alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Pæderasti

Pæderasti (af oldgræsk pais og eros) eller paederastia (παιδεραστία) kan særligt på engelsk betyde

  Homoseksuel omgang med drenge, særligt fra tidlig pubertet til voksenalder eller 

 analt samleje.

Ordet, der på græsk betyder drengekærlighed, hentyder for det meste til det førstnævnte, særligt institutionaliserede erotiske forhold med et pædagogisk aspekt, der blandt andet kendes fra oldtidens Grækenland, men også har fundet sted andre steder, som i Romerriget, hvor adskillige romerske kejsere og konsuler åbent var pæderaste. Både i Grækenland og andre steder mente man, at drengen også fik udbytte af forholdet som kærlighed og undervisning. Nogle har ment, at manden via sæden kunne overføre manddomskraft til drengen. Pæderast betyder "drengeelsker" om den voksne i forholdet.

Se også 
 Pædofili

Sexologi
Kæmpestenbræk

Kæmpestenbræk (Bergenia) er udbredt i Central- og Østasien. Det er stedsegrønne stauder med kraftige jordstængler og store, grundstillede, læderagtige blade. Blomsterne bæres på bladløse stængler. Her nævnes kun de arter, som dyrkes i Danmark.

 Hjertekæmpestenbræk (Bergenia cordifolia)
 Rød kæmpestenbræk (Bergenia purpurascens)
 Stor kæmpestenbræk (Bergenia ciliata)

Planteslægter
Hjertekæmpestenbræk

 
Hjerte-Kæmpestenbræk (Bergenia cordifolia) er en stedsegrøn staude med store, rosetstillede og læderagtige blade.

Beskrivelse 
Bladene er omvendt ægformede med bugtet eller svagt tandet rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. Hos nogle sorter farves bladene røde i vintertiden. 

Blomsterne sidder samlet i oprette stande på tykke stængler ca. 30 cm over bladrosetten. Hver blomst er klokkeformet og lyserød til rødviolet (afhængigt af sorten). Frøene modner meget sjældent i Danmark.

Planten har en tyk, krybende rodstok lige i jordoverfladen. På grund af dens vækst, vil bladrosetten hæves længere og længere over jorden.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 x ? m (30 x 50 cm/år). 4 planter dækker 1 m² på 3 år. Disse mål kan fx bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Hjemsted 
Hjerte-Kæmpestenbræk vokser i fugtige og snerige enge og bjergskove i Centralasien (Altajbjergene, Mongoliet og  Sibirien).

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Rosa blomster
Blomster i maj/juni
Elefantøre

Elefantøre har flere betydninger:

Prydplanter
Hjerte-Kæmpestenbræk – en havestaude 

Planter fra flere slægter i Arum-familien kaldes Elefantøre:
Alocasia
Caladium
Colocasia
Xanthosoma

Andet
 Elefantøre er et øgenavn for en Wienerschnitzel.
Vin-familien

Vin-familien (Vitaceae) er en lille familie, som efter de nyeste revisioner (2003) er placeret i Vin-ordenen (Vitales).

 Sølvvin (Ampelopsis)
 Cissus
 Vildvin (Parthenocissus)
 Hjertevin (Rhoicissus)
 Kastanjevin (Tetrastigma)
 Vinstok (Vitis)

Note
Almindelig vin

 
Almindelig vin (Vitis vinifera) er en løvfældende lian med kraftig vækstform. Bærrene kaldes vindruer og den gærede frugtsaft for vin. Blomsterne dufter som havereseda og martsviol. Selve planten angribes af mange skadedyr (heriblandt den dødelige vinlus også kaldet vinpest), og frugterne skades ofte af skimmelsvampe og meldug.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn, senere lysebrun og glat, og til sidst grå og furet med afskallende strimler. Knopperne sidder spredt, og de er brune, glatte og kegleformede. Bladene er hjerteformede med 3-5 lapper og groft savtakket rand. Begge sider er lysegrønne og glatte. Overfor hvert blad dannes en slyngtråd. Høstfarven er gul eller rød.

Blomsterne er bittesmå og sidder i oprette toppe i bladhjørnerne. Frugterne, "druer", bliver kun rigtigt store efter lange og tørre somre. Frøene modner næsten aldrig i Danmark.

Rodnettet er meget kraftigt og når vidt omkring. På kalkrig, løs jord når det også langt ned.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x ? m (200 x ? cm/år).

Hjemsted 
Vinstokken hørte oprindeligt hjemme i de blandede løvskove på Kaukasus-bjergenes skråninger. En enkelt variant, V. vinifera var. sylvestris hører muligvis hjemme i skovene i Syd- og Mellemeuropa. Alle steder foretrækker planten en varm, humusrig og tør jord med højt mineralindhold.

I de blandede løvskove på sydøstsiden af Kaukasus i Aserbajdsjan findes arten i sin vildform (V. vinifera subsp. sylvestris) sammen med bl.a. alm. berberis, hassel, jujube, valnød, asiatisk kaki, Carpinus caucasica (en art af avnbøg), Celtis caucasica (en art af nældetræ), duneg, hvid morbær, iransk el, kaukasisk zelkova, kirsebærkornel, kvæde, mispel, navr, orientalsk bøg, papegøjebusk, Prunus divaricata (en art af Kirsebær), smalbladet ask, spidsløn, storbladet lind, vortebirk og ægte kastanje

Anvendelse 
Af vinstokkens bær, druerne, fremstilles der flere, gærede og ugærede produkter:
 Vin
 Hedvin
 Druesaft
 Vindruekerneolie

Ved tørring af druerne fremstiller man forskellige typer af rosiner.

Noter

Se også 
 Vinavl
 Vinens historie
 Gæring

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Druesorter
Nytteplanter fra Europa
Haveplanter
Lianer
Blomster i juni/juli
Smukke frugter
Vinstok
Vinstok

Slægten Vinstok (Vitis) er udbredt i Europa, Mellemøsten, Østasien og Nordamerika med ca. 70 arter. Det er løvfældende eller stedsegrønne lianer eller buske. Bladene er spredtstillede, hele og mere eller mindre tydeligt håndlappede eller fjerdelte med takket rand. Blomsterne sidder i klaser over for bladhjørnerne. De er uanselige og femtallige, ofte fordelt på enkønnede individer. Frugterne er bær med flere til mange frø.

Her beskrives kun de arter, som dyrkes almindeligt i Danmark.

Almindelig Vin og sorter af den angribes dødeligt af vinlus også kaldet vinpest (Phylloxera vastatrix). Men flere af de amerikanske arter er modstandsdygtige. Derfor poder man Almindelig Vin på grundstamme af Amerikansk Vin.

 Japansk vin (Vitis coignetiae)
 Amerikansk Vin (Vitis labrusca)
 Flodbred-Vin (Vitis riparia) – formodentlig den art, vikingerne kan have fundet i Vinland
 Almindelig Vin (Vitis vinifera)
Lysning

Ordet lysning har flere betydninger:
 Lysning (arkitektur) – en arkitektonisk detalje. F.eks. en åbning i en mur, hvori man indsætter en dør eller et vindue.
 Lysning til ægteskab – bekendtgørelse i kirken af et forestående bryllup.
 Lysning (skov) – et åbent stykke land, omgivet af skov.
 Lysning (malelære) – udtryk for det at gøre noget lysere.
 Tinglysning – domstolenes kundgørelse af vigtige privatretlige kendsgerninger.
 Lysning (mindesmærke) - et mindesmærke på Utøya i Norge.
Akademisk kvarter

Det akademiske kvarter er et udtryk, der stammer fra universiteterne hvor det betegner det første kvarter af hver forelæsningstime inden undervisningen begynder.

Traditionelt starter en undervisningstime på de fleste universitetet altid kvart over, og efter 45 minutters forelæsning er der igen et kvarters pause hvis undervisningen fortsætter. Dette er så normalt at det som regel underforstås, således at hvis undervisningen i planen står til at starte fx kl. 9, så starter den almindeligvis først kl. 9.15. Et mødetidspunkt på et helt klokkeslæt må derfor ofte udtrykkeligt specificeres som præcist, for at undgå misforståelser.

Det akademiske kvarter har sin oprindelse i de gamle universitetsbyer, i en tid hvor det ikke var normalt for alle de studerende at bære armbåndsur. Når kirken slog til time havde den studerende så et kvarter til at komme hjemmefra og til time.

Frasen har desuden lagt navn til  onlinetidsskriftet Akademisk kvarter. Tidsskrift for humanistisk forskning, som er tilknyttet Aalborg Universitet

Se også 
 Akademiker
 Akademi
 Akademia

Kilder 

Akademia
Frederik

Frederik er et drengenavn, der i dansk anvendelse er lånt fra tysk, selv om det første led, "Fred" stammer fra det oldnordiske ord "friðr" (fred), mens andet led, "Erik" kommer fra det olddanske ord "Æinrikr" (enehersker). Frederik betyder derfor noget i retning af "Fredshersker".

Varianter, der også anvendes på dansk, omfatter Frederic, Frédéric, Frederich, Frederick, Fredrik, Friederich og Friedrich. Desuden forekommer navnet ofte sammen med andre navne, som det kendes fra kongelige og adelige.

Kendte personer med navnet

Kongelige 
 Frederik 1.
 Frederik 2.
 Frederik 3.
 Frederik 4.
 Frederik 5.
 Frederik 6.
 Frederik 7.
 Frederik 8.
 Frederik 9.
 Kronprins Frederik

Også i en række andre lande har man haft kongelige med (variationer over) navnet Frederik, f.eks.:
 Frederik Barbarossa, tysk-romersk kejser
 Frederik Wilhelm 3. af Preussen

Andre kendte 
 Fredrik Bajer, dansk pacifist og modtager af Nobels fredspris 1908.
 Fredrik Berglund, svensk fodboldspiller.
 Frederik Borgbjerg, dansk socialdemokratisk politiker.
 Frédéric Chopin, polsk komponist.
 Johan Frederik Classen, dansk godsejer og industrimand.
 Frederik Dreier, dansk samfundskritiker.
 Friedrich Engels, tysk socialistisk teoretiker.
 Frederik Fetterlein, dansk tennisspiller.
 Frederick Forsyth, britisk forfatter.
 Nicolaj Frederik Severin Grundtvig, dansk præst og digter. 
 Georg Wilhelm Friedrich Hegel, tysk filosof.
 Georg Friedrich Händel, tysk komponist.
 Frederik Jensen, dansk skuespiller.
 Friedrich Kuhlau, dansk komponist.
 Fredrik Ljungberg, svensk fodboldspiller.
 Frederik Magle, dansk komponist og organist
 Friedrich Nietzsche, tysk filosof.
 Frederik Paludan-Müller, dansk forfatter.
 Christian Frederik von Schalburg, dansk nazist.
 Frederik Læssøe Smidth, dansk grundlægger.
 Johann Friedrich Struensee, tyskfødt, dansk læge.

Frederik ... 
Se også nogle øvrige ofte forekommende navnekombinationer:
 Frederik Christian
 Frederik Carl/Karl
 Carl/Karl Frederik
 Christian Frederik
 Johan Frederik

Navnet anvendt i fiktion 
 Den lille frække Frederik er et af Halfdan Rasmussens kendte digte, der også er blevet til en populær børnesang.
 Frederick (Kammerat Napoleon)- en figur i romanen Kammerat Napoleon

Øvrige anvendelser 
På grund af navnets flittige brug som kongenavn er mange stednavne i Danmark afledt af Frederik. Det gælder blandt andet:
 Fredericia (Frederik 3.)
 Frederiks (Frederik 5.)
 Frederiks Kirke (Frederik 5.)
 Frederiksberg (Frederik 4.)
 Frederiksberg Slot (Frederik 4.)
 Frederiksborg (Frederik 2.)
 Frederiksborg Slot (Frederik 2.)
 Fort Frederiksborg, fort på Den danske Guldkyst
 Frederiksdal (Frederik 3.)
 Frederikshavn (Frederik 6.)
 Frederiksholm
 Frederikshåb (Grønland – Frederik 5.)
 Frederiksnagore (Indien – Frederik 5.)
 Frederiksort (Frederik 5.)
 Frederiksstaden (Frederik 5.)
 Frederikssund (Frederik 3.)
 Frederiksværk (Frederik 5.)
 Frederiksø (Frederik 4.)

Endvidere er flere bygningsværker som broer, hoteller og skoler samt navne på skibe afledt af Frederik.

Udenfor Danmark:
 Frederick, Maryland - en by i Maryland

Drengenavne
Skovlysning

En skovlysning eller lysning er en åbning i skoven. Lysninger opstår naturligt, når gamle træer vælter, eller ved lynnedslag, brand og jordskred. Kunstige lysninger dannes, hver gang mennesker fælder træer eller laver veje gennem skoven. Lysningerne har stor betydning for skovens overlevelse som biotop, for det er dér, successionen genstartes, sådan at skoven konstant bliver fornyet.

Nyere forskning ser ud til at vise, at lysningerne har været mere almindelige i den oprindelige urskov, end man tidligere har troet. Meget tyder på at store, græssende drøvtyggere som bison, urokse, vildhest, elsdyr og kronhjort har kunnet holde store lysninger åbne over lange tidsrum, sådan at urskoven formentlig har været et kludetæppe af højskov, lysninger og et overdrevsagtigt landskab.

Der er en glidende overgang fra spredte lunde til skov med lysninger.

Mange danske landsbyer har navne, der ender på -rød, -rod eller -ryd. Det viser, at landsbyen er opstået i den sene jernalder ved, at man har skabt en lysning (en rydning) i skoven.

Se også 
 Naturskov
 Rydningsbrug
 Skovbryn
 Økologi

Litteratur 
 

Skove
Nulhypotese

I statistisk hypoteseprøvning er en nulhypotese eller nullhypotese den tentative (dvs. forsøgsvise) hypotese, der fastholdes indtil den alternative hypotese kan accepteres.

Eksempel: Skal man teste et nyt lægemiddel er nulhypotesen, at data vil understøtte, at der ingen effekt er. Den alternative hypotese er så, at data vil vise, at der er en effekt.

Se også
Signifikansniveau

Statistik
John Money

John William Money (8. juli 1921 i New Zealand – 7. juli 2006), Ph.d., var professor, professor emeritus i pædiatri og professor emeritus i klinisk psykologi ved Johns Hopkins University. Han havde en lang karriere som psykolog og studier af human sexologi bag sig.

Han specialiserede sig i seksuel identitet, kønsidentitet og kønsroller.

Udvalgte bøger 
 John Money, Sexual Signatures (1975)
 John Money, Love and Love Sickness: the Science of Sex, Gender Difference and Pair-bonding (1980)
 John Money, The Destroying Angel: Sex, Fitness and Food in the Legacy of Degeneracy Theory, Graham Crackers, Kellog's Corn Flakes, and American Health History (1985)
 James J. Krivacska and John Money (editors), The Handbook of Forensic Sexology: Biomedical & Criminological Perspectives (1994)

Kilder 

Faglitterære forfattere fra New Zealand
Sexologi
Ansatte ved Johns Hopkins University
Voldsted

Et voldsted eller borgbanke er rester af en borg eller et forsvarsværk fra oldtiden, middelalderen eller de tilstødende perioder. Der er fundet over 1.000 voldsteder i Danmark. De ligger som regel, hvor landskabet gav en naturlig hjælp til opbygningen, for eksempel ved en bakke og ofte i tilknytning til en sø eller et vandløb.

Mange voldsteder ligger ved en vandgrav eller opdæmmet sø, som samtidig kunne fungere som mølledam ved en vandmølle. Voldstederne og de tilknyttede borganlæg blev kontrolleret af kongen og hans allierede samt velstillede private, og vandmøllerne indgik i de produktionsanlæg, der var tilknyttet borgen og dens landbrugsdrift, kvægavl, småproduktion, m.m. De fleste voldsteder er anlagt på naturlige højdepunkter, og vandgrav eller opstemmede søer er anlagt senere.

Anlæggelsen af voldsteder på højdedrag er kendt fra oldtiden og den danske vikingetid. I den kongeløse tid (1332-40) udførte magtfulde, adelige grupper en stor privat bygningsaktivitet. Som et modtræk indførte Dronning Margrete 1. i år 1392 et forbud mod bygning af private borganlæg, som med enkelte undtagelser (af især kirkelige borganlæg) blev opretholdt, til kong Hans ophævede det omkring 100 år senere.

Fæstningsanlæg i middelalderen
Kropsholdning

Kropsholdning er kroppens rethed, at ryggen er rank. Holdninger, i overført betydning er, at have hårdnakket/stivnakket meninger, altså meninger som ikke er til diskussion.

Se også 
 Holdning – for andre betydninger.

Fysiologi
Lading Sogn

Lading Sogn er et sogn i Sabro Herred, Favrskov Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Sabro Sogn og Fårup Sogn annekser til Lading Sogn. Alle 3 sogne hørte til Sabro Herred i Aarhus Amt. De udgjorde to sognekommuner. Ved kommunalreformen i 1970 blev Sabro-Fårup indlemmet i Aarhus Kommune, og Lading blev indlemmet i Hammel Kommune, der ved strukturreformen i 2007 indgik i Favrskov Kommune.

I Lading Sogn ligger Lading Kirke og herregården Lyngballegård.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Fajstrup (bebyggelse, ejerlav)
 Fajstrup Krat (areal)
 Hummelure (bebyggelse)
 Lading (bebyggelse, ejerlav)
 Lading-Bjørnkær (bebyggelse)
 Lading Sø (vandareal)
 Lyngballegård (ejerlav, landbrugsejendom)
 Lyngballe Skov (areal)
 Markusminde (bebyggelse)
 Skjoldelev (bebyggelse, ejerlav)
 Skjoldelev Mark (bebyggelse)
 Skjoldelev Mødal (bebyggelse)

I Skjoldelev har ligget en kirke, der er omtalt i 1524 og 1531. Den menes nedlagt deromkring og sognet sammenlagt med Lading. Præstegården har dog ligget i Skjoldelev frem til 1910.

Der fortælles om fire forsvundne landsbyer i sognet: Bruseltorp, Rolstrup ved Skjoldelev, Skalmetorp og Vestup.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 Skjoldelev Kirke (nedbrudt) hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Sogne i Favrskov Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Sabro Herred
Wedelslund

Wedelslund eller Sjelle skovgård er en herregård, der ligger i Sjelle Sogn – Framlev Herred – Århus Amt 

Den er kendt fra 1400-tallet som Skoffgart el. Selloff Skouffgaard. Har oprindeligt hørt under Laurits Hvas til Ormstrup.
Senere i flere generationer under Rostrup- og Skram- og Broberg slægterne.
Blev købt af Frederik 4. der nedbrød gården i 1718, og lagde ejendommen under Skanderborg Ryttergods. I 1768 Overgik den til grev Erik Wedel Frijs, deraf navnet Wedelslund. 
Gården blev genopført omkring 1770 og midterfløjen opført 1830.
Avlsbygninger er opført 1887 efter en brand.

Wedelslund Gods er på 378,2 hektar

Ejere af Wedelslund 
 (1430-1445) Laurits Hvas
 (1445-1455) Erik Lauritsen Hvas
 (1455-1465) Svend Torbensen Udsen
 (1465-1495) Hans Rostrup
 (1495-1518) Laurids Hansen Rostrup
 (1518-1563) Jørgen Lauridsen Rostrup
 (1563-1611) Hans Jørgensen Rostrup
 (1611-1615) Jørgen Hansen Rostrup / Gunde Hansen Rostrup / Albert Hansen Rostrup
 (1615-1621) Gunde Hansen Rostrup
 (1621-1630) Hans Skram
 (1630-1652) Valdemar Hansen Skram
 (1652-1664) Tyge Below / Laurids Below
 (1664-1681) Mathias de Broberg
 (1681-1695) Rasmus de Broberg
 (1695-1700) Christiane Rasmusdatter de Broberg
 (1700-1718) Pieter Wecke
 (1718-1768) Kronen
 (1768-1786) Erhard von Wedel-Friis
 (1786-1787) Christine Sophie Christiansdatter Friis
 (1787-1802) Sophie Magdalene Carlsdatter von Gram
 (1802-1815) Frederik Carl Krag-Juel-Vind-Friis
 (1815-1826) Erhard Krag-Juel-Vind-Friis
 (1826-1828) Erhard Krag-Juel-Vind-Friiss dødsbo
 (1828-1838) Firmaet Warburg A/S
 (1838-1889) Frederik Jørgen Pultz von Folsach
 (1889-1919) Marie Adolphine Elisabeth Frederiksdatter von Folsach
 (1919-1936) Carl Didrik Nielsen
 (1936-1940) Maria Hansen gift Nielsen
 (1940-1970) Christen Nielsen (søn)
 (1970-2000) Carl Christian Nielsen (søn)
 (2000-2005) Carl Christian Nielsen / Jesper Ungstrup Nielsen (søn)
 (2005-) Jesper Ungstrup Nielsen 

Herregårde i Skanderborg Kommune
Herregårde i Århus Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Slægten Wedel
Tyrkisk hassel

 
Tyrkisk hassel (Corylus colurna) er et stort, løvfældende træ med en kegleformet krone. Nødderne er spiselige og smager tilmed meget godt.

Beskrivelse 
Grenene er vandrette og krogede. Barken er først grågrøn og dækket af kirtelhår. Senere bliver den grå med fine furer, og til sidst er den korkagtig med afskallende flager. Knopperne er spredte, spidse, rødbrune, skæve og svagt hårede. Bladene er rundagtige til omvendt ægformede med grove tænder, næsten lapper. Randen er dobbelt savtakket. Oversiden er gråligt mørkegrøn, mens undersiden er lysere med hår langs ribberne. Bladstilken er kirtelhåret. Høstfarven er gul. 

Blomstringen sker omtrent samtidigt med Skov-Hassel, og blomsterne ligner dennes. Frugterne er samlet i knudeagtige stande. Den enkelte nød er næsten fuldstændigt omsluttet af en kødet, lysegrøn has med spredte børster. Frøene modner som regel godt og spirer villigt her i landet.

Rodnettet består af nogle få, dybtgående hovedrødder og talrige overfladiske finrødder. Af og til sælges dog træer, som er podet på grundstamme af Almindelig Hassel, og de har altså dens rodnet. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 20 x 5 m (20 x 10 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Tyrkisk hassel gror i blandede løvskove med Bøg, Humlebøg, Kirsebær-Kornel, Manna-Ask, Sølv-Lind, Tarmvrid-Røn, Ungarsk Eg, Vinter-Eg og Ægte Kastanje fra det sydøstlige Balkan over Lilleasien, Kaukasus og de iranske bjerge til Vest-Himalaya.

Frugttræer
Blomster i april/maj
Hassel
Sjelle Sogn

Sjelle Sogn er et sogn i Skanderborg Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Skjørring Sogn anneks til Sjelle Sogn. Begge sogne hørte til Framlev Herred i Aarhus Amt. Sjelle-Skjørring sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Galten Kommune, som ved strukturreformen i 2007 indgik i Skanderborg Kommune.

I Sjelle Sogn ligger Sjelle Kirke.

Sjelle-stenen 
I gulvet af den romanske kirke har der ligget en stor runesten, der nu står i våbenhuset og er blevet kaldt Svend Feldings ligsten. I bredere kredse kendes den som Sjelle-stenen og bør ikke forveksles med Sjellebrostenen, der ligger lidt syd for Randers. Sjelle-stenen har en ansigtsmaske foroven og bærer teksten: "Frøstn satte denne sten efter sin lagsmand Gyrd, Sigvalds broder --- Tvegges(?) -- på -- ed".

Stednavne 
I Sjelle Sogn findes følgende autoriserede stednavne:
 Kobbelled Bakke (areal)
 Sjelle (bebyggelse, ejerlav)
 Sjelle Mark (bebyggelse)
 Sjelleskov (bebyggelse)
 Wedelslund (ejerlav, landbrugsejendom) – tidligere kaldt Sjelleskovgaard

Wedelslund Øvre Mølle 
Ifølge Pontoppidan var der ved Sjelleskovgård en mølle som kaldtes Skovgårds Mølle. 
Den lå i Wedelslund skov ved en bæk der løber ned i Lyngbygård Å.
Den lå der endnu i 1906, og i 1941 fandtes stadig spor.

Wedelslund Nedre Mølle 
Lå ved samme bæk, sydligere i skoven. Først omtalt i 1664 som Siellou mølle. Blev nedrevet omkring 1920.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 Sjelle Kirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)
 Århus Stifts Årbøger 1941

Sogne i Skanderborg Kommune
Sogne i Framlev Herred
Sogne i Århus Stift
Sætning

Sætning kan henvise til flere artikler:
Sætning (grammatik) – en grammatisk enhed
Sætning (matematik) – et bevist matematisk udtryk
Sætning (programmering) – et element i et computerprogram
Sætning (navigation) – effekten af strøm på et skib
Sætning (trykhåndværk) – en måde at placere bogstaver der skal trykkes. Dette kan ske ved håndsætning eller med sættemaskiner

eo:Frazo
Sætning (matematik)

En matematisk sætning (synonym: teorem, bruges sjældent i ren matematik) er en sandhed inden for et formelt system. Det formelle system fastlægges normalt gennem antagelsen af visse aksiomer (grundantagelser), som ikke bevises.

Sætninger af forskellig vigtighed og funktion har forskellige navne:
 Påstand, Observation, Bemærkning – et lille, ikke vanskeligt resultat.
 Lemma – hjælpesætning. Bruges normalt om et mindre resultat, der udgør en del af et stort bevis for et vigtigere resultat.
 Korollar – vigtig følgesætning eller afledt sætning. Om et resultat, der er en direkte (eller næsten direkte) konsekvens eller specialtilfælde af en netop fremsat sætning.
 Proposition – et resultat af mindre vigtighed end en sætning, som ikke står i umiddelbar forbindelse til en "sætning".
 Sætning – et vigtigt resultat. (fx Middelværdisætningen, Gödels ufuldstændighedssætning)
 Fundamentalsætning, Hovedsætning – Et særligt vigtigt resultat af grundlæggende betydning inden for et helt område. (fx algebraens fundamentalsætning, aritmetikkens fundamentalsætning)

Nogle matematikere bruger også andre navne for sætninger, fx postulat, skolium eller sublemma.

Efter hver af de ovennævnte typer af sætninger anføres et bevis (medmindre resultatet er så enkelt, at beviset skønnes indlysende for læseren).

En formodning er en formodet sætning, om hvilken det endnu ikke er afklaret, hvorvidt den kan bevises eller modbevises. Se for eksempel Goldbachs formodning.

Se også 
 Matematik

Referencer
Formodning (matematik)

En formel matematisk formodning er en formodet sætning, da det endnu ikke er afklaret om den kan bevises.

Eksempler på matematiske formodninger
Goldbachs formodning
Bieberbach formodning
Riemann-hypotesen
Collatz formodning
P ≠ NP
Poincarés formodning (bevist)
Abc-formodningen

Fermats formodning blev bevist for nogle få år siden og har derfor i dag status af at være sætning.

Se også
Matematik
Danmarks Pædagogiske Universitetsskole (DPU)

Danmark Pædagogiske Universitetsskole (DPU) (eng.: Danish School of Education) var et selvejende overbygningsuniversitet under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. I forbindelse med universitetsreformen 1. juni 2007 blev den daværende Danmarks Pædagogiske Universitetsskole en del af Aarhus Universitet som et nyt institut. Instituttets navn er pr. 2015 DPU - Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse.

Historie 
Danmarks Lærerhøjskole fungerede som uddannelsesinstitution indtil 2000. Uddannelsen var rettet til studerende fra Danmark, herunder Færøerne og Grønland.

Danmark Pædagogiske Universitetsskole blev oprettet i juli 2000 ved at fusionere Danmarks Lærerhøjskole, Danmarks Pædagogiske Institut, Danmarks Pædagoghøjskole og Center for Teknologistøttet Undervisning. I forbindelse med universitetsreformen 1. juni 2007 blev den daværende Danmarks Pædagogiske Universitetsskole en del af Aarhus Universitet og fik status af institut. I 2011 skiftede instituttet navn til Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU) ved Aarhus Universitet. I 2015 skiftede instituttet igen navn, denne gang til Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse, der igen gjorde det muligt at forkorte navnet til DPU.

Institutionens navne gennem tiderne 
 De Monradske Lærerkurser (1856–1891) grundlagt af D.G. Monrad regnes for forløberen, der blev ledet af N.J. Fjord (1825–1891).
 1904 Statens Lærerhøjskole, Odensegade 14.
 1944 Danmarks Lærerhøjskole, Odensegade 14.
 1948 Danmarks Lærerhøjskole, Emdrupborg, Emdrupvej 101.
 2000 Danmarks Pædagogiske Universitet, Emdrup, Tuborgvej 164, København. (Samme beliggenhed, men ændret adresseangivelse. Emdrupborg ligger på hjørnet af Emdrupvej og Tuborgvej ved ring 2).
 2007 Danmarks Pædagogiske Universitetsskole ved Aarhus Universitet, Emdrup, København.
 2011 Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU) ved Aarhus Universitet, Emdrup, København.
 2015 DPU - Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse.

Forstandere og rektorer 
 1895–1924 Hans Olrik (1862–1924)
 1924–1939 Vilhelm Rasmussen (1869–1939)
 1939–1950 Georg Julius Arvin (1880–1962)
 1950–1964 Ernst Larsen (1894–1975)
 1964–1978 Harald Torpe (1910–1994)
 1978–1990 Henning Andersen (født 1931)
 1990–2000 Tom Ploug Olsen (født 1938)
 2000–2006 Lars-Henrik Schmidt (1953-2021)
 2008- 2010 Lars Qvortrup

Referencer

Eksterne henvisninger 
 »Statens Lærerhøjskole« af Forstander Vilhelm Rasmussen. Kort historisk rids frem til 1933 i: Dansk Skole-Stat I, side 129-132, Kbh. 1933.

Pædagogiske Universitetsskole (DPU)
Emdrup
Rune (flertydig)

En rune er et af tegnene i runealfabetet, men har også andre betydninger og sammenhænge:

 Runesten – mindesten fra vikingetiden med runeindskrift.
 Rune (drengenavn) – et drengenavn
 RuneScape – et computerspil
 Et alternativt kunstnernavn for den danske DJ og producer der også er kendt som Rune RK

Se også:
 Runemagi – betegner forestillinger om en religiøs eller magisk betydning af runetegnene.
Ion (flertydig)

Ion har flere betydninger:
 Ion – et elektrisk ladet molekyle eller atom.
 Ion (drengenavn) – et udenlandsk drengenavn.
 Ion (brugergrænseflade) – en grafisk brugerflade til pc.
 Ion (Platon) – en dialog af Platon
 Ion (Euripides) – en tragedie af Euripides

Se også
 Jon – en anden stavemåde
Edda (historiske håndskrifter)

Edda er en betegnelse for to middelalderlige islandske kilder til nordisk mytologi og nordiske sagn:

Ældre Edda, også kendt som den Poetiske Edda eller Sæmunds Edda (Codex regius).
Yngre Edda, Snorres Edda eller Prosa Edda.

Se også
Snorri Sturluson
Vikingetiden
Nordisk saga

Eksterne henvisninger
Eddukvæði  fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad», Norge.
northvegr.org: The Eddas (Primary Sources)  (på engelsk)
Blanding af ældre og yngre Edda med fortolkning: theosociety.org: The Masks of Odin: Wisdom of the Ancient Norse By Elsa-Brita Titchenell  (på engelsk)
Jörmungrund; Old Icelandic literature  (på engelsk)
 Yngre Edda (nordisk) 
 Yngre Edda (engelsk) 
 Ældre Edda (nordisk) 
 Ældre Edda (engelsk) 

Nordiske sagaer
Nordisk litteratur fra middelalderen
Litterære kilder til nordisk mytologi
Yngre Edda

Den yngre Edda, også kendt som "Snorres Edda" den "anden Edda" eller "Prosa-Eddaen", er en islandsk håndbog i skjaldekunst, som også indeholder mange mytologiske historier. Eddadigtene er hovedkilde til vores viden om nordisk mytologi. Desuden er Eddaen, sammen med samme forfatters Heimskringla og muligvis Egils saga et hovedværk blandt den islandske litteraturs klassikere.

Den menes at være skrevet af den islandske politiker og historiker Snorri Sturluson omkring 1220. Den er blevet overleveret via syv hoved-håndskrifter, skrevet fra omkring 1300 til omkring 1600.

Den kristne historikers begrundelse for at skrive om det hedenske stof var at det var nødvendigt for at bevare skjaldekunsten imod en stadig flom af udenlandske dansekvad, som nok uden undtagelse, var slet oversatte og i hvert fald helt uden forbindelse med den allervigtigste regel i islandsk poesi, nemlig bogstavrim. En anden forsyndelse var, at disse oversættelser i reglen ikke brød sig om rim, men lod assonans være godt nok.

Helt indtil det 19. århundrede sagde de digtere af en anden gren af litteraturen, nemlig de digtere som komponerede rimur, at de havde digtet ifølge edda-reglerne. Der findes omkring 1000 – 2000 rímur-cykler bevaret, og for det meste er de håndværk. Men der findes dog enkelte mesterværker deriblandt og direkte eller indirekte havde digterne lært af Snorri. Og en enkelt tilføjelse: Dróttkvæði digter man ikke længere, men der findes flere rímur fra det 20. århundrede.

Den yngre Edda består af tre forskellige tekster:
 Gylfaginning (ca. 20.000 ord)
 Skáldskaparmál (ca. 50.000 ord)
 Háttatal (ca. 20.000 ord).

Se også 
 Edda digtene, Ældre Edda, Nordisk saga

Eksterne henvisninger 
 Snorres Edda fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad» på dansk i oversættelse af Finnur Jónsson.
 Snorres Edda fra «Kulturformidlingen Norrøne Tekster og Kvad» på dansk i oversættelse af Thøger Larsen.
 English translation by Arthur Gilchrist Brodeur (1916)
 Prose Edda – Anderson Translation 1897 
 CyberSamurai Encyclopedia of Norse Mythology: Yngre Edda (nordisk) 
 CyberSamurai Encyclopedia of Norse Mythology: Yngre Edda (engelsk) 

Nordiske sagaer
Nordisk litteratur fra middelalderen
Litterære kilder til nordisk mytologi
Skivholme Sogn

Skivholme Sogn er et sogn i Skanderborg Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Skovby Sogn anneks til Skivholme Sogn. Begge sogne hørte til Framlev Herred i Aarhus Amt. Skivholme-Skovby sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Galten Kommune, som ved strukturreformen i 2007 indgik i Skanderborg Kommune.

I Skivholme Sogn ligger Skivholme Kirke.

Stednavne 
I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Herskind (bebyggelse, ejerlav)
 Herskind Hede (bebyggelse)
 Herskind Mark (bebyggelse)
 Herskind Skov (bebyggelse)
 Lille Herskind (bebyggelse)
 Porshøj (areal)
 Saksen (bebyggelse)
 Skivholme (bebyggelse, ejerlav)
 Skivholme Skov (areal)
 Terp (bebyggelse, ejerlav)

Voldstedet Troldhøj 
Ved det sydvestlige hjørne af Lading Sø ligger et middelalderligt voldsted ved navn Troldhøj, Trolleborg eller Trollerupgård, nævnt i 1300-tallet som Troltorp. Der er tale om en rund borgbanke, ca. 11 m i diameter og omkring 3 m høj, med oprindeligt vandfyldte grave omkring. Syd for den er en større flade med grave omkring, hvor der formodentlig har ligget en ladegård. Der er også fundet spor af en vandmølle, der har fået vand fra et kunstigt inddæmmet kær.

Terp Mølle 
Lå ved Borum Møllebæk, der kommer fra Lading Sø, og løber ned i Lyngbygård Å. Hørte først under Lyngballegård, men kom senere under Frijsenborg. Nævnt første gang 1632. Bageri oprettet i 1890'erne, i 1906 var der fiskeudklækningsanstalt. Nedlagt som mølle og bageri i 1923.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Sogne i Skanderborg Kommune
Sogne i Framlev Herred
Sogne i Århus Stift
Voldsteder i Århus Amt
Framlev Sogn

Framlev Sogn er et sogn i Århus Vestre Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Framlev Sogn anneks til Harlev Sogn. Begge sogne hørte til Framlev Herred i Aarhus Amt. Harlev-Framlev sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Aarhus Kommune.

Framlev Kirke 
I Framlev Sogn ligger Framlev Kirke, en romansk kirke i rå granit og frådsten. Tårn og våbenhus er fra senmiddelalderen. Der er billedkvadre med mand båret på stang af to harer, kalkmaleri fra ca. 1250 med Jomfru Maria, altertavle fra 1590 og romansk granitdøbefont.

Stednavne 
I Framlev Sogn findes følgende autoriserede stednavne:
 Borumbro (bebyggelse)
 Brandmandshøj (bakke) – (også i Skanderborg Kommune)
 Bøgebakke (areal)
 Framlev (bebyggelse, ejerlav)
 Framlev Korsvej (bebyggelse)
 Gammelmose (bebyggelse)
 Højby Mark (bebyggelse, ejerlav)
 Hørslev (bebyggelse, ejerlav)
 Hørslevbol (bebyggelse)
 Hørslev Gårde (bebyggelse, ejerlav)
 Labing (bebyggelse, ejerlav)
 Lille Labing (bebyggelse)
 Lillering (bebyggelse, ejerlav)
 Lillering Mark (bebyggelse)
 Lillering Skov (areal)
 Næshøjparken (bebyggelse)
 Snåstrup (bebyggelse)
 Tåstrup Sø (vandareal)
 Vorgårde (bebyggelse)

Labing Mølle 
Ligger smukt i dalen ved Lyngbygård Å lige neden for Lyngbygård. Nævnes allerede i 1385; blev i 1587 forlenet til Christen Munk til Gjessinggård. I 1613 blev den lagt til Skanderborg Rytterdistrikt. Senere er den kommet under Lyngbygård. Møllen brændte i 1827. Det nuværende møllehus er opført i 1907 og har leveret strøm til Lyngbygård, ligesom der har været savskæreri. Ved broen blev der i starten af 1800-tallet opkrævet bropenge (se ÅSÅ 1913 s 40). Der står en vildtbanesten med Frederik 5.s navnetræk og bogstaverne SD WB ANNO 1756. Denne har også været brugt som ankersten for vejbommen.

Snaastrup Mølle 
Ligger ved Lyngbygård Å. Var oprindeligt en stampemølle under Øm Kloster (1385). Efter reformationen blev den givet til Gjessinggård, men er senere kommet tilbage til kronen. Brændt i 1602, men genopbygget med hjælp fra lensmanden, som skulle skaffe tømmer. Kom senere under rytterdistriktet. Brændte igen i 1902 og blev atter genopført, denne gang i røde mursten.

Kannikemølle 
Ligger ved Lyngbygård Å lidt syd for hovedvejen. Her fandtes indtil 1854 en bro kaldet Kannikemøllebroen. Den nævnes 1587 som ny. Vejen er senere betegnet som Søndre Ryvej.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Sogne i Aarhus Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Framlev Herred
Orgasme

En orgasme (fra græsk orgasmos, afledning af organ, 'svulme', være lidenskabelig'), også kendt som et klimaks, er en både fysiologisk og psykologisk respons på seksuel stimulation, som kan opleves af både hankøn og hunkøn. Orgasmen har i naturen den funktion at få dyr til indgå samleje og dermed udbrede sine egne gener.
Orgasmen er karakteriseret ved ekstrem fysisk velbehag, kontrolleret af det uvilkårlige eller selvstyrede nervesystem. Det er ledsaget af hurtige cykler af muskelsammentrækninger i de nedre bækkenmuskler, som omgiver de primære seksulle organer og anus. Orgasmer bliver ofte sammenlignet med andre ukontrollerede handlinger, så som muskel-spasmer i andre dele af kroppen, en generel opstemt fornemmelse og, mindre hyppigt, vokalisering, hvor orgasmen yderligere udtrykkes ved hjælp af stemmen.

Efter en orgasme føler man sig ofte træt, og har brug for hvile. Dette skyldes frigivelsen af prolaktin, som er et hormon.
Længerevarende undersøgelser på et universitetet, University Medical Center of Groningen, i Holland viser, at mandlige og kvindelige hjerner agerer næsten ens under en orgasme. Hjerneskanninger viste desuden, at store dele af hjernebarken midlertidigt hæmmede deres aktivitet.

Opnåelse af orgasme 
For mænd er den mest udbredte måde at opnå en orgasme på ved stimulering af penis; mens det hos kvinder er stimulering af klitoris. Sådanne stimulering kan opnås fra en række aktiviteter. For mænd kan tilstrækkelig stimulering opnås under vaginalt eller analt samleje, oralsex (fellatio) eller ved onani. En orgasme følges herefter ofte af udløsning. For kvinder kan orgasme opnås gennem vaginalt samleje, oralsex (cunnilingus), onani eller anden ikke-gennemtrængende sex, og kan også opnås ved hjælp af vibrator eller en erotisk elektrostimulering. Orgasme kan også opnås gennem stimulering af brystvorterne, livmoderen eller andre erogene zoner. Udover fysisk stimulering kan orgasme også opnås alene fra psykologisk seksuel ophidselse, såsom gennem drømme (hvilket kan resultere i en såkaldt våd drøm).

Vigtigt i seksuel stimulering er interne kirtler, kaldet Skene's kirtler i kvinder og prostata i mænd, to homologe strukturer. Begrebet G-punktet henviser til disse områder.

Litteratur 
 
 Jack Lee Rosenberg (1978): , Munksgaard

Kilder

Eksterne henvisninger 
 Det Europæiske OrgasmeAkademi 
 Masturbate-a-thon København
 Wallen, Kim, "An Annotated Bibliography on Sexual Arousal, Orgasm, and Female Ejaculation in Humans and Animals ". Department of Psychology, Emory University. Atlanta, GA.
 The Economics of Faking Orgasm 

 
Sexologi
Dan

Navnet og ordet Dan har flere betydninger eller specialiseringer, der kan inddeles i tre grupper efter deres oprindelse:

På Nordisk:
 Dan (drengenavn) – et drengenavn, afledt af Halvdan.
 Kong Dan – dansk sagnkonge, må formodes at være identisk med Halvdan den Gamle, den danske kongeslægts stamfar.
 Dan 2. – dansk sagnkonge, nævnt af Saxo
 Dan 3. – dansk sagnkonge, nævnt af Saxo
 En dan eller dane et medlem af folkeslaget danerne, en gammel betegnelse for indbyggerne i Danmark

På Semitisk eller Hebraisk:
 Dan (bibelsk figur) – en af Jakobs sønner
 Dan (stamme) – en af Israels tolv stammer, opkaldt efter stamfaderen Dan, Jakobs søn.
 Dan (kibbutz) – en kibbutz i det nordlige Israel.
 Dan (vandløb) – et af de tre store vandløb som danner Jordanfloden i Israel.

På Japansk:
 Dan (grad) – en grad i japansk kampsport.

Andet betydning
 Dan (film) – dansk børnefilm fra 1997 instrueret af Jonathan Nyman
Abacus (regnemaskine)

Abacus betyder (på græsk-latin): Regnebræt, kugleramme eller regnetavle, brugt i regneundervisning og i Orienten som hjælpemiddel ved regning. Tidligere brugtes et bord med tællesten, senere en ramme med kugler, der kan forskydes på vandrette stænger.

I Danmark blev den anvendt indtil ca. 1970.

Den tidligste abacus regnes for at være en sumerisk fra omkring 2700–2300 f.Kr. beregnet til det seksagesimale talsystem.

Abacus varianter 

En abacus findes i flere varianter og de kendes på antallet af ("himmel")kugler/perler over stangadskillelsen – og antallet af ("jord" eller "vand")kugler/perler under. Adskillelsen kan også blot være en farveforskel. Kuglerne kan køre i revner, på snor eller stang.

Abacus varianter – bemærk at f.eks. 2:5 her betyder abacus med 2 himmelkugler – og 5 jordkugler:
 Kinesisk suanpan:
 Moderne – 1:5 abacus.
 Tidligere – 2:5 abacus eller 3:5 abacus.
 Romersk – 1:4 abacus + noget specielt.
 Japansk soroban – 1:4 abacus variant fra ca. år 1930.
 Mayaerne og aztekerne nepohualtzintzin – 3:4 abacus til vigesimal-talsystem.
 Russisk schety – 0:10 abacus eller 4:2:4 abacus + noget specielt.

Kilder/referencer 

 .

Se også 
 Regnemaskine
 Lommeregner
 Kasseapparat
 Regnestok
 Talsystem

Eksterne henvisninger 

 Abacus applet (Kræver Java) 
 Nepohualtzintzin The Pre Hispanic Computer Citat: "...The Nepohualtzintzin is an instrument, similar to the abacus or soroban, that serves to make arithmetical and mathematical calculations..."
 Webarchive backup: Mesoamerican abacus (Vær tålmodig – det tager til tid for databasen at hente billedet) Citat: "...And lastly, the evident similarities in the design of the Chinese Solid & Broken Bar and Mesoamerican Bar & Dot number symbols is suggestive of some sort of relationship between the two systems. What that relationship may be is not clear, but it is hoped that further research will reveal its nature..."
 A Comparison of the Organization and Use of Chinese and Mesoamerican Abaci Citat: "...The remains of a 3/4 vigesimal (base twenty number system) abacus were purportedly found in Mexico. Whether or not this is true, the fact remains that the Mesoamerican bar-and-dot number signs appear to fit very systematically into such an arrangement, as demonstrated below..."
 Webarchive backup: Mayan Abacus Display (og Aztekisk)

Regneredskaber
Præcolumbianske kulturer
Maki

Maki har flere betydninger:

Maki (plantesamfund) – et plantesamfund, præget af tørke , græsning og afbrænding
Maki (halvabe) – en slags halvabe der bor på Madagaskar.
Maki er en form for sushi, som består af ris og fisk eller grøntsager rullet i noritang
Primat

Primat har flere betydninger:

Primater – en orden inden for pattedyrene
Primat (forrang) – forrang; overhøjhed (f.eks. om paven eller en biskop)
Pavens primat - overhøjheden hos paven ifølge den katolske teologi
Gummipude

Gummipude (Azorella) er en slægt med ca. 70 arter, der er udbredt i New Zealand, Sydamerika og på øerne i havet nord for Antarktis. Man placerer dem somme tider i Vedbend-familien (Araliaceae). Det er lavtvoksende og pudedannende planter, der vokser i stor højde på bjergene eller langs kysterne ud mod Sydhavet. Flere arter bruges som prydplanter i stenbede.

 Azorella peduncularis – ikke meget brugt i Danmark
 Trefliget Gummipude (Azorella trifurcata)

 Azorella compacta
 Azorella diapensioides
 Azorella macquariensis
 Azorella selago

Skærmplante-familien
Trefliget gummipude

Trefliget Gummipude (Azorella trifurcata) er en stedsegrøn staude med en nedliggende og krybende vækstform. Den bruges en del som bunddække i haverne.

Beskrivelse 
Da løvet er meget tæt, danner planten kompakte, flade puder. Skuddene er tykke og kødede (nærmest sukkulente). Barken er først lysegrøn eller næsten hvid. Senere bliver den lysebrun. Knopperne er bittesmå, flade kegler, som sidder skjult dybt nede i bladhjørnerne. Bladene er spredte og trelappede med hel rand og en tornagtig spids på hver lap. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. 

Blomstringen sker i juni, hvor planten bærer talrige, men bittesmå gulgrønne skærmblomster. Frøene modner ikke i Danmark.

Planten har en kraftig pælerod, som gør den nøjsom og udholdende i tørke.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,05 × 0,50 m (1 × 5 cm/år). Disse mål kan fx bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Hjemsted 
Trefliget Gummipude hører hjemme i det sydligste Sydamerika, på Ildlandet, Falklandsøerne, de antarktiske øer og i Patagoniens bjerge. 

I våde områder af slettelandskabet i det nordvestlige Patagonien, Argentina, vokser arten sammen med bl.a. Berberis heterophylla (en art af Berberis), Glat Ærenpris, Hjertebladet Karse, Hvid Eskallonia, Ildland-Tornnød, Limonium brasiliense (en art af Hindebæger), Plantago australis (en art af Vejbred), Plantago uniglumis (en art af Vejbred), Ranunculus cymbalaria (en art af Ranunkel), Senecio bracteolatus (en art af Brandbæger), Senecio subulatus (en art af Brandbæger) og Skærmarve

Note

Kilde 
 Sten Porse: "Plantebeskrivelser", DCJ 2003 (CD-Rom).

Flerårige urter
Gule blomster
Blomster i juni
Bunddækkende planter
Chiles flora
Kraft

En kraft er en fysisk beskrivelse af en påvirkning som får et legeme til at accelerere. Den faktiske acceleration er bestemt ved en sum af alle kræfter som virker på legemet. Denne kraft refereres oftest til som den resulterende kraft, altså en sum af vektorer. SI-enheden for kraft er newton.

Indledning 
De fleste har hørt historien om, hvordan Isaac Newton sov under et træ og pludselig fik et æble i hovedet – og derved opdagede tyngdekraften. Der er dog imidlertid intet, der rent faktisk tyder på, at det var sådan, han opdagede tyngdekraften. Han spurgte sig selv, om den kraft, der fik det til at falde til jorden, og den kraft der holdt Månen i bane om Jorden, var én og samme kraft – Efter analyser over længere tid, fremkom hans tre kendte love samt gravitationsloven.

Definition på kraft 
En kraft er evnen til at ændre et legemes hastighed, form eller retning. Eksempelvis når du åbner en dør, påvirkes døren af den kraft, din arm trækker med og bliver dermed sat i bevægelse.

En kraft måles i newton (tidligere kilopond), også betegnet med "N". Kraft er defineret som masse gange acceleration. Dvs. at hvis du eksempelvis ønsker at bestemme den kraft, du påvirker døren med for at få den til at åbne, skal du kende dørens masse (vægt) og den acceleration, hvormed du har åbnet døren. Hvis du ganger disse to faktorer med hinanden, får du den kraft, du har påvirket døren med.

Newtons første lov 

Da Newton i sin tid analyserede kræfter, opstillede han tre kendte love. Den første siger, at hvis summen af de kræfter, som påvirker et legeme, er lig med 0, vil legemet enten være i stilstand (stå stille) eller bevæge sig med konstant hastighed.

Newtons anden lov 

Newtons anden lov fastslår, at kraften svarer til produktet af massen og accelerationen. Dette skrives som

Hvor  er kraften i Newton,  massen i kg, og  accelerationen i m/s².

Newtons tredje lov 

Newtons tredje lov siger, at aktion er lig med reaktion.

Med dette menes, at hvis du eksempelvis kaster en bold ind i en væg, vil den blive påvirket af en lige så stor modsat rettet kraft som den kraft, den ramte væggen med. Det er derfor bolden vil flyve bagud, så snart den har ramt væggen.

Tyngdekraften 

I Newtons model for gravitation er tyngdekraften en tiltrækningskraft mellem alle partikler (stof) med masse i universet. Tæt på Jorden er Jordens masse ( kg) så dominerende, at gravitationen i dette område i al væsentlighed skyldes Jorden. 

Den resulterende acceleration ved Jordens overflade kaldes for tyngdeaccelerationen og er i Danmark:

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Klassisk mekanik
Fysisk størrelse
Felin

Felin henviser til flere artikler:

Felin (Estland) – et område i Estland.
Kat – felin betyder også katteagtig. Som hører til katte eller kattedyr.
Roar

Roar (også stavet som Hroar, Ro) er en sagnkonge. Roar skulle være bror til Helge, Rolf Krakes far, og selv være far til Rørik. Muligvis søn af Halvdan. 
Tilsyneladende er der forbindelse mellem folkevandringer i Europa i det 5. årh. og sagnkongerne i Lejre. Flere i lejresagnenes kongerække synes at have baggrund i hærledere og konger fra de vandrende folkeslag i Europa: Rodulf (Rolf) er konge over herulerne, mens de boede ved Donau, og Fravita (Frode) er en gotisk konge/hærfører, mens Halfdan, Roar og Helge er fordanskninger af navne på hunniske hærførere.

Lejrekongerne anses ikke som historiske personer, men der er argumenter for, at flere af dem har været konger i Danmark.

Referencer

Se også 
Den forhistoriske danske kongerække

Nordiske folkesagnkonger
Drengenavne
Løss

Løss er en jordtype bestående af fint silt, som er aflejret af vinden. Løss findes mange steder i verden, og disse steder er altid meget frugtbare. Som eksempel kan nævnes de mere end 100 m tykke lag i det vestlige Kina. De er aflejret af kraftige vinde, der blæste fra kuldehøjtrykkene over Asiens tørre indre under istiderne. Også i Sydtyskland findes der tykke løsslag, som skaber grundlaget for en landbrugsproduktion med meget højt afkast.

Det er i øvrigt tankevækkende, at de første landbrugere slog sig ned netop der, hvor jorden består af løss. De må have kendt til de specielle plantesamfund, der opstår på den meget frodige jordbund, sådan at de vidste, hvor det kunne betale sig at rydde skov.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Ludwig Zoeller: "New approaches to European loess: a stratigraphic and methodical review of the past decade" (Cent. Eur. J. Geosci. • 2(1); 2010; 19-31; DOI: 10.2478/v10085-009-0047-y) (engelsk)

Jordtyper
Økologi
Geologisk aflejring