alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Varme

Varme er i streng forstand et udtryk for, at termisk energi bliver transporteret over en systemgrænse, men i daglig tale lader man ofte, som om varme er det samme som termisk energi. 

I det følgende drejer det sig om varme i den snævre betydning. 

Varme er ligesom arbejde bundet til transport, så den er altså en hændelses- eller procesmængde. Varme bliver ikke udvekslet, kun transporteret i én retning.

I termodynamiske ligevægtstilstande, hvor der ikke foregår nogen processer, lader varmen sig ikke definere direkte, men kun som en rest ifølge termodynamikkens 1. lov. Når det drejer sig om varmetransportprocesser, kan tætheden i varmestrømmen defineres ved hjælp af en temperaturgradient.

Et eksempel til forklaring 
Når jordoverfladen er udækket på en stjerneklar nat, har vi to systemer med forskelligt indhold af termisk energi. På den ene side systemet (jordoverfladen, bilruden, æbleblomsten) med meget energi efter en solvarm dag, og på den anden side systemet (verdensrummet) med en ekstremt lav energi.

Se også 
 Varmeenergi
 Kulde

Eksterne henvisninger 

 Ca.760 sider i pdf-format: A Heat Transfer Textbook, 3rd edition, 2006 John H. Lienhard IV, Professor, University of Houston John H. Lienhard V, Professor, Massachusetts Institute of Technology Copyright (c) 2000-2006, John H. Lienhard IV and John H. Lienhard V. All rights reserved. Citat: "...Please note that this material is copyrighted under U.S. Copyright Law. The authors grant you the right to download and print it for your personal use or for non-profit instructional use..."

Termodynamik
Elektromagnetisk stråling
Varmeenergi

Varmeenergi er et udtryk fra dagligsproget, som ofte bruges, når man skal tale om kraftværker, fjernvarme osv. Ordet skyldes begrebsforvirring, for energi er en tilstandsmængde, mens varme er en procesmængde, som kun opstår, når der findes en temperaturforskel mellem to systemer. Et system indeholder altså aldrig "varme", men termisk energi. Begrebet "varmeenergi" sammenkæder i virkeligheden en procesmængde (varme) med en tilstandsmængde (energi).

Man kan sammenligne dette med en opstemmet vandmasse. Vandet indeholder en vis mængde energi i sin opstemmede tilstand. Når dæmningen bryder sammen, bliver to systemer forbundet: på den ene side den højtliggende, energirige vandmængde og på den anden side det lavtliggende, energifattige flodleje. Vandstrømmen går kun én vej, nemlig oppefra og nedad, mens den udligner forskellen mellem den opstemmede situation og den udtømte. 

Det opstemmede vand svarer til den termiske energimængde. Forskellen i vandhøjde svarer til forskellen i energiindhold. Vandstrømmen svarer til procesmængden, varmen, der udligner forskellen.

I 1800-tallet mente man at varme var et stof, som man kaldte for Caloric. Man var sikker på at når noget blev varmere, tilføj man noget caloric. Hvilket måtte betyde at en afkøling var når man fjernede noget Caloric. Man var dog aldrig i stand til at finde stoffet, i dag har man denne model for varme:
 Varme er en partikelbevægelse.
 Varmeenergi er mekanisk energi af Atomer, Molekyler og Ioner.

Se også 
Varmeveksler

Termisk energi
Kajkage

En kajkage er en konditorkage. Navnets oprindelse kan spores tilbage til 1970'erne. Selve kagen blev dog udviklet endnu tidligere og var oprindeligt en trøffelkugle omviklet grønt marcipan. Som øjne havde den to gule sukkerkugler. Munden var en ridse i marcipanen hvorfra der stak en lyserød marcipanskive . En lignende kage med grønt marcipanovertræk er bedre kendt som den svenske .

Bestanddele og opbygning 
Kagen er omtrent på størrelse med en lille tennisbold, men dette afhænger selvfølgelig af bageren selv. Den er udformet som et rundt frøhoved - typisk af grøn marcipan - med et snit, der markerer en åben mund. 

Oprindeligt bestod kagen af en trøffelmidte, ligesom i dag, omsluttet af et lag grønt marcipan.

I nyere tid er flere bagerier gået over til at anvende lyserødt cremefyld på en makronlignende bund. Der er påsat øjne, og munden er et snit i marcipanen. Oprindeligt stak en lyserød marcipantunge ud, men i dag kan det lyserøde cremefyld ses gennem snittet, så snittet ligner frøens mund.
Kajkager laves også i en lyserød variant med lyserødt marcipanovertræk i stedet for grønt.

Anvendelse 
Kajkagen produceres som et konsumprodukt, men vittige sjæle har indført pseudo-idrætsdisciplinen Kajkagekast, i hvilken der har været afholdt mesterskaber i ind- og udland.

Kildehenvisninger 

Kager
Singapores flag

Singapores flag består af to lige store, horisontale striber: foroven rød, forneden hvid.

Den røde farve udtrykker den universelle broderlighed og lighed blandt menneskerne, den hvide renhed og uskyld.

Den hvide halvmåne i det øvre, venstre hjørne står for en ung, opadstræbende nation. De fem hvide stjerne, der danner en cirkel, står for Singapores idealer: Demokrati, fred, fremskridt, retfærdighed og lighed.

Eksterne henvisninger 

Flag
Flag fra Asien
Singapores nationale symboler
Nationale flag
Pico

Pico eller Piko har flere betydninger:
 Piko (modeltog) - Tysk producentent af modeltog
 Piko- - SI-præfiks
 Pico (teksteditor)
 Pico Ø - ø i Azorerne
 Boku no Pico - Japansk animeserie
 Pico (by) - en italiensk by i regionen Lazio i Italien
Jan de Weryha-Wysoczański

Jan de Weryha-Wysoczański (født 1. oktober 1950, i Gdańsk) er en polsk billedhugger, der siden 1981 er bosat i Hamborg.

I perioden 1971 – 1976 læste han til billedhugger på Kunstakademiet i Gdańsk. I 1998 vandt han prisen Prix du Jury ved Salon de Printemps '98 i Luxemborg. I 1999 lavede han et mindesmærke for de deporterede fra Warszawaopstanden i 1944, til minde om ofrene ved koncentrationslejren Neuengamme i Hamborg. I 2012 fik han opgaven at lave et mindesmærke i Hamborg-Bergedorf for nazitidens tvangsarbejdere. Værker af Jan de Weryha-Wysoczański kan ses i samlingerne: Skulpturcenter i Polen, Oronsko, Nationalmuseet Szczecin, Polen og Museet for moderne kunst i Radom, Polen.

Referencer

Litteratur 
 Axel Feuß: Weryha-Wysoczański, Jan de. In: Allgemeines Künstlerlexikon. Die Bildenden Künstler aller Zeiten und Völker (AKL). Band 116, Berlin, Boston: de Gruyter 2022, s. 2-3. .

Eksterne henvisninger 

 de-weryha-art.de 

Billedhuggere fra Polen
Kunstnere fra Polen
Personer fra Gdansk
Linnæa (slægt)

Linnæa (Linnaea) er en lille planteslægt med kun én art. Beskrivelsen af slægtens kendetegn er derfor sammenfaldende med artsbeskrivelsen.

 Linnæa (art) (Linnaea borealis) – Nordisk Linnæa

Gedeblad-familien
Banja Luka

Banja Luka (formen Banjaluka ses også) er den næststørste by i Bosnien-Hercegovina og ligger 230 km nordvest for Sarajevo, 176 meter over havets overflade ved floden Vrbas i en skovrig og frugtbar egn. Byen havde 199.000 indbyggere i 2013.
Byen er hovedstad i Republika Srpska, som er den serbisk dominerede provins i Bosnien-Hercegovina.

Banja Luka har rester af romerske bade og andre oldtidsruiner, et citadel og talrige moskeer. Moskeen Ferhadija, tidligere Bosniens prægtigste, og de fleste andre moskeer blev ødelagt under krigene i 1990'erne. I nærheden af Banja Luka ligger det i 1868 stiftede trappistkloster Maria-Stern.

Byen er sæde for en romersk-katolsk biskop og en græsk-ortodoks metropolit. Banja Luka, der tidligere var sæde for pashaen af Bosnien, blev 1688 erobret af østrigerne, men kom snart igen i tyrkernes besiddelse. 1737 led østrigerne et nederlag.

Banja Luka under krigene i Jugoslavien 
Byen gennemgik væsentlige forandringer op i gennem 1990'erne, da Krigen i Bosnien-Hercegovina brød ud. Ved udråbelsen af selvstændighed for Bosnien og Herzegovina og dannelsen af Republika Srpska blev Banja Luka de facto politisk centrum for den nye statsdannelse.

Næsten samtlige etniske kroater og bosniaker blev under krigen tvunget væk fra området og samtlige byens 16 moskeer blev ødelagt. Senere flyttede omkring 40.000 serbere, der var blevet fordrevet fra kroatisk og bosnisk dominerede områder, til Banja Luka. 

Den 7. maj 2001 angreb flere tusinde serbiske nationalister en gruppe bosniakker og diplomater, der deltog i en ceremoni, der markerede genopførelsen af den historiske moske Ferhadija. Der var flere indikationer af, at det lokale politi samarbejdede med de serbiske nationalister. 14 bosnisk-serbiske nationalister blev fængslet for at have iværksat optøjerne.

Noter

Kilder 
Salmonsens Konversationsleksikon 2. udgave (1915–1930)

Eksterne henvisninger 

Byer i Bosnien-Hercegovina
Eksamen

En eksamen (latin examinare "forsøge", "prøve" eller "teste") er en prøve eller overhøring, i nutiden mest brugt om en afsluttende prøve. Ved de fleste eksamener medvirker foruden kandidaten en eksaminator (gerne læreren i det pågældende emne) og en udefrakommende censor.

Det er hensigten med eksamener, at de skal måle kandidatens viden eller færdigheder i forhold til de mål, der har været med undervisningen.
Ofte udtrykkes den konstaterede indlæringsgrad for et fag ved hjælp af et karaktersystem, i Danmark gerne den næsten enerådende "12-skala".

Karaktererne fra samtlige prøver og eksamener samles i et eksamensgennemsnit, der således bliver kandidatens umiddelbare udbytte af eksaminationerne. Et senere udbytte forventes at bestå i den eksterne brug af eksamensresultatet, dvs. i uddannelsessteders, myndigheders og ansættelsessteders sammenligning af forskellige kandidaters gennemsnit.

Gruppeeksamen 
I Danmark er der ofte mulighed for at aflægge eksamen gruppevis, sådan at flere kandidater overhøres samtidigt på grundlag af en fælles eksamensopgave, men det mest almindelige er stadig den individuelle eksamen,
og i 2005 bestemte regeringen at gruppeeksamen skulle afskaffes i 2007 med undtagelse af særlige tilfælde, for eksempel eksamen i korsang.

Begrænsningen i gruppeeksamen blev især kritiseret af universiteter med udpræget projektarbejde såsom Aalborg Universitet og RUC.
Også elevorganisationer modsatte sig ændringen f.eks. Danske Studerendes Fællesråd mente at afskaffelsen vil få alvorlige og ødelæggende konsekvenser for alt for mange uddannelser.

Referencer 

Eksamination
Infra-

Infra- af latin = "nedenunder", "nedenfor". Ordled, der sættes foran en ordstamme for at udtrykke, at noget er underliggende, f.eks.:

 infrastruktur
 infrarød

Præfikser
Inter

Inter af latin = "mellem", "blandt". Ordled (præfiks), der sættes foran en ordstamme for at udtrykke, at noget befinder sig midt imellem eller iblandt det, som hovedordet drejer sig om, som f.eks.:

 Interferens
 International
 Internodie
 Interpolation
 FC Internazionale Milano - fodboldklub i Milano, som i daglig tale betegnes Inter

Præfikser
Kon-

Kon- af latin cum = "med", "sammen". Leddet staves ofte kom- eller cum-. Ordled, der sættes foran en ordstamme for at udtrykke, at noget er sammehørende eller medregnet i det, som hovedordet betegner, som f.eks.:

Kommission
Kompetence
Koncept
Konstituere

Præfikser
Muaddhin

Muaddhin ( fra ,  , eller Muezzin) er i Islam den person, som kalder til bøn fra minareten, som er moskeens tårn.

Der kaldes til bøn fem gange dagligt.

Islam
Arabiske ord
Minbar

En minbar er en prædikestol (talerstol i moskéen), hvorfra imamen holder sin prædiken (khutba), når der er fredagsbøn.

Minbaren er placeret til højre for mihrab vinkelret på Qiblavæggen. Minbaren har sit historiske forbillede i profeten Muhammeds prædikestol i hans hjem i Medina, tre trin ledende op til en platform.

Minbaren kan have mange udformninger og er typisk udført i enten træ eller sten, og have en rig dekoration i form af geometriske eller florale motiver.

Islam
Arabiske ord
Barm

Barm er i skibsterminologi hjørnet af et sejl.

Et råsejl har to nokbarme (nærmest råen) og to skøds-barme. Undersejlene har to nokbarme, en skødsbarm (i læside) og en halsbarm (i luvside). Et stagsejl har
faldbarm (faldsbarm), halsbarm og skødebarm (skødsbarm), et gaffelsejl har nokbarm, kværkbarm (faldbarm), halsbarm og skødebarm (skødsbarm).

Skibsterminologi
Sufisme

Sufisme er både en betegnelse for en åndelig mysticisme og en spirituel filosofi. Sufismen opstod som en religiøs mysticisme i Mellemøsten og bredte sig til Andalusien som en åndelig filosofi, der udtrykker den kærlighed eller forbundenhed, som er mellem mennesket og det guddommelige. Der findes mange eksempler på sufismen i islams guldalder ca. 900-1400. De senere år er sufismen også blevet udbredt som en spirituel livsfilosofi i Vesten blandt ikke-muslimer.

Hovedtræk og grundlæggelse 
Betegnelsen 'sufisme' kommer fra det arabiske ord 'sufi', der betyder uld. Betegnelsen henviser til, at de første sufister gik klædt meget nøjsomt i uld. Sufismen opstod som en religiøs mystik i Persien omkring 6-700-tallet, der på flere måder kan betragtes som en videreudvikling af den tidlige kristne mystik og spiritualitet. Omkring år 1000 begyndte sufismen også at udvikle sig som en filosofi

Den oprindelige sufisme fokuserer på mystik, spiritualitet og kærlighed

Traditionel sufisme 
Sufismen opstod oprindeligt inden for Islam, hvor begrebet bruges på tværs af ortodoksi/heterodoksi og shiisme/sunnisme:

Af shiittiske sufi ordener er Nurbakshiyya, Rifaiyya (delvis), Khaksar, Bektashiyya, Owaysiyya m.fl.

Af sunnittiske sufi ordener er Naqshbandiyya den mest kendte.

De mere religiøse sufi-ordener lægger vægt på ihukommelse (dhikr) af Guds navn, og de samles og mediterer. Meditationen er tit ledsaget af rytme eller musik. Fx bruger halv-sufistiske ordener i Tyrkiet og Iran strengeinstrumenter (tanbur eller saz) til deres religiøse ceremonier, mens der i ordener i Indien bruges en slags harmonium.

Af kendte sufier er Al-Halladj, Ibn al-Farid, Ibn al-Arabi og Jalal al-Din Rumi og Haji Bektash-i Wali, al-Ghazali, Abu al-Hasan al-Shadhili, Ibn 'Ata'illah, al-Junaid og Gohar Shahi.

Vestlig sufisme 
De senere år er sufismen blevet udbredt som en ikke-religiøs, spirituel praksis i Vesten. Den vestlige sufisme lægger blandt andet vægt på meditation og opnåelse af en højere form for åndelighed.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Sufisme – Islams esoteriske vej (Foredrag i Frihedsforum med Sherin Khankan – online video)

 
Islam
Al-Halladj

Al-Halladj (, ) (født august 858 i Shūshtar, Iran, død 26. marts 922 i Baghdad) var en digter og mystiker, som i 922 blev henrettet i Baghdad for blasfemi.

Digtere
Henrettede personer
Gudsbespottere
Platonisme

Platonisme er en filosofisk doktrin, grundlagt af Platon, hvis grundlæggende holdning er, at universaler eksisterer uafhængigt af bevidstheden og materien, og at vi kun kan se det universelle gennem dets refleksion i det partikulære. Sådanne universalier kaldes for 
platoniske ideer, hvis definition er: "Uforanderlige, uafhængige forbilleder". Med "uafhængige" menes på enhver måde uafhængige af bevidstheden og materien; og med "bevidstheden" sigtes til, at alt andet antages at være dannet ud fra ideerne.

 
Filosofi
Den Islamiske Guldalder

Islams guldalder er en periode i islams historie, hvor den økonomiske udvikling, videnskaben og kulturlivet blomstrede. Baghdad blev i denne periode et af verdenshistoriens store kulturcentre på linje med Athen på Platons og Aristoteles' tid og Alexandria i senantikken. Traditionelt dateres guldalderens begyndelse til abbaside-kaliffen Harun al-Rashids regeringstid 786-809, og dens afslutning til abbaside-kalifatets sammenbrud ved mongolernes invasion og erobring af Baghdad i 1258. Nogle historikere mener, at guldalderen fortsatte indtil 1500-tallet.

Under Harun al-Rashid (786-809) og hans søn al-Mamun (813-833) oplevede abbasidekalifatet en storhedstid for litteratur, teologi, filosofi og naturvidenskab. I hovedstaden Baghdad oprettede Harun al-Rashid og al-Mamun Visdommens hus (Bayt al-hikma), der blev en videnskabelig institution, hvor antikke værker fra den hellenistiske tradition blev oversat til arabisk. Kalifferne byggede også enorme paladser og paladsbyer, der blev udsmykket med en sagnomspunden pragt.

Selvom der også blev oversat seriøs faglitteratur fra syrisk, persisk og indisk, blev græsk tænkning i meget høj grad basis for den arabiske intellektuelle kultur. Derfor blev det arabiske kalifat også på mange måder en videreførelse af hellenismen og overtog dennes internationale og interkulturelle karakter. Den islamisk-teologiske skole mutazilismen, som al-Mamun bekendte sig til, var således fortaler for en rationel tilgang til teologi og videnskab baseret på tankegangen hos de græske filosoffer. Islams tolerance overfor andre monoteistiske religioner betød, at bl.a. jøder, kristne og zoroastrister fik anerkendt borgerskab i kalifatet og kunne opnå høje samfundsposter. Ca. halvdelen af videnskabsmændene i abbasidekalifatets tidlige periode i 800- og 900-tallet var således ikke muslimer.

Parallelt med udviklingen i det centrale arabisk-islamiske område i Mellemøsten oplevede det umayyadiske Córdoba-kalifat en tilsvarende blomstringstid med kulmination under kalif Abd al-Rahman 3. Hovedstaden Córdoba udviklede sig til Vesteuropas største by med mere end 500.000 indbyggere. Den blev også et centrum for islamisk kultur med skoler og biblioteker, der tiltrak muslimske, kristne og jødiske intellektuelle.

Blandt guldalderens fremtrædende videnskabsmænd var matematikeren Muhammad ibn Mūsā al-Khwārizmī, medicinerne Ibn Sina (kendt i vesten som Avicenna) og Muhammad ibn Zakariya al-Razi samt filosofferne Al-Kind, Al-Farabi og den noget senere Ibn Khaldun.

Kilder

Se også 
 Fysik under Den Islamiske Guldalder
Vissing Kloster

Vissing Kloster lå tæt ved Voer Kloster, men på den nordlige side af Gudenåen, nær ved det nuværende Klostermølle.
Det var et nonnekloster under Benediktinerordenen , formentlig grundlagt i midten eller slutningen af 1100-tallet af en af århus-bisperne, måske som dobbeltkloster til munkeklosteret i Voer.

Vissing Kloster blev brændt under en borgerkrig omkring 1244. Tomten efter det er ikke grundigt undersøgt, så vor viden om det er begrænset. 
Det tilhørende jordegods blev overtaget af biskop Ulrik Stygge i Århus, som lagde en del af det ind under Voer Kloster. Vissing Kloster og Øm Kloster ejede hver halvdelen af Vosgårde, som var et mølleanlæg. Klostrene stredes om dette anlæg gennem hele middelalderen.

Eksterne kilder/henvisninger 
 DKConline 
 Vissing Klosterkirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Romerskkatolske kirke i middelalderen
Klostre i Danmark
Fredede arealer i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Horsens Kommune
Trillion

{| border="1" style="float: right; border-collapse: collapse;margin-left:15px"
|-----
| 

|-----
| Kardinaltal
1.000.000.000.000.000.000trillion
|-----
| Ordinaltal || 1.000.000.000.000.000.000.
|-----
| Faktorer
218x  518
|-----
| Romertal || 
|-----
| Binær værdi || 1101111000001011011010110011101001110110010000000000000000002
|-----
|  Hexadecimal værdi || de0b6b3a764000016
|-----
|  Base 36 værdi || 7LIEEXZX4KWS36
|}
En trillion er på dansk tallet for en milliard milliarder, dvs. 1018 = 1.000.000.000.000.000.000.

SI-præfikset E for eksa- angiver en trillion.

I amerikansk terminologi er en trillion lig med en million millioner, som på dansk kaldes en billion. En million millioner er 1012 = 1.000.000.000.000.

En logisk huskeregel på det danske tal-system er, at en BI-llion er en dobbelt-million, altså 2 x 6 nuller.

En TRI-llion er en trippel-million, altså 3 x 6 nuller.

En KVADRI-llion er på den måde en firdobbelt-million, altså 4 x 6 nuller og såfremdeles.

Bestemte tal
Ar

Ar, ar og AR kan henvise til flere artikler:

 Ar (enhed) – et arealenhed på 100 kvadratmeter
 Ar (sår) – et uopretteligt skadet hudområde efter et sår
 Ar (botanik)
 ar (unix)
 Argentina – et sydamerikansk land, forkortes "AR" 
 Argon – grundstoffet med atomnummeret 18 har symbolet "Ar"
 Arkansas – en delstat i USA, forkortes "AR"
 Augmented reality - en computergenereret sammenblanding af fysisk og virtuel virkelighed
Evangelista Torricelli

Evangelista Torricelli (født 15. oktober 1608, død 25. oktober 1647) var en italiensk fysiker og matematiker.

Torricelli beundrede Galileo Galilei og var hans elev og efterfølger som professor i Firenze.

Her beskrev han i 1643 principper for og virkemåde af barometret, som gjorde ham kendt.

Trykenheden torr er opkaldt efter Torricelli.

Kilder 
Den engelske indførsel, som er taget fra 1911 Encyclopaedia Britannica.

Eksterne henvisninger 

Matematikere fra Italien
Fysikere fra Italien
Italienere i 1600-tallet
Ar (sår)

Et ar (lat.: cicatrix) er et mærke efter et (helet) sår.

Arret kan være fysisk, på mennesker, dyr og planter. I fysiologien kendes begrebet arvæv.

Indenfor sundhedsvæsenet bruges betegnelsen cikatrice.

Begrebet kan også bruges mere indirekte, i overført betydning: Et ar i sjælen; et ar i historien; et ar i landskabet.

Kropsskader
Malajisk (sprog)

Malaj er det sprog, som tales af folk i Filippinerne, Malaysia og Indonesien, de såkaldte Malaj. Og sproget kommer fra den Austronesiske sprogstamme, som bevægede sig fra det sydlige Kina via Taiwan over Filippinerne til Indonesien, hvorfra det spredte sig til Sri Lanka og til øer i Stillehavet.

Austronesiske sprog
Sprog i Malaysia
Sprog i Indonesien
Sprog i Filippinerne
Sprog i Singapore
Sprog i Brunei
JPEG

Ved computerbrug er JPEG en af de hyppigst anvendte måder at komprimere fotografiske billeder i digital form (eller en anden form for rasterbillede). En datafil indeholdende et billede i en JPEG-komprimeret form omtales normalt som en JPEG-fil. Hyppigt anvendte filendelser for JPEG-filer er ".jpeg", ".jfif" og ".jpg".

Navnet JPEG står for Joint Photographic Experts Group og JPEG er altså reelt ikke en type datafil, men en organisation der foreslår standarder for digital repræsentation af fotografiske billeder.

Komprimeringsmetoden JPEG specificerer en måde hvormed rasterbilleder kan afbildes som en (kortere) datastrøm af bytes, men ikke, hvordan disse bytes bliver indkapslet af et filformat (eller anden form for datalager).

JPEG komprimeringsmetoden er en såkaldt ikke-tabsfri komprimeringsmetode, hvilket betyder at metoden taber information ved komprimeringen. Dvs. at et billede komprimeret med JPEG-metoden kan mangle noget af den billedinformation der var tilstede i det originale billede. Visuelt repræsenterer tabet sig ved at man ved høj grad af kompression kan se "fejl" i det komprimerede billede: F.eks. en firkantet næse på et billede af et ellers normalt ansigt. I daglig brug er dette informationstab imidlertid så lille at JPEG metoden er den foretrukne form for komprimering af digitale fotografier.

Filformatet, som anvender JPEG-algoritmerne, kaldes almindeligvis JPEG-filformatet. Ikke desto mindre er det standarden JFIF (JPEG File Interchange Format) som specificerer, hvordan en datafil dannes ud fra den JPEG-komprimerede form af et billede. Når man derfor almindeligvis omtaler en "JPEG-fil" mener man i langt de fleste tilfælde en JFIF-fil.

JPEG (altså JFIF) er det mest anvendte filformat til at lagre eller overføre digitale fotografier på World Wide Web og i digitalkameraer.

Idet JPEG benytter tabsgivende datakompression, er formatet ikke så godt til at repræsentere linjer dannet af pixels med få farver/nuancer. Her kan det være mere nyttigt at anvende PNG eller GIF. GIF anvender max. 8 bits per pixel og kan derfor repræsentere højst 256 forskellige farver/nuancer. Derfor er GIF ikke velegnet til farverasterbilleder, men PNG kan derimod have ligeså mange detaljer som JPEG. PNG garanterer imodsætning til JPEG en tabsfri kompression af et rasterbillede.

MIME medietypen for JFIF er image/jpeg og den er defineret i RFC1341.

Se også 
 Billedfilformat
 JPEG2000
 SVG

Eksterne henvisninger 

 Joint Photographic Experts Group

Grafiske filformater
Rasterbillede

Et rasterbillede er et hvilket som helst billede, der foreligger i form af farvede prikker eller felter arrangeret i et antal rækker og kolonner med ensartet indbyrdes afstand. Teknikken går ud på, at man på en vis afstand ikke lægger mærke til, at billedet er opbygget af punkter eller felter. Jo grovere rasteret er, des mindre naturtro virker det, eller jo længere væk skal man, før billedet flyder sammen til et naturtro hele. Jo finere rasteret er, des mere naturtro virker det, og jo tættere skal man på, for at konstatere prikstrukturen. Når teknikken ikke helt lykkes, siger man, at billedet er "hakket" eller "pixeleret". Denne generende fejl kan især forekomme i forbindelse med skarpt optrukne konturer, der helst skal virke både skarpe og jævne på én gang.

Anvendelse til trykt materiale 
Rasterbilleder er fra gammel tid kendt fra trykketeknikken og har i bogtryk og avistryk været en almindelig metode til mangfoldiggørelse af fotografisk materiale, enten i sort-hvid (større eller mindre sorte prikker på papirets hvide baggrund), eller i form af (typisk) firfarvetryk. I firfarvetryk trykkes 4 forskellige rasterbilledklichéer oven i hinanden, sværtet med henholdsvis grundfarverne cyan, magenta, gul, henholdsvis sort (CMYK), mens papirets hvide farve udfylder resten. Visse professionelle billedbehandlingsprogrammer er i stand til at opløse en givet billedoriginal i 4 separate lag svarende hertil, som kan bruges direkte ved klichéfremstillingen. I sidste instans er resultatet afhængigt af, hvilken papirtype man trykker på, og hvilke trykfarver man kommer på trykvalserne. I gamle dage (dvs. før computer-æraen) var det at fremstille gode farverasterbilleder en meget besværlig, fagligt krævende og dyr teknik, og kvaliteten var ofte ringe. I dag klarer fuldautomatisk maskineri rutinemæssigt det hele i en håndevending med fremragende resultat, og det er i modsætning til før blevet almindeligt med farverasterbilleder selv i aviserne.

Anvendelse ved udskrivning på en printer 
Moderne printernes indbyggede software gør, at man ikke behøver at spekulere nærmere over den farveblanding, der sker på papiret, uanset hvilket billedformat, der skrives ud fra. I dette tilfælde genereres der ikke prikker med en præcis afgrænsning, men nærmere sprayagtige pletter sprøjtet på af printerens farvedyser, der bevæger sig hastigt sideværts fra side tilside, mens papiret i små ryk langsomt skydes fremad, bane for bane. På dyrt glittet papir og med brug af mange forskellige farvepatroner kan man opnå så gode resultater, at disse kommer fuldt på højde med de, der før kunne opnås via gammeldags mørkekammerarbejde med brug af farvenegativer på celluloid.

Anvendelse i forbindelse med digitalt billedmateriale 
Alle digitale billeder og billedfiler er ligesom computerskærmen organiseret som rasterbilleder, også kaldet pixelgrafik. De er så at sige "født" som rasterbilleder, hvilket er nemt at se, hvis man med sit billedbehandlingsprogram zoomer kraftigt ind på en detalje. Har man ikke en original, der stammer fra et digitalkamera, kan man benytte en scanner til at omsætte den "analoge" original til et "digitaliseret" rasterbillede.

 
Computergrafik
Aeroport

Aeroport kan henvise til:

 Et andet ord for lufthavn
 Aeroport (Moskvas metro) - station på Zamoskvoretskajalinjen i Moskvas metro
 Aéroport Paris-Charles de Gaulle
Lingua franca

Et lingua franca er et fælles sprog, der benyttes til kommunikation mellem mennesker og udtrykket lingua franca anvendes især om det, der er fremmedsprog for begge parter.

For eksempel er engelsk lingua franca i størstedelen af det videnskabelige miljø. Tidligere var fransk lingua franca blandt diplomater, mens mange begreber fra handels- og købmandsverden er af tysk eller italiensk oprindelse. I middelalderen var latin det internationale sprog i vesten, der havde status som lingua franca, mens persisk havde status af lingua franca i området fra Sydøsteuropa til Sydvestasien.

Engelsk kaldes også det nutidige globalsprog, men det er ikke nødvendigvis det samme som lingua franca, for efterhånden kan et stadigt større antal mennesker have globalsproget som deres primære sprog, samtidig med at små sprog uddør. Men hvis globalsproget er ens modersmål, har man det ikke som lingua franca.

Sprogforskning
Master of business administration

Master of business administration (MBA) er en erhvervsøkonomisk ledelsesuddannelse på kandidatniveau. Uddannelsen læses på en handelshøjskole eller et universitet, i udlandet ofte kaldet business school. 

Uddannelsen sigter primært på at give erfarne eller potentielle ledere mulighed for at udvide deres lederkompetencer, særligt med fokus på strategisk ledelse. 

Studiet varer som regel 1-2 år på fuld tid eller kan gennemføres over en årrække som deltids- eller fjernstudie. "Executive MBA" (EMBA) refererer ofte til mere målrettede og kortere MBA-kurser for erfarne ledere.

Studiet er ofte opbygget i forskellige moduler, f.eks. human resource management, finans og markedsføring, men alle med fokus på strategisk ledelse. Ofte benyttes case studies som grundlag for udarbejdelsen af rapporter, som de studerende bliver bedømt på baggrund af.

Uddannelsen blev først introduceret i USA i efterkrigstiden og er siden nået til Storbritannien og andre europæiske lande. Derimod er uddannelsen stort set ukendt i Japan pga. anderledes opfattelser af, hvad en leder er. En grundforestilling bag MBA-uddannelsen er, at ledelse er noget man kan lære eller blive bedre til ved at benytte en række metoder og teknikker. Dette er blevet kritiseret, fordi ledelse er en social aktivitet, der tillige forudsætter erfaring, modenhed og engagement. Af samme grund er en vis alder ofte et adgangskrav på europæiske MBA-studier. I USA har personer med bachelorgrad og uden erhvervserfaring også mulighed for at søge ind på de fleste MBA-studier, men der lægges vægt på, at de studerende uden erhvervserfaring har opnået en særlig grad af analytisk og praktisk kompetence i deres bachelorstudium.

MBA-kurser bliver nøje overvåget og ranglistet af medier og akkrediterings-organisationer. Det giver potentielle studerende bedre mulighed for at vælge den rette MBA-uddannelse, da der kan være stor forskel i prestige og kvalitet. Prisniveauet for en MBA er som regel også langt højere end almindelige masteruddannelser (når der er tale om brugerbetaling), da arbejdsgiverne ofte betaler.

MBA bør ikke forveksles med mini-MBA, som er kortere kurser i ledelse.

Noter 

Videregående uddannelser i Danmark
Erhvervsliv
Almindelig hyacint

Almindelig hyacint (Hyacinthus orientalis) eller blot Hyacint er en løgplante med en grundstillet bladroset og en opret stængel. Arten var oprindeligt udbredt i det sydlige Tyrkiet og det vestlige Syrien. Planten dyrkes og er kendt for sin kraftige duft.

Beskrivelse 
Stænglen er tyk og hårløs, ofte rødligt farvet. Bladene er linjeformede med hel rand, parallelle ribber og en bådformet spids. Begge bladsider er ensartet lysegrønne. Den oprette stængel bærer en endestillet blomsterstand i april-maj. De enkelte blomster er regelmæssige og 3-tallige. De seks sammenvoksede blosterblade danner et rør med de frie spidser som en skålformet krave. Kronbladene er (hos den vilde form) blålilla eller hvide. Frugterne er kapsler med mange frø

Rodnettet består af et løg med en tæt masse af grone trævlerødder, der bryder frem af løgets nederste del. Planten kan både formere sig ved dannelse af sideløg og ved frø.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,25 x 0,20 m (25 x 20 cm/år).

Hjemsted 
Arten var oprindeligt udbredt i det sydlige Tyrkiet og det vestlige Syrien. Senere har den spredt sig fra dyrkning og er nu naturaliseret i bl.a. Frankrig, Italien og Grækenland. Arten findes på kalkbjerge i 400-1.600 m højde, hvor den vokser på sætere og i krat. 

I nationalparken på bjerget Başkonuş i Kahramanmaraş-provinsen, Tyrkiet, (dvs. i det område, som tidligere blev kaldt Kilikien) vokser arten i 1.300 m højde på brun skovjord sammen med bl.a. alm. humlebøg, alm. taks, calabrisk fyr, frynseeg, græsk jordbærtræ, kilikisk ædelgran, kirsebærkornel, libanonceder, Lonicera caucasica (en art af gedeblad), mannaask, orientalsk avnbøg, orientalsk bøg, rød kornel, rødel, tarmvridrøn og tyrkisk sortfyr

Anvendelse 
Hyacinter har traditionelt været brugt til tidlig drivning af løg i særlige ”hyacintglas”. Nu er de ved at blive juleplanter i Danmark, hvor man begynder at kunne købe forspirede løg i butikkerne i løbet af november , som så kan sættes til blomstring indendørs. Når de er afblomstrede, kan man så gemme løget og sætte det ud i haven. De dyrkede hyacinter fås i mange sorter og i farverne rød, blå, lilla og hvid.

Underarter 
Hyacinthus orientalis subsp. orientalis – i  det sydlige Tyrkiet og det vestlige Syrien
Hyacinthus orientalis subsp. chionophilus – ved snegrænsen i det centrale Tyrkiet og i Syrien

Se også 
 vintergæk
 Haveerantis

Note 

Blomster i det tidlige forår
Haveplanter
Prydplanter
Monoteisme

Monoteisme (af gr. μόνος mónos "éne, en" og θεός theós "gud") er troen på, at der kun findes én gud, som opfattes som overnaturlig, hellig, almægtig, alvidende og god. Guden opfattes som verdens skaber, og griber ind i menneskenes verden.

Monoteisme kan således kontrasteres med polyteisme, troen på og dyrkelsen af flere guder, eller ateisme, der betegner det slet ikke at tro på nogen guder. En særstilling indtager henoteismen, hvor man dyrker én gud, men ikke benægter andre guders eksistens (kaldes også monolatri).

De religioner, der har præget den vestlige kultur mest i de sidste årtusinder har været monoteistiske, og de to p.t. største religioner er da også monoteistiske, men i et videre kulturhistorisk perspektiv har polyteismen historisk set været mere udbredt.

Verdens første monoteist regnes for at være den egyptiske konge Akhenaton som i sin regeringstid (1365 f.Kr. – år 1346 f.Kr.) midlertidigt fik afskaffet den egyptiske polyteisme og i stedet indsat solguden Aton som eneste gud.

Noter

Kendte monoteistiske religioner 
 Bahai
 Islam
 Jødedom
 Kristendom
 Zarathustrianisme
 Yazidisme

 
Religionsvidenskab
Árós

Árós er det gamle navn på byerne Aarhus, Trondheim (Nidaros), Västerås (Vestre Aros), Uppsala (Østre Aros) og Åhus. Ordet findes på færøsk: Áarósi. 

Navnet kommer af ár, en gammel genitiv til ordet å, og det ikke længere brugte os "munding", dvs. "Åens Munding".

Aarhus er anlagt ved udløbet af Aarhus Å, der var en hovedfærdselsåre i vikingetidens Østjylland; samtidig var det også ved Aarhus, at der lå det mest oplagte vadested for den kørende nord-sydgående trafik (ved nutidens Immervad).
Borgen omkring byen blev forstærket af Harald Blåtand i 979-980.

Den nuværende form af navnet skyldes en folkeetymologisk omdannelse efter ordet hus. Den er muligvis opstået hos tysktalende handelsrejsende, der mente at genfinde den (nordtyske) stednavneendelse -husen. Formerne Arhusan og Arhusin optræder i hvert fald allerede hos Adam af Bremen (men kan dog skyldes senere afskrivere af teksten). Byen bliver dog stadig kaldt Arus (med en regelmæssig afsvækning af o’et) i  Valdemar II's Jordebog. Formen Arhus optræder først i 1406, hvorefter den siden slår igennem i dansk skrivemåde. Middelalderens latinsksprogede forfattere har ligeledes i reglen Arus eller Arusia (hos Saxo Arusius). Aarhus Universitet har derimod i sit latinske navn valgt formen med h: Universitas Arhusiensis.

I renæssancen gik man ét skridt videre i den folkeetymologiske fortolkning af navnet, idet man mente, at det første led var ordet åre, og i 1581 blev der derfor lavet en bysegl, hvor der afbildedes tre årer (senere blev der også tilføjet et hus).

Tidligere var det almindeligt at udtale byens navn Aars, der er den lydrette fortsættelse af byens gamle navn. Denne form optræder i Holbergs skæmteepos Peder Paars: "Jeg siunger om en Helt, den store Peder Paars, / Som tog en Reise for fra Callundborg til Aars". Ude på landet blev Aarhus kaldt Aars eller Oes indtil det 20. århundrede, og endnu i dag er udtalen på lokalsproget Aar-us med kraftigt tryk på første stavelse og kun en antydning af "u" eller måske "o".

ARoS Aarhus Kunstmuseum har afledt sit navn af det gamle navn (idet man samtidig med det småtskrevne o spiller på det latinske ord ars "kunst").

Stednavne
Aarhus' historie
Kalif

En kalif er den øverste leder i et kalifat, som er en særlig islamisk politisk-religiøs organisationsform. Ordet kalif stammer fra arabisk khilâfa eller egentlig khalîfat rasûl Allâh. Da det arabiske ord, khalîfa (flertal khulafâ’), betyder "efterfølger" eller "stedfortræder", betyder det ordret: "Efterfølger efter Guds udsendte". Allerede Ummayyaderne udelod ordet rasûl, så titlen blev khalîfat Allâh, "Guds stedfortræder". Det er en islamisk regeringsform, hvor den verdslige og gejstlige ledelse er samlet i én person, kaliffen.
 
Den første kalif efter Muhammeds død i år 632 blev Abu Bakr, som var Muhammeds svigerfader. Den 2. kalif, Omar, var ligeledes Muhammeds svigerfader. Den 3. kalif, Othman, fuldendte nedskrivningen af Koranen. Den 4. kalif, Ali, var Muhammeds fætter og svigersøn. I dag regnes Ali af shiitterne for profeten Muhammeds eneste legitime efterfølger.

 
Regenters titler
Arabiske ord
Zamzam-kilden

Zamzam-kilden er en brønd, der ligger ved Al-Haram-moskeen i Mekka. Ifølge islam er det en mirakuløst genereret kilde, der sprang spontant for tusinder af år siden, da Ibrahims søn Ismael blev efterladt med sin mor Hagar i ørkenen. Millioner af pilgrimme besøger brønden hvert år, mens de udfører pilgrimsvandring for at drikke af vandet.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 

Islam
Marwa og Safa

Marwa og Safa er navnene på de to høje hvor Hagar fortvivlet søgte efter vand da Abraham havde forladt hende og hendes spæde søn Ismael i ørkenen. Pilgrimmene løber symbolsk frem og tilbage syv gange mellem disse høje.

Islam
Cristobal Morales

Cristóbal de Morales (ca. 1500 i Sevilla – 1553 i Málaga) var spansk komponist, Morales fik sin uddannelse i Sevilla og virkede som kapelmester ved forskellige spanske kirker, indtil han rejste til Rom, hvor han var medlem af det pavelige Kapel 1535-1545. Derefter var han igen i Spanien som kapelmester ved domkirken i Toledo og til sidst i Malaga. Morales har tidligere været regnet for en italiensk komponist. 

I sin musik (især messer, motetter og anden kirkemusik) viser han sig som udgået fra den nederlandske skole, men med udpræget originale, spansk-nationale træk. Han lægger især an på klare linjer og vokal velklang, når ofte en betydelig virkning og står således som en interessant forløber for Palestrina.

Renæssancekomponister
Komponister fra Spanien
Kirkemusikkomponister
Personer fra Sevilla
Kor (flertydig)

Kor har flere betydninger:

 Kor – en samling af sangere (= sangkor)
 Kor (kirkedel) – den del af kirken, hvor alteret er placeret

Se også 
 Isokor – i termodynamik en kurve der markerer et konstant rumfang
 Koral (musik) – en melodi, der anvendes til fælles salmesang i kirken
 Omkvæd – som også kan betegnes "kor"
 Andenstemme – som også kan betegnes "kor" i pop- og rock-musik
Sam Phillips

Samuel Cornelius Phillips (5. januar 1923 i Florence, Alabama – 30. juli 2003 i Memphis, Tennessee, USA) var en amerikansk pladeproducer i Memphis og ejer af Sun Records.

Sun Records var det pladeselskab, der 'opdagede' Elvis Presley og senere videresolgte hans pladekontrakt til RCA for den – dengang – formidable sum af 35.000,- dollars (+ 5.000,- direkte til Elvis), på daværende tidspunkt den største sum nogensinde for en pladekontrakt. At det var Sam Phillips, der opfandt rock'n roll er bestemt en sandhed med modifikationer, da der også var bidrag fra mange andre sider, men han havde øje for, at de unge ikke skelnede mellem 'sort' og 'hvid' musik, men gik efter den nye lyd og rytme. Han havde en drøm om at finde "en hvid sanger, der lød som en sort", og med 'opdagelsen' af Elvis Presley var hans drøm gået i opfyldelse.

Foruden at 'opdage' Elvis Presley var Sam Philips også manden bag store navne som Carl Perkins, Jerry Lee Lewis, Roy Orbison og Johnny Cash.

"The Million Dollar Quartet" 
Den 4. december 1956, næsten et år efter, at Elvis var skiftet til RCA, besøgte han Sam Phillips i Sun-studierne. Her fandt en jam-session sted, der senere er blevet kendt som "The Million Dollar Quartet". Udover Elvis Presley deltog Carl Perkins (allerede kendt for sin 'Blue Suede Shoes'), Jerry Lee Lewis (praktisk taget ukendt på dette tidspunkt), samt Johnny Cash (som ikke høres på optagelser fra denne eftermiddag men var til stede, hvilket kan verificeres på billeder herfra). Indspilningerne var ikke planlagte, kvartetten sad blot og sang, hvad der faldt dem ind, mens Phillips lod båndoptageren snurre. Omkring 40 titler blev optaget, en del dog ukomplette og i brudstykker. Et uddrag fra denne fantastiske eftermiddag blev udsendt af Sun Records den 1. april 1981 på en LP med titlen "The Million Dollar Quartet". I marts 1990 udsendte RCA et dobbeltalbum med de komplette optagelser med "The Million Dollar Quartet".

Andet 
Sam Phillips blev i 1986 optaget i 'Rock and Roll Hall of Fame'.

Links 
 History of Rock's site om Sam Phillips og SUN Records

Elvis Presley
Personer fra USA
Musikproducere fra USA
Malk de Koijn

Malk de Koijn er en dansk rapgruppe, dannet i 1994 af Tue Track, Geolo Geo og Blæs Bukki. Gruppen var aktive fra 1994 til 2004, men blev i 2011 gendannet og udgav albummet Toback to the Fromtime.

Historie 
Malk de Koijn blev dannet i 1994. I 1998 udsendte de deres første album, Smash Hit In Aberdeen. Året efter modtog gruppen Maarum-prisen for deres sproglige opfindsomhed.

To af gruppens medlemmer, Geolo Geo og Blæs Bukki, havde i 2006 succes med en moderne opsætning af Peer Gynt på Betty Nansen Teatret. Her spillede de sammen med komikerne Jonatan Spang, Rune Klan og Carsten Bang i teaterkonceptet SKRAKO – Skuespil, rap og komik. Denne opsætning fik så stor succes, at den fik repremiere i slutningen af 2006.

I 2007 medvirkede Blæs Bukki i samme teaters opsætning af stykket Købmanden sammen med Jonatan Spang, Nicolas Bro, Laura Bro, Omar Marzouk og Natasja. I 2008 spillede Blæs Bukki og Tue Track sammen med Jonatan Spang, Rune Klan og Linda P i en teateropsætning af "Biblen" på Nørrebro teater.

Ved koncerten på Roskilde Festival 2009 opstod rygter om, at en ny plade var på vej. Gruppen omtalte det selv under koncerten, men de hverken be- eller afkræftede dette. Dog indgik flere nye, ikke-udgivne sange i deres repertoire på festivalen. Under koncerten sagde Geolo G "Det var da vist en ny sang, vi spillede der. Gad vide om det så betyder, at der kommer en ny plade?" . I december 2010 offentliggjorde pladeselskabet Target Records at de havde skrevet kontrakt med Malk de Koijn, om at udgive et nyt album i 2011.
Den længe ventede 3. plade Toback to the Fromtime udkom i september 2011, og blev #1 på den danske hitliste.

I 2014 annoncerede Malk De Koijn, at de ville spille én koncert på Gjethuset i Frederiksværk i forbindelse med deres 20 års-jubilæum. Senere annoncerede gruppen at de også ville lave en efterårsturne. 

Malk De Koijn rapper på dansk, bruger fordanskede udtryk fra den amerikanske hiphop-kultur og sammensætter disse med ældre danske udtryk Til deres live-optrædender er de kendt for at klæde sig ud. Tue Track er desuden kendt for at scratche med det ene ben på pladespillerbordet.

Medlemmer 
 Tue Track (Anders Brixen Kristiansen): rap, keyboards, scratch 
 Geolo Geo (Janus Borup Staffe): rap, tekstforfatter 
 Blæs Bukki (Lasse Bavngaard): rap, keyboards

Gruppens medlemmer optræder ofte under andre aliaser, inklusive varianter af ovenstående, f.eks. Track72, Geolo G, Blæs B og Bukki Blæs.

Hæder 
Danish Music Awards

Danish HipHop Awards

P3 Guld 

GAFFA-Prisen

Årets Steppeulv

Diskografi

Albums 
 Smash Hit In Aberdeen (1998)
 Sneglzilla (2002)
 Toback To The Fromtime (2011)

Singler 
 1998 "Å ÅÅ Mæio & Jim Daggerthuggert"
 1998 "Ørkenstorm i Aberdeen"
 1998 "Jagt"
 1998 "Kosmisk Kaos"
 2002 "Vi Tager Fuglen på Dig"
 2002 "Rocstar"
 2002 "Sneglzilla instrumental"
 2011 "Toback To The Fromtime"

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Malk de Koijns hjemmeside
 

 
Har spillet på Roskilde Festival
Musikgrupper fra 1994
Persefone

Persefone er underverdenens gudinde og datter af Zeus og Demeter i den græske mytologi, men sandsynligvis af førgræsk oprindelse. Hendes navn har muligvis samme ophav som ordet "person", nemlig etruskisk persu (= maske), der igen kan være af græsk ophav og genspejles i Persefones navn.

Hos Homer er hun den skrækindjagende dronning af underverdenen, der modtager Herakles og Orfeus ved sit hof. Hun udvirker, at menneskenes forbandelser rammer de dødes sjæle.

Under navnet Kore (= pige) er hun gudinde for forårets vækst og planter. I Demeterhymnen fortælles, hvordan hun legede med nymferne i Nysa-dalens blomsterenge, da hendes farbror Hades røvede hende ned til sig i underverdenen. Hendes mor Demeter ledte fortvivlet efter hende, med hjælp fra Helios og Hekate. Da hun opdagede, at Zeus havde været med til at få sin egen datter bortført, reagerede hun med raseri, og sørgede for, at jorden ikke bar frugt eller grøde, før hun fik Persefone tilbage. Zeus forlangte derfor, at Hades skulle udlevere pigen; med da hun allerede havde spist noget i underverdenen - en håndfuld granatæblekerner - blev hun nødt til at tilbringe en tredjedel af året i underverdenen hos sin mand. Hendes årlige tilbagevenden til sin mor og dagslyset hvert forår følges af kornets spiren og naturens opvågnen. Vinter følger, når hun ved årets slutning vender tilbage til Hades. Senere forlangte hun, at Adonis på samme vis skulle tilbringe dele af året hos hende i underverdenen.

Når Persefone afbildes sammen med sin mor, bærer Demeter som regel scepteret og kornakset, mens Persefone holder faklen benyttet i de eleusinske mysterier. Nogle gange holder hun i stedet et granatæble som en påmindelse om sit ægteskab med Hades. Hun kan også ses holdende et overflødighedshorn som symbol på sin status som frugtbarhedsgudinde.

I byen Nysa i Lilleasien fejrede man i antikken en højtid kaldt theogamia til ære for "det hellige ægteskab" mellem Hades og Kore. Byen fremviste også en helligdom for parret, samt en hule, der angiveligt tjente som indgang ned til underverdenen.

Persefone svarer til Proserpina i romersk mytologi, datter af Ceres og Jupiter.

Noter

Eksterne links 
 Demeterhymnen

Græske guder
Gandalf

Gandalf er navnet på en troldmand i J.R.R. Tolkiens bog Hobbitten og trilogien Ringenes Herre.

Historie 

Troldmand fra Midgård. I "Landet Hinsides Havene" var der en maia-ånd, Olórin, som levede i Valinor. Omkring år 1000 i solens tredje alder blev han valgt som en af de istari, som skulle drage til Midgård. Kendt som "Gandalf den Grå" hos mennesket, "Mithrandir" hos elverfolket, eller "den grå pilgrim" og "Tharkûn" hos dværgene.

Han havde skikkelse af en gammel, skægget mand med en karakteristisk blå spids hat og en grå kappe.
Ved sin ankomst til Midgård skænkede Círdan "Narya", "ringen af ild" til troldmanden. I over 2000 år kæmpede Gandalf mod den voksende ondskab i Midgård. I 2941 sendte Gandalf hobbitten Bilbo Sækker af sted sammen med en gruppe dværge for at tilintetgøre dragen Smaug ved foden af "Det ensomme bjerg". Efter at de havde vundet, fik Gandalf elversværdet Glamdring, som lyste med en svag kold blå farve, når der var orker i nærheden.
Det var også på denne tur, at Bilbo Sækker fandt herskerringen. Det var Gandalf, der genkendte "den ene ring" (herskerringen), og lærte sig hvordan man kunne ødelægge den.

I år 3018 opsøgte Gandalf Frodo Sækker i Herredet og sørgede for, at Bilbo videregav ringen til Frodo. Frodo blev sendt af sted mod Kløvedal. I Kløvedal blev Gandalf medlem af de ni, der skulle følge "ringbæreren" (som blev Frodo) til Dommedagsbjerget for at ødelægge ringen.
På rejsen mod Dommedagsbjerget, på broen ved Khazaddûm, kom Gandalf i kamp mod balroggen i Moria og blev kastet ned i Khazaddûms mørke. Her døde Gandalf men genopstod som Gandalf den Hvide, som ikke længere var bundet af de bånd der førhen havde stækket hans magiske kræfter så mennesket ikke skulle frygte ham som de frygtede Sauron.
I løbet af "Krigen om Ringen", var Gandalf den Hvide på sin hest Skyggefaxe alle steder: I Rohan hvor han inspirerede Kong Théoden til at gøre modstand mod Saruman, og han holdt Heksekongen tilbage ved portene til Minas-Tirith. Han kæmpede sammen med vesterlændingene ved foden af Den Sorte Port i Mordor, mens ringbæreren ødelagde herskerringen i ilden i Dommedagsbjerget.

Efter krigen overværede Gandalf genforeningen af Gondor og Arnor, og i 3021 rejste han med Frodo og Bilbo til "Landet Hinsides Havene".

I Peter Jacksons filmudgave af trilogien spiller skuespilleren Ian McKellen rollen som Gandalf.

Litteratur 
 Guide to Tolkien's World () af David Day

Noter

Eksterne henvisninger 

 

Personer i Ringenes Herre
Personer i Hobbitten