriske og babylonske templer. Det sidste kendte dokument på akkadisk er affattet i det første århundrede evt., og herefter gik ethvert kendskab til akkadisk og dets kileskrift tabt i godt 1500 år. Først i 1800-tallet begyndte man at afkode kileskriften og genopdagede da det sprog, den rummede.

Litteratur 
 John Huehnergard: A Grammar of Akkadian. (Harvard Semitic Museum Studies 45.) Scholars Press. Atlanta. Georgia.

Eksterne henvisninger 

 Engelsksproget onlinekursus i akkadisk 

Akkadiske imperium
Mesopotamien
Semitiske sprog
Historie
Assyrisk

Assyrisk er en dialekt af det akkadiske sprog, der blev talt i det gamle Assyrien. Det tilhørende skriftsprog blev skrevet med kileskrift på lertavler indtil ca. år 750 før vor tidsregning, hvor pergament, læder og papyrus blev introduceret som medie af aramæerne. Dette medførte at skriftsproget blev udkonkurreret af aramæisk, ligesom det nye sprog gradvist vandt indpas blandt assyrerne i en ny hybrid form, assyrisk aramæisk. 

Assyrerne i dag lever som et mindretal side om side med bl.a. kurdere, turkmenere og arabere i det assyriske område, der strækker sig over dele af Irak, Iran, Tyrkiet, Armenien og Syrien – et område lidt mindre end Kurdistan.

Se også 
 Babylonsk 
 Kileskrift
 Mesopotamien
 Assyriologi

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Ethnologue, Languages of the World: Assyrian Neo-Aramaic
 Assyrian International News Agency , hentet 14. maj 2016

Semitiske sprog
Assyrien
Dialekter
Babylonsk (sprog)

Babylonsk var et sprog der nedstammede fra akkadisk. Det var udbredt i Syd-Mesopotamien, var skrevet på kileskrift og uddøde c. år nul, afløst af aramaisk.

Se også  
 Assyrisk

Semitiske sprog
Babylonien
Lokalpatriotisme

Lokalpatriotisme er en fædrelandskærlighed, som er begrænset til det lokale område eller – måske mere præcist – til den lokale subkultur. Som fædrelandskærlighed kan lokalpatriotisme være positiv og mild med interessen lagt på det, som samler folk i lokalområdet: sprog, kultur, historie og samvær. I den udgave er lokalpatriotisme også i stand til at se og bearbejde egne mangler og begrænsninger.

Når lokalpatriotismen bliver negativ og aggressiv over for reelle eller indbildte modstandere, vendes interessen mod det, der opleves som truende, forkert eller latterligt hos "de andre". Den lokale kultur føles under pres, og der er ikke overskud til selvironi eller tilpasning.

Se også 
 Dialekt
 Folklore
 Lokalhistorie

Samfund
Bysociologi
Hurrierne

Hurritterne var et folkeslag, der i oldtiden spredte sig ud over Anatolien, Armenien og det nordlige Mesopotamien. De grundlagde storriget Mitanni (ordet læses i dag Mittani af hurrittologer) omkring 16. århundrede f.Kr.

Det hurritiske sprog var hverken indo-europæisk eller semitisk. Det var et såkaldt isoleret sprog, hvilket vil sige, at det ikke var i familie med andre kendte sprog.

Eksterne henvisninger 

 

Armeniens historie
Folkeslag i Armenien
Folkeslag i Mellemøsten
Mesopotamien
Anatolien
Oldtidens folkeslag
Eksotisk

Eksotisk kommer af græsk εξωτικος exotikos = "fremmed". Det eksotiske er altså det fremmede. I daglig tale bruges ordet dog i en lidt mere snæver betydning, hvor man sigter til det "løjerlige" eller "sydlandske".

Inden for geografi eller økologi bruges ordet i den oprindelige betydning. En stenart kan derfor udmærket være eksotisk, selv om den kommer fra Grønland. En træart vil også blive kaldt eksotisk, når den ikke er naturlig hjemmehørende i Danmark. Det kunne f.eks. være arten Sølv-Lind (Tilia tomentosa), der kommer fra Balkanområdet.

Geografiske betegnelser
Økologi
Indo-arier

Indo-arierne var et oldtidsfolk, der drog tværs over Centralasien fra deres urhjem i det sydlige Rusland til Indusdalen i det nuværende Pakistan. En anden gren blev opblandet med hurritter, som bl.a. grundlagde Mitanni i Mellemøsten.
    
Nogle anser indvandringen i Indusdalen for at være årsagen til Induskulturens undergang, mens andre mener at indo-arierne kom senere og blot udnyttede det magttomrum som var opstået.

Ligesom de nært beslægtede proto-iranere nedstammer Indo-arierne fra arierne (indo-iranerne).

Se også
Vedisk

Oldtidens folkeslag

en:Indo-Aryan languages
Indoiranske sprog

Indoiranske sprog er den mest østlige gruppe af de levende indoeuropæiske sprog. De er godt repræsenterede blandt de ældste optegnelser af indoeuropæiske sprog. De har deres oprindelse i området omkring den sydlige del af Uralbjergene, og de blev hurtigt delte da de udbredte sig mod øst og syd for det Kaspiske Hav i Iran, Afghanistan og Pakistan. Deres udbredelse er sat i forbindelse med opfindelsen af stridsvognen.

De indoiranske sprog har to store hovedgrupper:
 Indoariske sprog: for eksempel sanskrit, hindi, urdu, bengali, punjabisk, singalesisk, nepalesisk, pali, romani
 Iranske sprog: for eksempel persisk (eller farsi, iransk), pashto (eller afghansk), ossetisk, kurdisk.

Se også 
 Indo-arierne – et oldtidsfolk

Indo-iranske sprog
Urartu

Urartu var i oldtiden et rige med centrum omkring Van-søen i det armenske højland.

Riget lå i konstant krig med Assyrien, dets sydlige nabo.

Urartus befolkning bestod primært af proto-armeniere.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Antikken
Anatolien
Armeniens historie
Civilisationer
Græker

I dag er græker betegnelse for indbyggerne i det moderne Grækenland.

Historisk 
Grækere hed i antikken hellener. Hellen stammer fra græsk og betyder fra Hellas (Oldtidens Grækenland).

I antikken boede der grækere fordelt i kolonier i hele Middelhavsområdet; se også oldtidens Grækenland.

Grækerne er et folkeslag, der bl.a. har det tilfælles, at de taler det indoeuropæiske sprog græsk. Navnet "græker" stammer fra latin graecus. Grækerne selv kalder sig for hellenes (ελληνες). 

Var man ikke hellener, var man barbar (=fremmed, udlænding).

Se også
 Hellén
 Hellenismen

Referencer

Referencer
Iranske folkeslag

De iranske folkeslag er en gruppe af beslægtede folkeslag, der taler de iranske sprog. De største folkeslag i gruppen omfatter Persere, Kurdere og Pashtunere. De iranske folkeslag må ikke forveksles med iranere der bor i republikken Iran, da disse blot er ét folkeslag af flere".
Stenurt

Stenurt (Sedum) er en slægt med ca. 50 arter, som er udbredt stort set overalt på den nordlige halvkugle. Det er sukkulente stauder med lav vækst og tykke blade. Blomsterne er 5-tallige. Her beskrives kun de arter, som er vildtvoksende eller dyrkede i Danmark.

 Bidende stenurt (Sedum acre)
 Bjergstenurt (Sedum rupestre)
 Engelsk stenurt (Sedum anglicum)
 Hvid stenurt (Sedum album)
 Høststenurt (Hylotelephium ewersii) – se nedenfor
 Kinesisk sankthansurt (Hylotelephium spectabile) – se nedenfor
 Kinesisk stenurt (Phedimus florifer) – se nedenfor
 Liden stenurt (Sedum annuum)
 Lodden stenurt (Sedum villosum)
 Mosstenurt (Sedum lydium)
 Pudret stenurt (Sedum spathulifolium)
 Rød stenurt (Phedimus spurius) – se nedenfor
 Seksradet stenurt (Sedum sexangulare)
 Sankthansurt (Hylotelephium telephium) – se nedenfor

Navneændringer efter 2004 
Følgende arter er udskilt af slægten Sedum og tilhører nu slægten Dudleya
 Dudleya caespitosa tidligere Sedum cotyledon
 Dudleya edulis tidligere Sedum edule

Følgende arter er udskilt af slægten Sedum og tilhører nu slægten Hylotelephium
 Sankthansurt (Hylotelephium telephium) tidligere Sedum carpaticum, Sedum fabaria eller Sedum telephium
 Høststenurt (Hylotelephium ewersii) tidligere Sedum ewersii
 Kinesisk sankthansurt (Hylotelephium spectabile) tidligere Sedum spectabile

Følgende arter er udskilt af slægten Sedum og tilhører nu slægten Phedimus
 Kinesisk stenurt (Phedimus florifer) tidligere Sedum floriferum
 Rød stenurt (Phedimus spurius)

Følgende arter er udskilt af slægten Sedum og tilhører nu slægten Rosenrod (Rhodiola)
 Almindelig rosenrod (Rhodiola rosea) tidligere Sedum rosea, Sedum rhodiola eller Sedum scopolii
 Rhodiola rhodantha tidligere Sedum rhodanthum

Note 

Sukkulenter
Stenurt-familien
CAM-planter
Alpinplanter
Bidende stenurt

 
Bidende Stenurt (Sedum acre) er en 3-6 cm høj urt, der i Danmark er meget almindelig på åben sandbund, stengærder, overdrev og vejkanter. Blade og stængler har en skarp og bitter smag, som skyldes giftige alkaloider. Spisning af planten vil fremkalde ætsningsagtige skader på hud og slimhinder. Frøspredning kan let gøre planten ukrudtsagtig på tør, varm bund.

Beskrivelse 
Bidende Stenurt er en flerårig urt med tæt, pudeagtig vækstform. Dens stængler er stærkt forgrenede, nedliggende og rodslående, men opstigende ved spidserne. Bladene er sukkulente, dvs. at de har vandfyldte celler, som gør dem tykke og opsvulmede. De sidder taglagt, og er ægformede med let tilspidsning. Bladene kan farves rødbrune om efteråret.

Blomsterne er stjerneformede og gule, og de sidder i tætte stande ved spidsen af skuddene. Frugterne er stjerneformede bælgkapsler, som indeholder rigtigt mange, spiredygtige frø.

Størrelsen på planten antager ca. 5 cm × 50 cm i højde × bredde, og den har en årlig tilvækst på omtrent 5 cm × 5 cm. Spredning af skudstykker og frø kan dog øge det dækkede areal betydeligt hurtigere, end den enkelte plante kan klare.

Rodnettet er ganske tyndt og overfladisk.

Voksested 
Den vokser på tørre, solvarme skrænter, sandmarker, i heder og klitter, samt på stengærder over det meste af Europa.

I Danmark er den meget almindelig bortset fra i Vestjylland, hvor den findes hist og her, og findes også i Grønland.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Haveplanter
Gule blomster
Flerårige urter
CAM-planter
Grønlands flora
Storby

En storby (også metropol el. metropolis) er et byområde, der opfylder et antal kriterier ud fra en given definition. Der findes flere forskellige definitioner, alt efter hvilken sammenhæng ordet anvendes i.

Definitioner 
Der findes flere rent objektive definitioner på hvad en storby er, men i mange tilfælde vil en storby også kunne være en subjektiv vurdering. F.eks. brandede medierne i 1950'erne byen Aarhus som "verdens mindste storby". Under de nedenstående definitioner vil den aldrig være sand, omend den vil være en storby efter FN eller USAs definition. Efter de to sidste definitioner er der flere danske storbyer (f.eks. Odense og Aalborg) der er mindre, mens der efter den mest udbredte definition slet ikke er nogen storbyer i Danmark (eller resten af Skandinavien for den sags skyld).

Dirk Brongers definition 
Den mest anvendte definition, der især anvendes af sociologer, samfundsforskere og trafikforskere er Dirk Brongers definition, der definerer en storby ud fra kriterierne indbyggertal (> 1 mio.), befolkningstæthed (> 2.000 indbyggere/km2) og monocentreret opbygning

FN's definition 
FN definerer en storby som et område, der har tæt bebyggelse omgivet af områder med lavere bebyggelsesgrad, hvor hele området skal være under direkte påvirkning af det centrale byområde, gennem f.eks. offentlig transport og vejnet.

USA's nationale statistikorganisations definition 
USA's nationale statistikorganisations definition: en storby er et byområde med mindst 50.000 indbyggere.

Referencer 

Samfund
Bebyggelsestyper
Metis

Titanen Metis (græsk: Μετις, Metis, "intelligens") er en Okeanide som blev slugt af Zeus, fordi Gaia havde advaret ham om at et af hans børn som Metis skulle føde, ville afløse ham som den øverste gud. På et tidspunkt efter at Zeus havde slugt Metis, sprang hendes barn Athene ud af hans pande.

Stamtræ

Titaner
Nymfer
Akkadiske imperium

Det akkadiske imperium eller akkadiske rige var det første imperium i Mesopotamien efter den langlivede civilisation Sumer. Det akkadiske imperium var centreret i byen Akkad og dens omkringliggende region.

Imperiet forenede akkadisk- og sumerisktalende under én styre. Det akkadiske imperium udøvede indflydelse på tværs af Mesopotamien, Levanten og Anatolien og sendte militære ekspeditioner så langt sydpå som Dilmun og Magan (det moderne Saudi-Arabien, Bahrain og Oman) på den Arabiske Halvø.

Akkadernes efterkommere var babylonerne og assyrerne.

Akkadisk, der i dag er uddødt, var et semitisk sprog.

Referencer

 
Oldtiden
Civilisationer