alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Fosforkredsløb

Fosforets kredsløb er mindre kompliceret end f.eks. kvælstofkredsløbet, men det rummer dog også mange finurligheder. I grove træk indledes kredsløbet, når syre gør råfosfat opløseligt. Syren kan være dannet som kulsyre, eller der kan være tale om mykorrhiza-svampes evne til at udskille syre. I begge tilfælde henter planterne fosfat ud af jordvandet og bruger det i stofskiftet. Først og fremmest bruges der fosfat i sukkerstofskiftet, men også det energibærende stof, ATP, og de genbærende stoffer, DNA og RNA er rige på fosfat.

Når planterne bliver ædt af planteæderne, indledes græsningsfødekæden, der slutter, når et rovdyr æder et andet rovdyr. Fosforet følger med gennem hele kæden, og hos dyrene bliver der behov for ekstra store mængder fosfat, da ca. 10% af knoglemassen består af fosfat.

Når planter og dyr mister f.eks. blade, hår eller ekskrementer, eller når de dør, er de blevet til førne. Nedbryderne går straks i gang med at omsætte førnen, og de danner indledningen til nedbryderfødekæden, som i første omgang fører til en humificering af førnen. Undervejs mistes en del af fosfatet i form af de to letopløselige ioner, hydrogenfosfat-ion (HPO4÷÷) og dihydrogenfosfat-ion (H2PO4÷). Andre nedbrydere kan under gunstige betingelser nedbryde humus og derved frisætte resten af fosfatet. Denne proces kaldes mineraliseringen, og den stiller flere af de to førnævnte ioner til rådighed i jordvandet.

Hvis ikke planterne får fat i fosfatet på dette tidspunkt, vil det meget snart gå i forbindelse med kalcium og danne råfosfat (Ca3(PO4)2). Dette stof er næsten uopløseligt i vand og danner et vedvarende depot, indtil det bliver påvirket af syre (se ovenfor).

Se også 
 Stofkredsløb
 Økologi

Kilder 
 

Jordbundsbiologi
Økologi
Metabolisme
Territorialstridighed

Territoriale stridigheder er stridigheder mellem stater om landområder eller havområder.

Ofte står stridighederne om små øer, som er bestemmende for grænsedragningen til vands og dermed rettighederne til ressourcerne i undergrunden, specielt olie.

Nuværende stridigheder 

 Falklandsøerne/Las Malvinas mellem Storbritannien og Argentina.
 Kashmir mellem Pakistan og Indien.
 Kosovo mellem Serbien og Kosovo.
 Rockall mellem Danmark, Storbritannien og Island.
 Vestbredden mellem Israel og Jordan.
 Krim mellem Ukraine og Rusland

Tidligere stridigheder 
 200 sømilegrænsen ved Jan Mayen mellem Danmark og Norge – afgjort ved Den internationale Domstol i Haag den 14. juni 1993.
 Hesselø mellem Danmark og Sverige.

Se også 
 Territoriale stridigheder

Konflikter
Rate-bor

Rate-bor er var i den nordiske mytologi navnet på det bor (naver), som ifølge  Snorre Sturlasson blev anvendt af jætten Suttungs bror Bauge for at bore et hul i bjerget Hnitbjerg, hvor skjaldemjøden blev opbevaret. Odin, der brugte dæknavnet Bølværk overvågede arbejdet. Da borehullet var færdigt, forvandlede Bølværk sig til en slange og krøb ind i bjerget for at stjæle mjøden, hvilket lykkedes. Fortællingen findes i Skáldskaparmál, kapitel G58.
{|, som af Bauge blev anvendt til at bore gennem Hnitbjerget.

Artefakter i nordisk mytologi
Bigband

Et Bigband er et orkester med almindeligvis 17 musikere (standardbesætningen), der spiller jazz-musik - især swing - men spænder fra Swing til moderne jazz og funk og latin jazz i nyere tid.

Besætning 
Et bigband består af fire sektioner, hver bemandet med mindst 4 musikere.
 Rytmesektionen, bestående af: trommer, kontrabas (eller oftere i nyere tid el-bas), klaver og guitar samt evt. percussion
 trompet-sektionen 
 basun-sektionen (inkl. bastrombone)
 Træblæsersektionen med saxofoner (alt, tenor og bariton samt i sjældnere tilfælde sopran), klarinetter og fløjter. (Klarinet og fløjte udelades dog ofte eller spilles blot af nogle af saxofonisterne).

Endelig kan der være vokalist(er), som dog ikke medregnes i selve bigbandet, men oftest præsenteres som solisten.

Historie 
Bigbandet blev i 1920'erne et populært fænomen i det amerikanske musikliv og spredte sig herfra. Dengang bestod et bigband typisk af 10-13 musikere, skønt man ikke benyttede ordet "bigband" i dén sammenhæng. De rigtige bigband dukker op i USA omkring 1933, og får hurtigt en særskilt spillestil, især bygget op af såkaldte riffs. 

Det var mere eller mindre en dansevenlig ungdom, som midt i økonomisk depression krævede de store besætninger og dansesteder. Sin mest betydningsfulde musikalske udvikling gennemgik bigband-musikken i perioden 1935-45. I 1990'erne kom en opblomstring og en interesse for bigband, og alene i Danmark findes over 100 af slagsen.

På grund af orkestrets størrelse og stigende lønninger er bigband ikke mere så normale i musiklivet som tidligere.

Danmarks Radio finansierede gennem mange år Radioens Big Band, som nu må klare sig selv på private vilkår.

Det Kgl. Danske Musikkonservatoriums bigband havde verdenspremiere i 2001 under ledelse af professor Mogens Andresen og bestod da af unge musikstuderende.

Aarhus Jazz Orchestra støttes økonomisk af Statens Kunstfond og Aarhus Kommune og har er et såkaldt rytmisk basisensemble, der dog primært spiller bigband-musik.

Nordkraft Big Band støttes af flere nordjyske kommuner, herunder bl.a. Aalborg Kommune, samt Statens Kunstfond og private fonde.

Referencer
Trudvang

Trudvang var i den nordiske mytologi Thors egn i Asgård. Her ligger hans bolig Bilskirner. Egnen er opkaldt efter Thors datter Trud.

 

Steder i nordisk mytologi
Thor
Slid (nordisk mytologi)

Slid er i nordisk mytologi navnet på den flod, som løber gennem Hel. Den er isnende kold og fyldt med sværd og knive, som bevæger sig rundt under vandet. Floden udspringer ved Hvergelmer.

Mytologiske vandløb
Steder i nordisk mytologi

fr:Slidr
Sult (nordisk mytologi)

Sult er i nordisk mytologi navnet på Hels kniv. Alle som dør og kommer i dødsriget bliver inviteret ind til Hel og her får de lov til at spise af Hunger og skære med Sult.

Har den egenskab at jo mere man spiser jo mere udsultet bliver man.

Artefakter i nordisk mytologi
Hunger (nordisk mytologi)

Hunger er i nordisk mytologi navnet på Hels fad. Har samme egenskab som Sult.

Artefakter i nordisk mytologi
Faldende fare

Faldende fare er navnet på Hels tærskel ind til hendes sal. Har den egenskab at den hæver sig, når nogen træder ind i salen, således vedkommende falder.

Artefakter i nordisk mytologi
Gridarvol

Gridarvol er i nordisk mytologi navnet på Grids stav. Staven har den egenskab, at den kan slå gennem alt. For at man kan bruge den korrekt kræver det, at man også har både styrkebæltet Megingjord og jernhandskerne Iarngreiper på. Thor låner staven, da han redder Loke fra Geirrød.

Artefakter i nordisk mytologi
Thor
Det Kongelige Danske Musikkonservatorium

Det Kongelige Danske Musikkonservatorium (DKDM) (engelsk: Royal Danish Academy of Music eller Royal Danish Conservatory of Music) er et dansk musikkonservatorium. Konservatoriet blev grundlagt i 1867 af komponisten Niels W. Gade som Københavns Musikkonservatorium og er Danmarks ældste professionelle musikuddannelsesinstitution. I 1902 blev navnet ændret til det nuværende. Fra 1949 har den danske stat stået for driften.

Konservatoriet overtog pr. august 2008 Danmarks Radios tidligere lokaler på Rosenørns Allé 22 (Radiohuset), herunder Radiohusets Koncertsal, der således tog navneforandring til Konservatoriets Koncertsal.

Institutionen havde tidligere til huse i på H.C. Andersens Boulevard i København.

Børnekor 
Docent Margrete Enevold stiftede i 1978 et børnekor, der fungerer som øvekor for musikstuderende og som selvstændigt koncertensemble. Koret er kendt for sine store udlandsrejser og turnéer.

Bigbands 
Professor Mogens Andresen dannede i 2001 et Big Band, som bestod af unge studerende, der spillede ved koncerter og fester o.l.

Dette var dog ikke det første af slagsen, idet docent Frans Rasmussen allerede i 1978 oprettede DKDM-bigband, der siden i perioden 1979-85 blev ledet af blandt andre Thad Jones, Dave Baker og Ernie Wilkins. Herefter fungerede orkestret nogle år endnu under ledelse af Frans Rasmussen og Ole Koch Hansen, indtil det faldt som offer for nedskæringer først i halvfemserne. Af de mere prominente medlemmer gennem perioden kan nævnes sangerinderne Hanne Boel og Vibeke Nørby, saxofonisten Fredrik Lundin, trompetisterne Ole Hansen og Jan Glæsel, basunisterne Kenneth Agerholm og Thure Larsen, pianisten Niels Thybo og trommeslageren Frands Rifbjerg.

Ledere på konservatoriet 
Direktører/ rektorer:

 1867–1890 Niels W. Gade
 1890–1899 J.P.E. Hartmann
 1899–1915 Otto Malling
 1915–1930 Anton Svendsen
 1930–1931 Carl Nielsen
 1931–1947 Rudolph Simonsen
 1947–1954 Christian Christiansen
 1954–1955 Finn Høffding
 1956–1967 Knudåge Riisager
 1967–1971 Svend Westergaard
 1971–1975 Poul Birkelund
 1976–1979 Friedrich Gürtler
 1979–1986 Anne-Karin Høgenhaven
 1986–1989 Anker Blyme
 1989–1992 Merete Westergaard
 1992–2007 Steen Pade
 2007–2019 Bertel Krarup
 2019-nu Uffe Savery

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Det Kongelige Danske Musikkonservatoriums hjemmeside 

 
Uddannelsesinstitutioner i København
Etableret i 1867
Musikkonservatorier i Danmark
Ogg Vorbis

Ogg Vorbis (udtales ogg forbis) er en metode til komprimering af lyd udviklet af et projekt fra Xiph.org Foundation.

Det er en del af Ogg, som er fællesbetegnelse på deres arbejde med at udvikle frie og åbne multimedie- og signalbehandlingsstandarder.

Ogg Vorbis minder om det mere kendte og anvendte MP3-format, men der er ikke knyttet patent- eller licensbetingelser til dette åbne format. Desuden er Ogg Vorbis væsentligt nyere end MP3, og komprimeringsalgoritmerne er blevet bedre siden da. Man anskuer generelt Ogg Vorbis som 40% bedre, ved samme bithastighed.

Ved komprimering til Ogg Vorbis angiver man typisk en kvalitetsfaktor fra 1 til 10. Visse encodere tillader dog, at man angiver en gennemsnitsbithastighed, som encoderen så vil forsøge at afpasse efter.

Til trods for at være blevet modtaget godt til brug på hjemmecomputere, understøttes Ogg Vorbis kun af de færreste transportable musikafspillere.

Se også 
 Hjælp:Ogg Vorbis

Ekstern henvisning 
 http://www.vorbis.com/

Frie audio codecs
Nåstrand

Nåstrand (isl. Náströnd) er i nordisk mytologi navnet på det sted, hvor forbrydere (mordere, voldtægtsmænd, edsbrydere osv.) ender, når de dør.

Nåstrand er et hus, hvor de bliver sat til at bo indtil Ragnarok. Straffen for deres gerninger består da i, at huset er dannet af flettede slanger, som er levende vel at mærke. Ydermere er slangerne giftige, og beboerne må leve i evig pinsel.

Huset er placeret på ligstranden ved Slids bred.

Eksterne henvisninger
 Nåstrand i Nordisk Familjebok
  Nåstrand hos Nordisk-mytologi.se
  Nåstrand i Vikingarnas mytologiska värld hos Historiska.se

Steder i nordisk mytologi
Efterlivssteder‎
Straf
Hvergelmer

Hvergelmer (norrønt: Hvergelmir "bobblende, brusende kilde") er i nordisk mytologi navnet på den kilde, som står ved den af Yggdrasils tre rødder som løber over Niflheim.

Referencer 

Steder i nordisk mytologi
Søkkvabek

Søkkvabek er i nordisk mytologi navnet på Sagas bolig i Asgård.

Steder i nordisk mytologi
Vinniler

Vinniler er i nordisk mytologi navnet på et folk, måske Langobarderne, som lå i strid med Vandalerne.

De viser forholdet mellem Odin og Frigg. Odin er sejrsgud og ønskede at give vandalerne sejren, mens Frigg helst så vinnilerne vinde. For at afslutte striden med sin hustru erklærede Odin, at han ville give sejren til dem, han så først næste morgen. Odin vidste, at hans seng stod sådan, at han så vandalerne først. Men Frigg drejede sengen mens Odin sov, og næste morgen så han vinnilerne først og gav dem sejren.

Alternativ version 
I en anden version sender Frigg et sendebud til vinnilerne, som beder dem om at klæde sig ud som vildmænd og rejse så langt mod øst, som de kan. Frigg er nemlig klar over, at Odin altid ser mod øst, når han om morgenen sætter sig på lidskjalv.

Ganske som forventet spørger Odin næste morgen sin hustru, hvad det dog er for nogle mærkelige mænd, der har klædt sig ud og står så langt mod øst, og Frigg svarer at det såmænd er vinnilerne, og Odin må give dem sejren.

Jernalder
Skandinavisk jernalder
Tidligere folkeslag i Europa
Nordisk mytologi
Tjasse

Tjasse (norrønt Þjazi, også stavet Thiazi, Thjazi eller Thiassi) er en jætte i nordisk mytologi. Tjasse er søn af Årvalde og er bror til Gang og Idi, og han er fader til Skade. Han bor i Trymheim i Jotunheim.

Han er mest kendt for at have bortført gudinden Idun, hvilket omtales i både Yngre Edda og i skjaldedigtet Haustlöng.
Han blev dræbt af aserne efter de har fået befriet Idun.
Han nævnes også i Skáldskaparmál, Grímnismál, Hárbarðsljóð , Lokasenna og Hyndluljóð.

Galleri

Se også 
 Tjasse bortfører Idun
 De nordiske guders familietræ

Eksterne henvisninger 
 

Jætter
Det arabiske talsystem

Det indisk-arabiske talsystem, arabiske talsystem eller titalssystemet er verdens mest udbredte talsystem. Det er opfundet af indere, 
formidlet til Vesten af araberne og i dag brugt vidt omkring i verden, herunder også i Kina med en speciel udformning af de kinesiske tal. Det enestående ved indernes system er opfindelsen af tegnet nul, "0", der gør det muligt at nedskrive, at en talklasse (enere, tiere, hundreder...) er tom. Erkendelsen af det tomme balancepunkt midt mellem de positive tal og de negative forudsætter en verdensforståelse, der rummer tomheden som element. I de mellemøstlige og vestlige kulturer blev verden set dualistisk, dvs. i enten godt eller ondt (+ eller ÷).

Titalssystemet som mundligt tællesystem er dog meget ældre end det nedskrevne system. Så vidt man kan se, har det været med de indoeuropæisk-talende folk, som udvandrede fra egnene ved Sortehavet. I hvert fald er talordene, hvor man tæller på fingrene, fælles for alle disse sprog, og systemet efter ti-tallet er overalt bygget på et titalsmodul – undtagen i Nordvesteuropa, hvor vi talte tæerne med. De keltisktalende folk, franskmændene og danskerne tæller stadigvæk i et tyvetalsmodul. Således bliver 50 = "halv-tredje-sinde-tyve" = "halvejs til det tredje gange tyve", 60 = tres = tre snese osv.

Man formoder, at det skyldes et ikke-indoeuropæisk befolkningsunderlag, som var stærkt nok til at påvirke indvandrerne. Dette "substrat", som det kaldes, har i øvrigt gjort, at de germanske sprog er fyldt med ord, som ikke kan spores tilbage til det oprindelige, fælles indoeuropæiske sprog.

Dog skal det bemærkes at mayaindianerne var før europæerne i anvendelse af nul som ciffer i et positionstalsystem. 

Babylonierne var dog endnu tidligere.

Kilder/referencer

Se også 
 Tal
 0 (tal)
 Arabiske alfabet
 Suzhou-talsystemet

Eksterne henvisninger 

 Takasugi Shinji: Number Systems of the World 

 arabiske talsystem, Det
2-modulusdeler

Indenfor den digitale elektronik bruges betegnelsen modulus om en delers deletal, det vil sige det antal pulser der skal til for at udgangen gennemløber en periode.

En 2-modulsdeler kan sættes til 2 forskellige deletal, alt efter om styreterminalen er høj eller lav. Den sidder i forbindelse med programmerbare delere og giver sammen med dem muligheden for at kunne skabe en deler med et vilkårligt deletal, ofte brugt i frekvenssynteser, hvor en enkelt krystaloscillator via et faselåst kredsløb giver mulighed for at skifte mellem alle radiokanaler i et vist frekvensbånd. 

De 2 modulus bestemmes af kanalafstanden, referencefrekvensen og resten af delerens konstruktion, og kan f.eks. være 10 og 11 (en 10/11-deler) eller 40 og 41.

Problemet 
En frekvenssyntese producerer en variabel output frekvens, fo, dannet via det faselåste kredsløbs referencefrekvens, fr og hvor det variable heltal (deletal) N er deletallet for en tæller:

Hvis man ønsker at lave f.eks. fo=150,025MHz og fr=25kHz skal:

Men har man anvendt en fast fordeler (eng. prescaler) på f.eks. 16, skal N=6001/16=375,0625 hvilket ikke er et heltal.

Én løsning er at sænke fr sænkes til 25kHz/16 for at alle nye N kan blive heltallige. Der er en stor ulempe ved at sænke fr til så lav en frekvens og det er at det faselåste kredsløb så bliver længere tid om at låse.

Løsningen 
Løsningen er at anvende en 2-modulusdeler og to delere kaldet A og N – i stedet for den ene N.

Deler A skal være strengt mindre end A end deler N. Begge delere bliver clocket af 2-modulusdelerens output, men kun deler N's output sendes tilbage til fasekomparatoren.

Løkke:
 Initielt sættes 2-modulusdeleren til at dele med M + 1. Både N og A tæller ned indtil A når nul og så skiftes 2-modulusdeleren til at dele med M. På dette punkt, har deleren N talt A. Tællingen fortsætter indtil N når nul, hvilket er yderligere N - A tællinger. På dette punkt fortsætter cyklussen.

Formler:

Så mens vi stadig har en faktor M som multipliceres med N, kan vi yderligere lægge en tælling på A til, hvilket giver en deler med en brøkdel. Kun 2-modulusdeleren behøver at blive konstrueret af højhastighedslogik, og referencefrekvensen kan blive på den ønskede output-frekvensafstand.

A og N kan beregnes med følgende formler:

hvor V er det kombinerede divisionsforhold V = MN+A. For at dette virker efter hensigten, skal A være strengt mindre end M, såvel som mindre end eller lig N. Disse restriktioner på værdier af A medfører at du ikke kan få ethvert divisionsforhold V. Hvis V falder under M(M - 1), vil nogle kanaler mangle.

Kilder/referencer

Eksterne henvisninger 
 Fra side 24: PLL Performance, Simulation, and Design 4th Edition. Dean Banerjee 

Digital elektronik
Kommunikationskredsløb
Islamisk kalender

Den islamiske kalender el. den muslimske kalender benyttes af muslimer overalt i verden. Den kaldes også Hidjra el. Hijri kalender, da den er opkaldt efter hændelsen Hidjra el. Hijri, der betegner Muhammeds flugt fra Mekka til Medina. De enkelte år er efterfulgt af betegnelsen H (= hijri) eller AH (= anno Hegirae). I de fleste muslimske lande er den officiel kalender, mens muslimer i alle andre lande udover at følge den stedlige nationale kalender også altid følger den muslimske kalender i forbindelse med såvel dagligdags levevis som i forbindelse med rituelle og religiøse handlinger.

Månederne hedder i den islamiske kalender:

 Muharram ul Haram (oftest forkortet til Muharram)
 Safar
 Rabîa I 
 Rabîa II eller Rabi'-ul-Akhirh
 Jumâda I 
 Jumâda II
 Rajab
 Shaabân
 Ramadan
 Shawwâl
 Dhû l-Qa'da eller Thw al-Qa'da
 Dhû l-Hijja

Månederne følger månens faser som de ses på himlen fra Jorden, og hver måned er derfor ca. 29,5 dage lang (se synodisk måned). Det islamiske år (12 måneder, "måneår") er således kun på 353-355 dage, cirka 11 dage kortere end det gregorianske år.

Hver måned begynder ved første nymåne (mere præcist når nymånen faktisk iagttages på himlen af en rettroende muslim).

En konsekvens af det ovenstående er at den islamiske kalender ikke som den gregorianske respekterer årstiderne. Over en lang periode vil en bestemt måned (fx ramadan) derfor forekomme på alle årstider. (Til gengæld respekterer det gregorianske system ikke månefaserne; dens "måneder" har ingen forbindelse med Månen.)

Nummerering af årene 
Årene i den islamiske kalender nummereres med udgangspunkt i hidjra (Muhammeds udvandring fra Mekka til Medina). År 1 efter hijra svarer derfor til 622 efter den gregorianske kalender.

Da årene i de to systemer ikke er lige lange, er det ikke helt nemt at omregne årstal. År 1427 efter hidjra begyndte den 31. januar 2006 efter den gregorianske kalender.

I år 20874 vil årstallene i den islamiske kalender overhale dem i den gregorianske.

Referencer

Eksterne links 
 Islamic-Western Calendar Converter Omregner dage til/fra den islamiske kalender
 The Islamic Calendar, del af "Calendar FAQ" af Claus Tøndering.

Se også 
Iranske kalender

Kalender
 
Kalendere
Forår

Forår er en af de fire årstider. På den nordlige halvkugle ligger det astronomisk forår fra forårsjævndøgn omkring 21. marts til sommersolhverv 21.-22. juni., mens traditionelle forår i dansk sammenhæng er det almindeligt at betragte foråret som månederne marts, april og maj.

Der er ingen officiel meteorologisk definition; men for Danmark er foreslået perioden, hvor minimumstemperaturen ligger mellem 0 og 10 °C og gennemsnitstemperaturen er stigende (ca. 25. marts til ca. 19. juni).

TV 2 Vejret definerer den første meteorologiske forårsdag, som første dag hvor termometeret viser 15,0° eller mere. Statistisk sker det i gennemsnit den 24. marts. 

Foråret er den tid, hvor eventuel vintersne og is smelter og jorden begynder at tø op. Det betyder, at blomster begynder at blomstre, og senere at træernes blade begynder at springe ud. Processen er ikke altid entydig, undertiden kan der ske snefald langt hen på foråret.

Foråret er også den tid, hvor trækfugle fra deres overvintringspladser trækker nordpå til deres ynglesteder.

Foråret er ligeledes den tid, hvor dyr, fx pindsvin, vågner op efter vinterdvalen.

Smeltningen af is og sne betyder, at den flydende vandmængde vokser. Det kan få vandstanden i søer og vandløb til at stige, undertiden flere meter. I visse områder kan dette føre til, at store områder oversvømmes. Fx i Estland forekommer dette i tilknytning til Soomaa Nationalpark, og tilstanden, der som regel kun varer et par uger, er kendt som "den femte årstid".

Vejrrekorder for foråret i Danmark 

 1888 – Det koldeste forår med en middeltemperatur på 2,9 °C
 1974 – Det tørreste forår med kun 46 mm. nedbør
 1983 – Det vådeste og solfattigste forår med 285 mm. nedbør og 269 soltimer.
 2007 – Det varmeste forår med en middeltemperatur på 8,9 °C.
 2022 – Det solrigeste forår med 711 soltimer.

Eksterne kilder/henvisninger
Solokoncert

En solokoncert er en koncert skrevet for et soloinstrument og orkester. 

Solokoncerten kommer af concerto grosso (for flere soloinstrumenter og orkester), der blev opfundet af den italienske violinist Giuseppe Torelli (1658-1709) og videreført af Arcangelo Corelli og Georg Friedrich Händel. Den egentlige koncert blev opfundet af Johann Sebastian Bach til personlig brug i form af koncerter for cembalo og orkester. En solokoncert er normalt i tre satser, men der er hyppige undtagelser herfra.

Kompositionsformer
Eldrimner

Eldrimner betyder "den ildsmudskede" og stammer fra nordisk mytologi. Det er navnet på kogekarret i Valhal, hvori galten Særimner bliver kogt hver aften af Andrimner.

Artefakter i nordisk mytologi

fr:Eldhrímnir
Niche (økologi)

I økologien er niche beskrevet sådan af Eugene P. Odum: Mens habitaten er en arts sted, så er nichen dens levevej. Nichen beskrives ved det sæt af vilkår, som en art er tilpasset. Antallet af nicher i et område sætter af samme grund begrænsninger for områdets biodiversitet. Desuden er der to forhold, der kan være årsager til, at nicherne alligevel ikke er udfyldt af de tilpassede arter:
 at de pågældende arter ikke er i stand til at sprede sig til habitaten
 at andre arter udkonkurrerer eller æder de nyankomne, før de får sig etableret

Omvendt giver nicherne muligheder for at de forskellige populationer kan leve i homøostatiske dyre- og plantesamfund. Det ser ud til, at successionen vil fremkalde flere og flere forskellige nicher i den enkelte biotop.

Et arts niche er defineret som "Et n-dimensionalt hypervolumen i økosystemet", i.e. en arts niche er dets særlige sted og rolle i dette "rum". Man siger at det er en artens måde at leve og overleve på mht.: levested, fødevalg etc. Det er vigtigt at bemærke at niche og habitat ikke er det samme. En habitat er et fysisk sted, det er et område man kan måle op med målebånd. Man kan opdele i fundemental niche og realiserede niche. Den fundamentale niche er den niche arten kan udfylde. Den realiserede niche er den niche arten faktisk udfylder indenfor den fundamentale niche.

Eksempelvis vil opblomstring af alger skabe et antal nicher, som kan udnyttes af algeædende dafnier. Men hvis biotopen er isoleret, så fiskebestanden udelukkende består af "skidtfisk" (Fredfisk: skalle, brasen, flire...), så holder de dafniebestanden nede. Det fastholder det eutrofierede successionstrin, hvor plantesamfundet er domineret af alger, mens dyresamfundet er domineret af skidtfisk. Ved at fiske søen fri for disse fisk og lade rovfisk som gedde og aborre få nicher, de kan leve i, skaffer man dafnierne leverum til at æde algerne. Osv. osv.

Se også 
 Foderbræt
 Kvasbunke
 Naturnær prydhave

Litteratur

Noter 

Økologi
Gjalp

Gjalp er et navn nævnt i nordisk mytologi - der er flere skabninger med dette navn:
 Gjalp - er i nordisk mytologi datter af jætten Gejrrød. Fik brækket ryggen af Thor. Søster til Greip.
 Gjalp - en af Hejmdals ni mødre

en:Gjalp
Greip

Greip er et navn i nordisk mytologi - der er flere skabninger med dette navn:

 Greip - er datter af jætten Gejrrød. Fik brækket ryggen af Thor, da han rejste til Gejrrød. Søster til Gjalp
 Greip - en af Hejmdals ni mødre
 Greip (måne) - måne omkring Saturn

en:Greip
Apollo

Apollo har flere betydninger:

 Apollo – det latinske navn for den græske gud Apollon
 Apollo-programmet – var et af NASAs rumprogrammer
 Apollo (sommerfugl) 
 Apolloteleskopet – et rumteleskop opsendt med Skylab
 Apollo-asteroide – en familie af asteroider, der krydser Jordens bane
 1862 Apollo – en asteroide
 Apollo (rapper) – en norsk rapper
 Apollo Rejser – et dansk rejseselskab
 Apollo (musikgruppe) – et dansk rockband
 Apollo (månekrater) – et nedslagskrater på Månen
 Apollo Theater - et koncertsted i Harlem, New York City
Merkur (gud)

Merkur (latin: Mercurius) er i den romerske mytologi gud for kommunikation, hurtighed og handel. Merkur var gudernes bud og førte de døde til underverdenen ved at føre dem over de dødes hav. Som handelsgud tog han sig af tyve, købmænd og rejsende. Derfor havde han altid travlt og måtte løbe hurtigt. 

Hans tempel i Circus Maximus blev bygget i 495 f.Kr.. Det var det rette sted at tilbede en gud for hurtighed og handel, da det både var centrum for handel og en væddeløbsbane.

Han ligner den græske gud Hermes og den etruskiske Turms.

Planeten Merkur er opkaldt efter ham: den bevæger sig hurtigt i sin bane.

Romerske guder
Eksponentiel udvikling

En eksponentiel udvikling er en matematisk model, som kan bruges til at beskrive forskellige sammenhænge; typisk hvordan bestemte ting forandrer sig med tiden: Specielt for eksponentielle udviklinger gælder, at målt hen over lige store tidsintervaller stiger eller falder den (tids-)afhængige variabel med lige store forholdstal.
Her er nogle eksempler på fænomener, der følger (eller kan følge) en eksponentiel udvikling:
 Renters rente er et klassisk eksempel på en eksponentiel udvikling: Placerer man én gang for alle nogle penge et sted, hvor man kan forvente en konstant rente, vil saldoen som følge af renterne være eksponentielt voksende.
 Hvis fødselsraten i en befolkning ligger højere eller lavere end, hvad der er nødvendigt for at opretholde et konstant befolkningstal, vil befolkningstallet (til at begynde med) følge en eksponentielt voksende eller aftagende udvikling.
 Strålingen fra en prøve af et radioaktivt stof (som henfalder til en stabil isotop) vil aftage eksponentielt over tid. Hvor hurtigt strålingen aftager til det halve, beskrives ofte ved den såkaldte halveringstid.
 Temperaturforskellen mellem f.eks. en varm småkage og den konstante stuetemperatur omkring den aftager eksponentielt med tiden.
Udskillelsen af lægemidler følger ofte en eksponentialfunktion, således at man også her taler om halveringstid. Se farmakokinetik.

Matematikken i en eksponentiel udvikling

Matematisk set beskrives den eksponentielle udvikling, som funktion, således:

hvor , , ,  og .
  er den uafhængige variabel (som regel målt i tid).
  er den afhængige variabel.
 a, fremskrivningsfaktoren, er det forholdstal som  ændrer sig med, når  stiger eller falder med 1: Hvis  0 < a < 1 er  eksponentielt aftagende, hvis  er den eksponentielt voksende, da a er afhængig af vækstraten, r, som følgende: .
  er den størrelse  har når  er lig med nul. Bemærk desuden at der i tilfældet  er tale om den mere simple eksponentialfunktion.
 Dm(f) er funktionens definitionsmængde, reelle tal.
 Vm(f) er funktionens værdimængde, positive reelle tal.

En eksponentiel udvikling kan beskrives ved de to tal  og : Givet disse tal kan man med ovenstående regneudtryk svare på spørgsmål om, hvor stor den undersøgte størrelse  var eller vil være til et givent tidspunkt . Med lidt omregning kan man tilsvarende bestemme, hvornår  når eller nåede en bestemt værdi.
Givet to sammenhørende par af  og  (f.eks. oplysninger om et eksponentielt voksende indbyggertal to givne, forskellige år) kan man bestemme værdierne af  og  og derefter bruge formlen til at fremsætte prognoser som beskrevet ovenfor.

Størrelsen af  er somme tider givet indirekte i form af et (for voksende eksponentielle udviklinger) fordoblings- eller (for aftagende udviklinger) halveringstal (eller -konstant): Dette er et udtryk for, hvor stor ændring i den uafhængige variabel  der "skal til" for at få fordoblet hhv. halveret den afhængige variabel .
Hvis fordoblingstallet eller fordoblingstiden kaldes for , gælder:

Udtrykt ved halveringstallet eller halveringstiden t gælder:

Hvis man vil isolere x i ligningen for eksponentiel udvikling, vil den komme til at se sådan ud:

Logaritme
Renteformer
Dommedag

[[Fil:Jheronimus Bosch 4 last things (Last Judgment).jpg|thumb|Dommedag tilskrevet Hieronymus Bosch.]]
Dommedag betegner i flere religioner og livsanskuelser den dag, hvor menneskene stedes for en himmelsk domstol og dømmes ved verdens undergang.

Ifølge frelsesreligionerne som islam og kristendom vil de troende på dommedag frikendes og komme i Himmelen, medens de andre fortabes og ender i Helvede. Fælles er forestillingen om, at et retfærdigt levned og en sand og ren tro på Gud mildner dommen.

Mange apokalyptiske bevægelser har vidst, hvornår dommedag indtræffer. Mest kendt er nok Jehovas Vidner, men indtil nu (2017 primo juni) har alle forudsigelser været fejlbehæftede.

Seks verdensaldre Citat: "...Før Augustin havde andre kristne teologer nået frem til, at den sjette verdensalder ville slutte i 500..."

I en liberal-teologisk, protestantisk forståelse (se Løgstrup og Barth) er dommedag et navn for den daglige udfordring, som består i varetagelsen af næstens behov. I den sammenhæng er "verdens undergang" min verdens undergang, når jeg har svigtet den anden.

En ikke-religiøs dommedag'' er en afgørende og skæbnesvanger dag, oftest i forbindelse med atomkrigsscenarier. Henrik Ibsen holder "Dommedag over sig selv" i sin digtning som fx i Når vi døde vågner.

Kilder/referencer/noter

Se også 
 Armageddon (da. Harmagedon, )

 Y2k, År 2000-problemet, Millennium bug

Kristen eskatologi
Profeti
Almisse

Almisse  (af græsk ἐλεημοσύνη (eleemosyne = barmhjertighed) er en gave, der gives af religiøs godgørenhed. Ordet kom via oldfransk almosne ind i dansk.  Ordet betegner tillige selve gaven til den trængende.

Kristendommen 
I kristendommen taler Jesus i Bjergprædikenen om at give almisser, og i middelalderen kom i Europa tiggermunke, ligesom de fleste sociale foranstaltninger var baseret på almisser,  oftest formidlet gennem kirken. Biskop Cyprianus af Karthago tilsluttede sig i 200-tallet det farisæiske syn på almissen som en fortjenstfuld gerning, hvorved giverne kunne få tilgivelse for de synder, de havde begået efter  dåben. Den opfattelse vandt efterhånden gehør i kirken.  

Almissens syndsforladelse blev som at betro Gud sine penge i sikker forvisning om udbytte. Giveren tænkte ikke nødvendigvis på den fattige, men mere på sig selv. Pave Leo 1. sagde: "Almissen har så at sige samme kraft som dåben, for ligesom vand slukker ild, udsletter almissen synden." "Den gave, hvormed vi betænker en trængende, kommer altid giveren til gode." Og selv om Augustin fremhævede, at frelsen udelukkende skyldtes Guds nåde, mente han, at almisser kan fjerne synder begået efter dåben. Efterhånden begyndte man så at give almisse til bedste for afdøde,fx på årsdagen for deres død, i håb om at hjælpe dem hurtigere gennem skærsilden.

Islam 
At give almisser (zakat) er den tredje søjle i islam. Zakat er både en religiøs pligt og et socialt grundlag for alle muslimer, der styrker den sociale ansvarlighed over for de svagest stillede i Det Muslimske Samfund; zakat forebygger egoisme og social ligegyldighed. 

Det er en muslims pligt at give almisse. 2,5 procent af indkomsten går til fattige og til statslige og religiøse anliggender. Almissen indsamles af moskeen.

Almissen er et offer – en slags vej til tilgivelse og tale til Allah med fokus på det ikke-materielle og udelukkelse af egoisme. Almissen styrker det sociale system og fællesskab (Umma).

Østen 

I hinduismen og  buddhismen viser almisser lægpersoner munke og nonner respekt, og tiggermunke er meget synlige i gadebilledet.

Henvisninger

Se også 
 Mor Teresa
 Munk
 Nonne
 Filantropi
 Frelsens hær

Religion
Velgørenhed
Blogger.com

Blogger er en webbaseret service, som gør det nemt at publicere indhold til WWW. Som udgangspunkt er det ikke nødvendigt for brugeren at bekymre sig om kode, softwareinstallation eller scripts, men samtidig kan den der vil, nemt få adgang til at justere på webloggens udseende m.v.

Rent praktisk gør denne (og andre lignende) det muligt at publicere til et website gennem et webinterface i en browser. Det er akkurat lige så enkelt som det er at sende en e-mail: fyld noget tekst i et tekstfelt, tryk på en knap, og det ligger på siden.

Blogger startede som et internt projekt (kaldet Stuff) i et selskabet Pyra Labs. Det var lidt af en tilfældighed, at servicen endte på nettet, men dér slog det igennem med sådan en kraft og hastighed, at det hurtigt blev hovedaktiviteten. I 2003 købte søgemaskinen Google Blogger-servicen og ansatte folkene bag den.

Se også 
 Blogger (person)

Ekstern henvisning 
 Blogger

Etableret i 1999
Blogtjenester
Software fra Google
Gruppepolarisering

Gruppepolarisering handler om, hvordan synspunkter bliver forenklet og radikaliseret, når de bliver dyrket indenfor snævre grupper med lav grad af tilskyndelse til at give eller opsøge modspil udefra. Begrebet er bl.a. dukket op i forbindelse med diskussionen af nyhedsforbrug via diverse services på World Wide Web. Det er til diskussion hvorvidt et nyhedsforbrug, der er stærkt styret af den enkelte vil føre til om man får sig en bredere eller en mere snæver horisont.

Eksterne henvisninger
Indføring i diskussionen på eJour: Din Avis eller Vores Avis 

Kommunikation
Galactic habitable zone

Galactic habitable zone (GHZ) er betegnelsen for det ringformede område i en galakse, hvor der er størst sandsynlighed for at livsformer kan opstå. Området defineres således at de stjerner der befinder sig i det, hverken er for tæt ved, eller for for langt væk fra galaksens centrum.

Begrebet blev foreslået i 1999 af forskerne Guillermo Gonzalez, Donald Browlee og Peter D. Ward. De to sidstnævnte har skrevet bogen Rare Earth, hvor begrebet nærmere beskrives.

Se også 
Den beboelige zone
Exobiologi
Livszone

Ekstern henvisning 
Artikel af forfatterne  

Astronomi
Liv
Liv i rummet
Ghz

Ghz, GHz og GHZ har flere betydninger:

GHz er en forkortelse for gigahertz
GHZ er en forkortelse for galactic habitable zone
Curlingbørn

Curlingbørn (udtrykket kendt fra 1999) er et udtryk, som bruges om forkælede børn, der overbeskyttes og serviceres af deres forældre uden at der stilles krav. Begrebet er opkaldt efter sporten curling, hvor en tung sten sendes henover en isdækket bane med to spillere som fejer banen, så stenen på bedst mulige vis kan komme i mål. Udtrykket antyder her at forældrene baner vejen og gør alt arbejdet for barnet, så barnet kan glide hindringsfrit gennem livet.

Eksterne henvisninger og kilder

Undersøgelse foretaget af Mandagmorgen og TrygFonden –  Børneliv – ifølge danskerne
anneogjulie: Hvad er curlinggenerationen?
https://ordnet.dk/ddo/ordbog?query=curlingbarn

Noter

 

Pædagogik
Albedo

Albedo er et udtryk for intensiteten i tilbagekastet lys. I klimatologien beregnes en overflades albedo som forholdet mellem tilbagekastet og modtaget stråling. Albedo er afhængig af lysets bølgelængde, men normalt bruger man synligt lys som udgangspunkt. Man bruger ofte en skala, hvor 0 svarer til sort, dvs. et legeme helt uden tilbagekastning, mens 1 svarer til hvid, altså et legeme, der tilbagekaster al den elektromagnetiske stråling, det modtager.

I hverdagen opfattes en overflade som hvid, når den reflekterer mindst 80% af lyset fra en hvid lyskilde. Omvendt opfattes overflader som sorte, hvis de tilbagekaster mindre end 3% af det modtagne lys.

Forskellige overflader har vidt forskellig albedo:

 Havoverflade (albedo = 3,5%)
 Lava (albedo = 4%)
 Sumpområder (albedo = 9-14%)
 Løvfældende skov (albedo = ca. 13%)
 Bar jord mellem (albedo = 5-40% (snit = 15%))
 Græsområder (albedo = 20%)
 Sand (albedo mellem 25 og 30%)
 Jordens overflade (albedo (gennemsnit) = 37-39%)
 Is (albedo = 30-50%)
 Overfladen af Antarktis (albedo = 81 %)
 Sne (albedo op til 80-85%)
 Skyer (albedo op til 70-80%)

Albedo virker også i det små. Folk, der går med mørkt tøj i sommertiden, har større risiko for at få hedeslag, end dem i hvidt tøj.

Hvis områder med tyndt snedække bliver varmet op, vil sneen begynde at smelte. Det sænker albedo, og derfor smelter der endnu mere sne (det kaldes is-albedo feedback). Det er baggrunden for forudsigelser om, at den globale opvarmning vil føre til en stigende hastighed i afsmeltningen af polarområderne.

Se også 
 Jordskin

Kilder

Eksterne henvisninger 

Økologi
Antropogen

Antropogen er dannet ud fra græsk anthropos = "menneske" + -genes = "født", altså "menneskeskabt". 

Ordet bruges om naturtyper, der er påvirket af menneskers virke eller helt kontrolleret af mennesker. Ofte kaldes den slags natur for kulturlandskab, og det fremmer ved sin kludetæppeagtige opbygning en høj grad af biodiversitet. Virkningen fremmes yderligere af de mange randzoner, som opstår i kulturlandskabet. 

...eller opstod, for i nutiden er den høje grad af variation i det antropogene landskab afløst af ensformighed, som er en bivirkning af det industrialiserede jordbrug (landbrug, skovbrug og gartneri) med effektive og veltrimmede monokulturer.

Se også 
 Autokton
 Kulturlandskab

Økologi
Hajj

Pilgrimsfærden Hajj (eller Hadj) er den 5. af islams fem søjler (religiøse grundpiller).
Muslimer er pålagt at foretage en pilgrimsfærd til Mekka mindst én gang i livet, hvis økonomi og fysik tillader det. Pilgrimsfærden er et udtryk for menneskets lydighed mod Allah, og efter en fuldført pilgrimsfærd er en mand el-Hadj og en kvinde Hadja. Til pilgrimsfærden hører faste ritualer, og vandringen syv gange om den hellige Ka’ba er obligatorisk.
Ka’baen er et symbol på Guds enhed, og vandringen med Ka’baen som centrum er symbol på, hvordan mennesket bør have Gud i bevidsthedens centrum i al sin virksomhed. Pilgrimsfærden aktualiserer abrahamlegenden.

Det sker ved følgende ritualer:

 drikke af ”Zamzam-brønden” vand

 løbe syv ture imellem "Safa" og "Marwa"

 overvære en prædiken på ”Arafat-sletten”, hvor Muhammed holdt sin afskedsprædiken

 kaste syv sten på en søjle i Mina. Det symboliserer steningen af Djævelen, der frister Abraham i legenden

 ofre lam og får til Gud for at udtrykke glæde over, at ofringen af Abrahams søn ikke blev fuldført

Hvert år drager omkring to millioner mennesker fra hele verden på pilgrimsfærd til Mekka i Hidja (pilgrimsmåneden), det islamiske års 12. måned. I 2017 kom 1,7 mio. muslimer til Saudi-Arabien på pilgrimsfærd udover ca. 600.000 af landets egne indbyggere, der også deltog i årets hajj.

Under pilgrimsfærden har alle samme enkle, hvide klædedragt på. Den symboliserer renhed. Det gør, at alle pilgrimmene fremstår ens uafhængigt af, hvilken social klasse, de tilhører. Det udtrykker enhed og fællesskab.
Under pilgrimsfærden er det vigtigt at overholde visse forbud: det forbudt at klippe hår og skæg, bruge parfume og dyrke sex.

I 2006 skete en stor ulykke i forbindelse med Hajj. Mindst 345 blev i panik trampet ihjel i en fodgængertunnel.

Noter 

Islam
Arabiske ord
Jihad
Nordfrisiske Øer

De Nordfrisiske Øer i det nordlige Tyskland, er en øgruppe i Vadehavet, der omfatter Sild, Før, Amrum og Pelvorm. Nordstrand bliver i 1900-tallet til halvø. Imellem de store øer ligger halligerne, der er små marskøer uden inddigning. Samtlige øer ligger ved den slesvig-holstenske vestkyst. De er omgivet af nationalparken Vadehavet, som i 2009 blev optaget i UNESCOs verdensarvsliste over bevaringsværdige områder. Øerne er for største del beboet af nordfrisere, der er et anerkendt mindretal i Tyskland. Den største og nordligste nordfrisiske ø er Sild. For omkring 8000 år siden blev den løsrevet fra fastlandet og er i dag forbundet direkte med fastlandet via Hindenburgdæmningen. Geografisk ligger øen på samme breddegrad som Alaskas sydlige ende. På grund af golfstrømmen hersker på øerne et mildt klima. I geografisk forstand kan også de danske vadehavsøer regnes til øgruppen. 

 Øer
 Sild (Sylt)
 Amrum
 Før (Föhr)
 Pelvorm (Pellworm)

 Småøer
 Udhjørne Holm (Uthörn)
 Øland (Oland)
 Langenæs (Langeness)
 Grøde (Gröde)
 Habel
 Hamborg Hallig (Hamburger Hallig)
 Hoge (Hooge)
 Nordstrand Mor (på dansk også Nordstrandmose, på tysk Nordstrandischmoor)
 Nørreog (Norderoog)
 Sønderog (Süderoog)
 Sydfald (Südfall)

 Højsande
 Japsand
 Nørreogsand (Norderoogsand)
 Sønderogsand (Süderoogsand)
 Knipsand (Kniepsand)
 Jungnamensand

Se også 
 De danske vadehavsøer

Øer i Tyskland
Nordfrisland
Slesvig-Holstens geografi
Donald Rumsfeld

Donald Henry Rumsfeld (født 9. juli 1932 i Chicago, død 29. juni 2021 i Taos, New Mexico) var amerikansk forsvarsminister 2001-2006 under præsident George W. Bush. Han bestred samme post under præsident Gerald Ford fra 1975 til 1977.

Baggrund 
Donald Rumsfeld blev født i Chicago, Illinois, til George Donald Rumsfeld og Jeannette Husted. Hans oldefader Johann Heinrich Rumsfeld emigrerede fra Weyhe nær Bremen i Nordtyskland i 1876. Rumsfeld voksede op i Winnetka, Illinois.

Nixon-administrationen 
Rumsfeld trådte ud af Kongressen i 1969 — efter 4 perioder – for at arbejde for Nixon-administrationen som Leder for de forenede staters kontor for Økonomiske Muligheder (Engelsk: Director of the United States Office of Economic Opportunity), Assistent for Præsidenten, og medlem af Præsidentens Kabinet (1969–70); udnævnt til rådgiver for præsidenten i december 1970 , leder af Det Økonomiske Stabiliseringsprogram; og medlem af Præsidentens Kabinet (1971–72).

I 1971 blev Præsident Nixon optaget, mens han sagde om Rumsfeld: "i det mindste er Rummy en hård hund" (Engelsk: "at least Rummy is tough enough") og: "Han er en nådeløs lille bastard. Det kan du være sikker på" (Engelsk: "He's a ruthless little bastard. You can be sure of that.")" I februar 1973, forlod Rumsfeld Washington for at arbejde som amerikansk ambassadør til NATO i Bruxelles, Belgien.Han arbejdede som De Forenede Staters permanente repræsentant til NATO-rådet og i Forsvars-planlægningsudvalget samt i atom-planlægningsgruppen.(Engelsk: ''Nuclear Planning Group). I denne kapacitet repræsenterede han USA i vidtrækkende militære og diplomatiske emner. 

Rumsfeld var kendt som en af de såkaldte høge i den amerikanske administration og var bl.a. en fortaler for krigen mod Irak i 2003.

Fratrædelse 
Hans loyalitet overfor præsident George W. Bush beskyttede ham i lang tid mod en stadigt voksende kritik af hans del af ansvaret for den mislykkede amerikanske krigsførelse i Irak. Så sent som i oktober 2006 udtrykte præsidenten sin støtte til Rumsfeld og hans indsats. Men efter midtvejsvalget 6. november 2006 – et valg hvor Irak-krigen var afgørende, og hvor Republikanerne mistede deres flertal i begge Kongressens kamre – trådte Rumsfeld af som forsvarsminister. Han blev på posten afløst af Robert Gates.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Forsvarsministre fra USA
Embedsmænd fra USA
Modtagere af Golden Raspberry Awards
Personer fra Chicago
Amerikanere i 1900-tallet
Amerikanere i 2000-tallet
Modtagere af Presidential Medal of Freedom
Dagmar Hansen

Dagmar Julie Augusta Hansen (12. november 1871 i København – 13. april 1959 i Rungsted), gift Heinemann, var en dansk visesangerinde og Danmarks første "pin-up girl".

Hansen knyttes særligt til sangen Aa, Dagmar.

Det er en udbredt misforståelse, at hun har givet navn til Dagmarteatret og/eller Dagmarhus. Teatret er opkaldt efter prinsesse Dagmar af Danmark, og navnet blev videreført, da Dagmarhus i 1937 blev opført.

Dagmar Hansen er begravet på Assistens Kirkegård i København.

Referencer

Se også 
 Dagmar Hansen (dokumentarfilm)

Litteratur 
 Bettina S. Fornitz: "Farlige Kurver. Dokumentarisk roman om 1890'ernes pikante diva Dagmar Hansen". 2021.

Eksterne henvisninger 
 Dagmar Hansen på Dagmarhansen.dk

 Dagmar Hansen i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
 Fokusartikel fra Det Kongelige Bibliotek om Dagmar Hansen
 Dagmar Hansen synger "Åh, Dagmar"
 

Sangere fra Danmark
Personer fra København
Personer i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
HFI

HFI er en forkortelse med to helt forskellige betydninger:

 Hjemmet Fungerer Ikke, se HFI-børn
 HFI-relæ, se Fejlstrømsafbryder
Else Frölich

Eli Maria 'Else' Frölich Thaulow Sandberg (31. august 1880 i Vestre Aker, Norge – 15. september 1960 i København) var skuespillerinde.

Hun blev født i Paris som datter af den norske maler Fritz Thaulow og Ingeborg Charlotte Gad. Hun startede som operetteskuespillerinde og fik stor succes i Dollarprinsessen i 1909. I 1911 begyndte hun hos Nordisk Film, og fik flere hovedroller de kommende år. Hendes sidste film var stumfilmen Det døde skib fra 1920.

Hun blev gift med filminstruktør A.W. Sandberg i 1916 og sammen fik de sønnen Henrik Sandberg.

Hun ligger begravet på Vor Frelsers Kirkegård.

Udvalgt filmografi 
 Den Retfærdiges Hustru - Yelva, Steins hustru (1917)
 De mystiske Fodspor - Marion, Carls hustru (1918)

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 Frölich på Dansk Film og Teater 

Skuespillere fra Danmark
Personer fra Paris
Opera (browser)

Opera er en webbrowser, udviklet af det norske firma Opera Software til mange platforme (f.eks Windows, Mac og Linux) samt til diverse apparater (mobiltelefoner, tv-bokse mv.). Browseren blev oprindelig udviklet – i 1994 – til det norske telefonselskab Telenors intranet, og med Telenors tilladelse stiftede udviklerne, Jon Stephenson von Tetzchner og Geir Ivarsoey, året efter deres eget firma, hvor de kunne fortsætte med udviklingen.

Fra starten blev der i Opera (på det tidspunkt ukendt som MultiTorg Opera) eksperimenteret med MDI (Multi Document Interface, dvs. flere dokumenter åbnet samtidig i det samme browservindue, forløberen for fanebladsbrugerfladen) og anvendelse af sidepaneler i brugerfladen.

Opera er designet med høj indlæsningshastighed af websider og lavt forbrug af systemressourcer for øje. Den optager f.eks. kun lidt over 6,5 MB på harddisken (version 7.54, efteråret 2004) og det inklusive klient for Email, nyhedsgrupper, IRC-chat, RSS og BitTorrent. Browseren kan betjenes via genvejstaster, de såkaldte mouse gestures (bevægelser med musen) og ved stemmestyring.

Nogle af Operas forskellige indbyggede funktioner er f.eks stopper af pop op-vinduer, zoom af hele websider, intern søgning på f.eks Google, download-administrator, gemme hele sæt af sider og åbne disse igen, genåbning af lukkede vinduer, automatisk breddetilpasning af vinduer osv.

Blandt Operas innovationer på browser-fronten kan nævnes sessioner (1996), fuldsidezoom (1996), bogmærkekaldenavne (1998), pop-op-blokering (2000), sidetilpasning til vinduesbredden (2005), kvikknapper (2007) og proxykomprimering af websiderne (2009).

Frem til version 4.x var Operas desktop-versioner shareware. I version 5 blev der indført reklamefinansiering i form af et reklamebanner øverst i brugergrænsefladen. Dette betød, man gratis kunne anvende Opera med reklamebanneret eller kunne betale sig fra at se det. Fra version 8.50 er Operas desktop-versioner blevet helt gratis at anvende, idet reklamerne fuldstændig er blevet fjernet fra brugergrænsefladen.

Opera findes oversat til et væld af sprog, inklusiv dansk.

Se også 
 Opera Mini

Eksterne henvisninger 

 Opera Software
 MultiTorg Opera 
 Indbyggede funktioner
 OperaWiki

Referencer 

Webbrowsere
Linux-webbrowsere
Internet-software til OS X
Internet-software til Windows
Garryales

Planteordenen Garryales er en lille orden med få slægter. De fælles træk for hele ordenen er: Træagtige planter med et indhold af iridoider (f.eks. aucubin). Alle er enkønnede og har små blomster. Der er kun de to nævnte familier.

 Eucommiaceae
 Garryaceae (som bl.a. indeholder slægten Aucuba)

Planteordener
Gaffel (rundholt)

En gaffel er i skibsterminologien betegnelsen for det rundholt der bærer øverste kant på et langskibs gaffelsejl.

Skibsterminologi