Monarki

Monarki er betegnelsen for en styreform i en stat, hvor én person, monarken, er statsoverhoved for livstid. Ordet kommer fra  og betyder enestyre. Ordet kan også referere til den institution, der omgiver monarken og monarkens familie, eller til en stat, hvor styreformen er monarkisk. Hvis monarken er en konge eller dronning, tales der om et kongerige eller kongedømme.

Efter den måde monarken udpeges på kan et monarki være et valgmonarki, hvor monarken bliver indsat efter et valg, og et arveligt monarki, hvor monarken arver sin position fra sin forgænger.

Hvis monarken har uindskrænket regeringsmagt, tales om et absolut monarki eller enevælde. Hvis monarken er retsligt begrænset af bestemmelserne i en forfatning tales om et konstitutionelt monarki eller indskrænket monarki. 

I dag er monarker sjældent eneherskere. I et konstitutionelt monarki som det danske, norske eller svenske er monarkens rolle at være det formelle statsoverhoved og som sådan repræsentere landet i visse internationale og nationale sammenhænge. I Danmark præsiderer dronningen i Statsrådet og underskriver de af Folketinget vedtagne love. Herudover varetager dronningen en lang række repræsentative opgaver.

Indtil 1864 var det danske Monarki en sammenfattende betegnelse for Kongeriget Danmark og hertugdømmerne, og mellem 1660 og 1848 var styreformen enevælde, dvs. en styreform hvor monarken har den øverste myndighed.

Typer

Typer af monarkier efter monarkens titel 

Under monarker henregnes bl.a.:
 Konger (inklusiv Dronninger, f.eks. i Danmark)
 Kejsere (f.eks. i Japan)
 Zarer (f.eks. tidligere i Rusland)
 Shaher (f.eks. tidligere i Iran)
 Emirer (f.eks. i emirater som Saudi-Arabien, Forenede Arabiske Emirater og Qatar)

Absolut og konstitutionelt monarki 
I forhold til det magtpolitiske spillerum kan man sige, at der findes 3 former for monarki: (1) et begrænset monarki, (2) et konstitutionelt monarki og (3) et absolut monarki.

Et eksempel på et begrænset monarki er det japanske kejserhus, hvor monarken kun har ceremoniel magt, dvs. kun udøver nærmere nøje definerede funktioner ved højtidligheder, særlige begivenheder osv.

Et eksempel på et konstitutionelt monarki er det danske kongehus, hvor monarken har særlige rettigheder som er indskrevet i Grundloven.

Et eksempel på et absolut monarki er kongehuset i Saudiarabien. Udover at nyde særlig beskyttelse som i det konstitutionelle monarki, besidder monarken en total magt i samfundet - dvs. at monarken frit (eventuelt i samråd med et familieråd) kan indføre nye love osv.

Forskel på monarki og diktatur 
I et monarki kan f.eks. et kongehus (en regerende slægt) regere eller besidde en fremherskende rolle i samfundet i mere end 1.000 år. En diktator vil typisk regere i mindre end 50 år. En anden forskel er, at et monarki typisk går i arv til en monark i samme familie i et såkaldt dynasti, mens en diktator typisk vil tage magten (f.eks. mod monarkens vilje). Desuden kan et monarki samtidigt være et demokrati - i modsætning til et diktatur. Nogle monarker advokerer (eller har advokeret) endda bestemt for borgernes rettigheder og demokratiske indflydelse.

Modsætning 

Modstandere af monarkiet som styreform kaldes ofte republikanere.

Nuværende monarkier 

Afrika
 Lesotho, kongerige
 Marokko, kongerige
 Swaziland, kongerige

Asien
 Bahrain, kongerige
 Bhutan, kongerige
 Brunei, sultanat
 Cambodia, kongerige
 Forenede Arabiske Emirater; består af syv emirater; posten som statsoverhoved (med titel af præsident) er de jure på valg blandt emirerne, indehaves de facto af emiren af Abu Dhabi.
 Japan, kejserrige
 Jordan, kongerige
 Kuwait, emirat
 Malaysia; består af syv sultanater, et rajadømme og et valgmonarki (livsvarigt); posten som satsoverhoved er på valg for fem år ad gangen blandt monarkerne, roterer i praksis blandt dem.
 Oman, sultanat
 Qatar, emirat
 Saudi-Arabien, kongerige
 Thailand, kongerige

Australien og Oceanien
 Australien, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 New Zealand, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Papua Ny Guinea, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Salomonøerne, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Tonga, kongerige
 Tuvalu, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms

Europa
 Andorra, co-fyrstendømme; en slags valgmonarki med to fyrster
 Belgien, kongerige
 Danmark, kongerige
 Holland, kongerige
 Liechtenstein, fyrstendømme
 Luxemborg, storhertugdømme
 Norge, kongerige
 Monaco, fyrstendømme
 Spanien, kongerige
 Storbritannien, kongerige; personalunion med øvrige Commonwealth Realms
 Sverige, kongerige
 Vatikanet, pavedømme; valgmonarki (livsvarigt)

Nordamerika
 Antigua og Barbuda, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Bahamas, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Belize, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Canada, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Grenada, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Jamaica, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Saint Kitts og Nevis, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Saint Lucia, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms
 Saint Vincent og Grenadinerne, kongerige; personalunion med Storbritannien og øvrige Commonwealth Realms

Se også 

 Monarki (Storbritannien)
 Statsform
 Eksisterende monarkier
 Enevælde

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Bryd kronen : Imod monarki og kongerøgelse liste over litteratur.