alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Rigshofmester

Rigshofmesteren blev under Erik 7. af Pommern i begyndelsen af 1400-tallet et betydeligt embede, som overtog drostens funktion som rigets førsteminister og regnskabsfører. Han var som regel også statholder i København og den verdslige leder af rigsrådet. Tidligere havde hofmesteren blot stået i spidsen for det kongelige hof.

Han varetog den indre forvaltning og husholdningen og førte også tilsyn med kronens gods og indkomster. Ifølge Kristian III's håndfæstning af 1536 kunne rigshofmesteren og nogle andre personer i rigsrådet tage imod klager fra dem som var blevet uretfærdigt behandlet af kongen, og pålægge kongen at godtgøre de forurettede. Hvis han ikke gjorde det, måtte rigsrådet dømme i tvisten. I samme dokument bestemtes det udtrykkeligt at embedet altid skulle være besat og at det skulle indehaves af en indfødt dansk adelsmand. I begyndelsen var det kongen alene der bestemte, hvem han ville have siddende på posten, men i Fredrik III's håndfæstning af 1648 bestemtes det at når posten blev ledig, skulle rådet forelægge kongen tre forslag, som han derefter skulle vælge mellem.

Rigshofmesteren kunne ikke afskediges og var ikke ansvarlig overfor andre myndigheder end rigsrådet. Gennem en forordning fra 1651 blev han selvskrevet medlem i en formynderregering.

Embedet blev afskaffet ved enevældens indførelse i 1660.

Sverige
Embedet blev overført fra Danmark til Sverige. Det omtales første gang i i unionsförslaget af 1436. Der står det at kongen i alle sine riger udover en rigsdrost og en rigsmarsk også skal have en rigshofmester, som "regerer kongens gård", det vil sige tager sig af rigets finanser. I 1440-tallet ser det ud til at hofmesteren i visse sammenhænge har erstattet drosten som rigets fornemste embedsmand.
 
Den første, som havde embedet, var Bengt Jönsson (Oxenstierna). Efter Christoffers død i 1448 blev han en af rigsforstanderne. I tiden der kom fandtes der ikke nogen drost, men derimod nogle der havde titlen rigshofmester. Det var Erik Eriksson under Karl Knutssons regering og Erik Axelsen (Thott), som udnævntes 1457 af Christian 1..
Ved Kong Hans' kroning i 1497 udnævntes Sten Sture den ældre til rigshofmester. Embedet stod ubesat indtil Gustav Vasa, da han blev udnævnt til konge i 1523, udnævnte Ture Jönsson til rigshofmester. Ved Erik XIVs kroning i 1561 udnævntes Per Brahe den ældre til Sveriges sidste rigshofmester.

Siden man i 1569 genindførte embedet rigsdrost, holdt man op med at udnævne rigshofmestre. Nogle af rigshofmesterens opgaver blev senere overtaget af rigsmarskallen.

Norge
Også i Norge fandtes der i middelalderen nogle gange rigshofmestre. De mest kendte var Hartvig Krummedige fra 1453 og Niels Henrikssön Gyldenlöve, død 1523.

Se også 
 Hofmester

Eksterne henvisninger 
 Danske rigshovmestre hos Roskildehistorie

Politiske embeder
Officer (flertydig)

Officer kan have flere betydninger:
 Officer (militær) – militær leder
 Officer (ordensvæsen) – en grad inden for ordensvæsen
 Officer (handelsflåde) – leder af besætningen på et skib i den civile handelsflåde
 Officer (skak) – i skak en anden brik end bønderne
Officer

En officer (fra fransk officier, embedsmand) er en leder i militæret, der har højere rang end befalingsmændene i sergentgruppen, også kaldet underofficerer (korporal, sergent, oversergent, seniorsergent). 

Officerer kan traditionelt tildeles retten til at føre selvstændig kommando; dette sker i praksis kun for højerestående officerer.

Se også 
Militær rang

Militære titler
Franske ord og vendinger
Kødædende plante

En kødædende plante er en plante som kan få næringsstoffer (herunder kvælstof og fosfor) ved at fange og fordøje dyr, specielt insekter.

Kødædende planter lever ofte på næringsfattig jord for eksempel i højmoser og på fugtige heder. Mange arter er sjældne og vokser på truede levesteder. Når jorden bliver rigere på næring, bliver de kødædende planter ofte udkonkurreret af ikke-kødædende planter, der har en mere effektiv fotosyntese.

De kødædende planter benytter forskellige teknikker:
 Blærerodsplanterne (Utricularia) har blærer, som ved hjælp af undertryk kan suge smådyr ind.
 Kandebærerne (Nepenthes) har en "kande" med glat kant, hvorfra insekterne glider ned i den klistrede fordøjelsesvæske.
 Soldug (Drosera) har langstilkede kirtler, der frigiver en klistret enzymholdig væske, som nedbryder byttet.
 Fluefanger (Dionaea) har fimrehår, som får de to bladsider til at klappe sammen om insektet.

I Danmark findes følgende vildtvoksende arter af kødædende planter:
 Rundbladet Soldug
 Liden Soldug
 Langbladet soldug
 Vibefedt
 Almindelig Blærerod
 Slank Blærerod
 Storlæbet Blærerod
 Kortsporet Blærerod
 Liden Blærerod

Kendte arter/slægter som dyrkes som potteplanter, er:
 Fluefanger
 Fluetrompet
 Kandebærer

Arter som er svære at dyrke:
 Triphyophyllum peltatum – Denne lianplante fra Afrika (op til 46 m høj) blev vist anerkendt som at være kødædende i 1979. Men der er stadig uenighed om det. Det påstås at den får hvide blomster på toppen.

Kilder og links 

 The Carnivorous Plant FAQ
 Carnivorous plant discussion forum
 International Carnivorous Plant Society
 The Carnivorous Plant Society – The CPS HOME 
 Insektspisende planter
 Carnivorous Plant Database
Lama

Ordet Lama har flere betydninger:
 Lama (person) – en lærd inden for buddhismen
 Lama (pattedyr) – et dyr, som tilhører familien kameldyr
 Lama (flod) – en flod i Rusland
Blåst

Blåst er betegnelsen på det sprøjt af vand, der fremkommer, når en hval ånder ud efter at have været neddykket, dels det em der dannes når den varme luft kommer ud i kulden.

Blåsten kan blive flere meter høj og akkompagneres af en høj prustende lyd. Formen og højden på blåsten er forskellig fra hvalart til hvalart og kan dermed bruges til at artsbestemme hvalen, før man rent faktisk kan se dens krop. Førhen blev denne viden brugt af hvalfangerne til at udpege de hvalarter, der var værd at fange.

Vand
Uparrettåede hovdyr

De uparrettåede hovdyr er en orden af pattedyr. I modsætning til de parrettåede hovdyr er de oftest kendetegnet ved et ulige antal tæer. Ordenen omfatter tre familier med nulevende arter, heste (Equidae), næsehorn (Rhinocerotidae) og tapirer (Tapiridae) med i alt omkring 17 arter. At disse meget forskelligt udseende dyr er beslægtede, blev som den første erkendt af den britiske zoolog Richard Owen i det 19. århundrede.

Klassifikation 
De tre familier med nulevende arter:
 Orden Perissodactyla
 Underorden Hippomorpha 
 Familie Equidae
 Underorden Ceratomorpha
 Familie Tapiridae
 Familie Rhinocerotidae

Se også 
 Zebra
 Eohippus (uddød)

Eksterne henvisninger 

 2 July, 2005, New insight into horse evolution Citat: "...North America was thought to be home to as many as 50 species and subspecies of horse..." It looks like, as far as we can tell from the DNA, there is only evidence of two species in North America," Dr Alan Cooper..."Probably these animals are adapting to local environments and perhaps they are [anatomically] more [changeable] than the palaeontologists had perhaps thought."..."
 Wikispecies:Perissodactyla
 Systema naturae 2000 (classification) Order Perissodactyla
DMOZ

Open Directory Project (ODP), også kendt som DMoz (directory.mozilla.org, ODP's tidligere domænenavn), var et flersproget webkatalog med World Wide Web links. ODP var ejet af AOL. Det blev konstrueret og vedligeholdt af frivillige "redaktører". Ifølge ODP selv var kataloget det største hvor links blev vedligeholdt af mennesker. Kataloget var gratis, og datafiler med dets indhold kunne frit downloades og benyttes af andre så længe ODP's "Open Directory License" overholdtes.  DMOZ lukkede 17. marts 2017, da AOL ikke længere ville støtte projektet.  Det tidligere indhold af webstedet findes nu kun som et statisk arkiv på dmoztools.net.

Eksterne henvisninger 

 Curlie en fortsættelse af DMOZ
 ODP

Linkkataloger
Radiosender Gleiwitz

Radiosenderen i Gleiwitz var en tysk radiosender i byen Gleiwitz (Gliwice) i Øvre Schlesien (nu i Polen).
Senderen lå nær grænsen til Polen og blev verdensberømt på grund af det angreb, SS fingerede sammen med andre overfald langs grænsen den 31. august som påskud for Hitlers angreb på Polen den 1. september 1939.

Alle aktioner den aften var organiseret og planlagt af chefen for Reichsicherheitshauptamt Reinhard Heydrich.

"Overfaldet" på Gleiwitz senderen 
Om aftenen den 31. august 1939 trængte SS Sturmbannführer Alfred Naujocks og fem andre SS-folk ind i den tyske Gleiwitz-sender. Alle var klædt i civil og optrådte som polske frihedskæmpere.

Aktionen var nær gået galt, idet Gleiwitz-senderen ikke udsendte selvstændige programmer, men blot videresendte programmer fra senderen i Breslau. Endelig fandt SS-folkene en mikrofontilslutning, der kunne anvendes til at udsende meldinger om driftsforstyrrelser, så det blev muligt at udsende den melding, der var formålet med aktionen.

Programmet blev afbrudt og et ca. fire minutter langt opråb – angiveligt fra det polske mindretal – blev udsendt.

Et lig medbragt fra en KZ-lejr blev efterladt som bevis på det polske overfald. Hele aktionen varede kort tid.

Påklædning 
Ofte hedder det, at SS-mændene var iført polske uniformer. Det er forkert.

Det korrekte er, at
 SS havde forud for aktionen skaffet sig polske militæruniformer
 der samme nat fandt andre aktioner sted langs grænsen til Polen, og at de SS-folk, der deltog i dem, kan have anvendt de polske uniformer.

Deltagerne i Gleiwitz-overfaldet var civilklædte og optrådte som polske oprørere.

Eneste tilbageværende sendemast af træ 
Den 118 meter høje sendemast ved Gleiwitz senderen står stadig og anses for verdens højeste trætårn og den eneste tilbageværende træsendemast.

Lokaliteter i Polen i 2. verdenskrig
Gleiwitz
Akantus

Slægten Akantus (Acanthus) rummer mange arter fra tørre, subtropiske eller tempererede stepper. Her nævnes kun arter, som ses ofte i Danmark (eller som danskere ofte møder på ferierejser sydpå):

 Blød akantus (Acanthus mollis) eller Have-Akanthus
 Balkanakantus (Acanthus hungaricus)
 Tornet akantus (Acanthus spinosus)

For Akantus i betydningen "udsmykning af søjlehoved" se: kapitæl.

Akanthus-familien
Blød akantus

Blød Akantus (Acanthus mollis) er en løvfældende staude med en kraftig bladroset og en opret blomsterstængel. Planten minder meget om en tidsel med de store, tandet-tornede blade. 

Oversiden er mørkegrøn og blank, mens undersiden er håret og grå. Blomstringen sker i juli og august. Blomsterne findes på et aks op ad et højt skud. De sidder parvis modsat og hvert par drejer 90° i forhold til naboerne oven- og nedenunder. De enkelte blomster er blegt blå eller svagt rosa. Frugterne er runde, blanke kapsler med mange frø, som modner i varme somre og spirer villigt på de rette voksesteder.

Rodnettet består af dybtgående, tykke pælerødder med talrige siderødder. Fra roden og fra afskårne rodstykker kan der dannes talrige nye planter.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,6 x 0,6 m (60 x 60 cm/år). Blomsterstanden kan dog blive op til 1 meter høj. Disse mål kan fx bruges til beregning af planteafstande, når arten anvendes som kulturplante.

Hjemsted 
Planten er udbredt på både nord- og sydsiden af Middelhavet, men ikke i den østlige ende. Den findes bl.a. i den maltesiske maki, hvor den vokser på tør, kalkrig jord sammen med bl.a. Alexanderpersille, Vedbend, Elmebladet Brombær, Italiensk Arum, Johannesbrød, Jordbærtræ, Kermes-Eg, Krap, Myrte, Oliven, Pistacie, Sarsaparil, Sevenbom, Terpentinbusk, Træ-Lyng og Ægte Laurbær.

Kulturhistorie 
Akanthusbladene har dannet forbillede for de plantemønstre, som findes på søjlehoveder fra hellenistisk og romersk tid (se kapitæl).

Kilder 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Flerårige urter
Peder Vinstrup

Peder Vinstrup har flere betydninger:

 Peder Jensen Vinstrup – dansk præst
 Peder Winstrup – biskop i Lund og søn af førnævnte
Marehalm (slægt)

Marehalm (Leymus) er en slægt af græsser, som er udbredt med ca. 50 arter langs kysterne af Nordeuropa, Nordasien og Nordamerika. Det er kraftigtvoksende, tuedannende stauder med blågrønne blade. Her omtales kun de arter, der er vildtvoksende i Danmark, eller som dyrkes her.

 Marehalm (Leymus areanarius)
 Kæmpemarehalm (Leymus racemosus)
Dansk fod

En fod er 12 tommer.

En dansk tomme er 26,1545 mm.

En fod er således 313,854 mm eller 0,3139 m.

Ifølge stadig gældende lov nr. 153 af 8. juni 1912 skal en tomme sættes til 2,6 cm og en fod til 0,314 meter ved omregning. Forholdet mellem disse to tal er ikke helt 12, det er ca. 12,077.

Referencer 

Længdeenheder
Gamle danske enheder
Favn

En favn er et længdemål og en gammel dansk måleenhed der svarer til:
 3 alen
 6 fod
 1,88 meter

Favn bruges stadig som mål i nogle maritime forbindelser, blandt andet ved havdybde.

Referencer

Se også 
 Favnemål
 Danske måleenheder

Længdeenheder
Gamle danske enheder
Karakter (personlighed)

Karakter kan bruges i en bred eller snæver betydning. I bred betydning betyder det personlighed, mens den snævre betydning mere hentyder til en persons moral og viljestyrke.
Taler man om karakter i den brede betydning kan man også tale om "karaktertræk" der er dele af personligheden, og i en trækteori (Cloningers TCI) skelner man mellem temperamentstræk og karaktertræk.

Karakterafvigelse hentyder oftest ikke til personlighedsforstyrrelse i bred forstand (hvilket også inkluderer f.eks. skizoid eller ængstelig personlighedsforstyrrelse), men til psykopati (altså moral og viljestyrke).

Se også 

Karakteristik

Psykologi
Blåregn

Blåregn (Wisteria) er en planteslægt. Her nævnes kun de to mest gængse arter:

 Japansk blåregn (Wisteria floribunda)
 Kinesisk blåregn (Wisteria sinensis)

Litteratur 
 Peter Valder: Wisterias. A Comprehensive Guide, 1995, 

Ærteblomst-familien
Kinesisk blåregn

 
Kinesisk blåregn (Wisteria sinensis) er en stor, løvfældende lian eller krybende busk. Hele planten er giftig. Den kræver en varm, sydvendt placering for at trives i Danmark.

 Kinesisk blåregn (Wisteria sin. 'Alba''')

 Beskrivelse 
Barken er først grøn og glat, senere brunplettet og til sidst grå og furet. Knopperne er spredte, aflange og grågrønne. Bladene er uligefinnede med helrandede, elliptiske småblade. Farven er lysegrøn på begge sider. Høstfarven er gul. 

Blomsterne er lysviolette ærteblomster med fin duft. De sidder samlet i lange, hængende klaser fra bladhjørnerne. Frugterne er lange bælge, som ikke bliver modne i Danmark.

Rodnettet er kun lidt forgrenet og består af tykke hovedrødder. De bedste planter er podede på frøformerede grundstammer. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 10 x ? m (100 x ? cm/år), men den gennemsnitlige tilvækst pr. år er mindre, måske kun 50 cm.

 Hjemsted 
Denne blåregn gror i monsunregnsområdet af Østasien (Kina, Manchuriet, Korea), hvor den findes i lysninger og skovbryn af blandede løvskove. 

Kort nordvest for Beijing vokser den bl.a. sammen med kejsereg, kinesertræ, tofarvet kløverbusk, rådhusvin og Vitis amurensis.

 Galleri 

 Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser'' (CD-Rom), DCJ 2003.

Ærteblomst-familien
Haveplanter
Lianer
Blå blomster
Blomster i maj
Molersten

Molersten er hovedsageligt fremstillet af brændt moler og har cirka den samme isoleringsevne og halve massefylde som gipsplader. Molersten har så stort indhold af luft at de kan flyde på vand. Det store luftindhold gør stenene relativt isolerende med en lambda værdi af 0,10-0,15 dog er isoleringsværdi påvirket af temperatur og falder til lambda værdi 0,26 ved 800°C. De er velegnet til bl.a. til ovne, skorstene og er stabil med temperature op til 1000°C.

Molersten har et massefylde på ca. 450-960 kg/m³. Trykstyrke for molersten til industri er fra 1,5-18,0 MPa

Referencer 

Tegl
Bygningsisoleringsmaterialer
The Linnean Society of London

The Linnaean Society blev grundlagt i 1788 og har navn efter den svenske forsker Carl von Linné.

Selskabets første præsident Sir James Edward Smith købte Linnés botaniske og zoologisk samling og efter Smiths død købte selskabet samlingen af dødsboet.

Eksterne henvisninger 
The Linnean Society of London

Organisationer fra Storbritannien
Etableret i 1788
Weber–Fechners lov

Weber-Fechners lov eller blot Fechners lov er en empirisk lov, der beskriver forholdet mellem fysisk stimuli og oplevet stimuli. Fysisk stimuli kan fx være vægt eller lysstyrke og er objektivt målbar, mens oplevet stimuli er, hvad et menneske opfatter. I følge loven har man:

hvor:
: oplevet stimuli
: fysisk styrke af stimuli
: minimum fysisk styrke af stimuli, der stadig kan sanses af et menneske
: konstant - varierer fra sans til sans og fra menneske til menneske

Loven er central inden for psykofysikken.

Baggrund 
Psykofysikeren Gustav Fechner formulerede i 1860 Webers lov, der siger, at den mindst mulige ændring i fysisk stimuli  - som stadig kan sanses - er proportional med den oprindelig stimuli :

eller

hvor:
: konstant

Hvis en person fx holder en vægt på to kilo og kan mærke en minimum ændring på 0.2 kg, er . Hvis den samme person nu holder 20 kilo, vil vedkommende kun kunne sanse ændringer på minimum 2 kg.

Webers kontrast generaliserer Webers lov ved at sige, at en infinitesimal ændring i oplevet stimuli  er proportional med infinitesimal relativ ændring i fysisk stimuli :

hvor:
: konstant

Ud fra Webers kontrast kan Fechners lov udledes ved at finde . Ved separation af de variable finder man:

hvor  er en integrationskonstant. Hvis det antages, at der findes en lav værdi  for fysisk stimuli, hvor det oplevede stimuli bliver nul, bliver integrationskonstanten:

Man har altså:

Dette er Fechners lov.

Eksterne henvisninger 
 Video om Webers lov

Se også
Fysik
Perception

Psykologi
Anvendt og tværfaglig fysik
(1862) Apollo

(1862) Apollo er en asteroide, opdaget af Karl Reinmuth i 1932, men forsvundet igen og først genopdaget i 1973.

Det var den først fundne asteroide, der krydser Jordens bane (senere har man dog konstateret at den tidligere fundne (887) Alinda også gør det).

Den har givet navn til Apollo-asteroiderne, som den første af disse. Men da den var forsvundet for en tid, har den et højere nummer end fx (1566) Icaros.

Apollo, (1862)
Apollo, (1862)
Kaspar (elefant)

Kaspar (Gaspard) født 9. december 1907 i København, død 1. marts 1927 i Paris, var en asiatisk elefant (Elephas maximus) født i København Zoo.

Han var den første danskfødte elefantunge og den fjerde i Europa. Han havnede efter en tid i Cirkus Bech-Olsen til sæsonen 1910 og 1911, hvilket skabte heftig pressedebat om dyr i cirkus hvor Peter Sabroe var en af de førende dabatører.
Derefter blev han 1912 solgt for 5000 tyske mark til Zoo Hannover og kom 1922 til Jardin d'Acclimatation i Paris, Frankrig, hvor blev aflivet i 1927, enten af gift eller af kvælning, efter at han blev aggressiv (must) og dræbte en dyrepasser. Han blev 20 år.

Elefant parret Chang og Ellen som var Kaspars forældre, fik senere yderligere to unger Julius (1912-1921) og Lauritz, (1916-1916) som begge døde unge. Efter de to unger måtte København Zoo vente til 1970, før næste elefantunge blev født.

Kaspar fik sit navn efter Kaspar Rostrup, som var en god ven af Zoo`s direktør Julius Schiøtt.

Referencer 

Elefanter i København Zoo
Kasper

Kasper er et drengenavn, af et persisk ord med betydningen "skatmester", og med mellemformen fra latin "Casparus". Ifølge Danmarks Statistik hedder 18.359 personer Kasper.

Kaspar, Casper og Caspar er varianter af navnet. Den franske variant er Gaspard.

Kendt som døbenavn i Norge fra 1400-tallet. De tre vise mænd fra Østerland hed efter traditionen Baltasar, Kaspar og Melkior.

Den danske variant er Jesper, som sammen med Kasper har navnedato 9. maj.

I Bibelen genkendes ordet i Ezras Bog 1:8, hvor gizbar viser til skatmesteren, der ivaretog den persiske konges værdier: Nu lod perserkongen Kyros dem hente og overdrog dem til skatmesteren Mitredat, som lavede en fortegnelse over dem til Sheshbassar, Judas fyrste. På moderne hebraisk er ordet for "skatmester" stadigvæk gizbar (גזבר).

I Tyskland er Kasper også hovedperson i det tyske dukketeater kendt som "kasperteater".

Kendte personer med navnet

Fornavn 
 Kaspar Hauser, en gådefuld historisk person fra Tyskland.
 Kasper Irming Andersen, dansk håndboldspiller
 Kasper Bøgelund, dansk fodboldspiller.
 Casper Christensen, dansk komiker/skuespiller.
 Caspar Due, polskfødt dansk friskyttekaptajn.
 Kasper Eistrup, dansk musiker i Kashmir.
 Casper Elgaard, dansk racerkører.
 Caspar Fincke, tyskfødt dansk smed.
 Kasper Heiberg, dansk maler og billedehugger.
 Kasper Bech Holten, dansk operachef.
 Kasper Hvidt, dansk håndboldspiller.
 Kasper Juul Jensen, dansk racerkører.
 Kasper Kusk, dansk fodboldspiller.
 Kasper Krüger, dansk erhvervsleder og politiker.
 Caspar Phillipson, dansk skuespiller.
 Kasper Risgård, dansk fodbolspiller.
 Caspar Rose, dansk økonom.
 Kaspar Rostrup, dansk instruktør.
 Kasper Schmeichel, dansk fodboldspiller.
 Caspar Weinburger, amerikansk politiker.
 Kasper Winding, dansk musiker.

Efternavn 
 Jimmy Casper, fransk cykelrytter.

Navnet anvendt i fiktion 
 Casper det venlige spøgelse er navnet på en tegnefilmsfigur.
 Kasper er navnet på en af de tre røvere i Folk og røvere i Kardemomme by af Thorbjørn Egner.
 Kasper Himmelspjæt er et børnerim af Halfdan Rasmussen.
 Gåden om Kaspar Hauser er titlen på en tysk film fra 1974 af Werner Herzog.
 Jeg er stadig bange for Caspar Michael Petersen er en dansk novellesamling fra 2003 skrevet af Jan Sonnergaard.

Andre betydninger 
 Casper er navnet på en by i Wyoming, USA.

Noter 

Drengenavne
Valdemar

Valdemar er et dansk drengenavn, der stammer fra det russiske Vladimir. Den nordiske omskrivning betyder således 'vælde' og 'berømt'.

Det første bevis i den danske form er fra den danske kong Valdemar den Store, hvis oldefar var en russisk fyrste ved navn Vladmir.

Kendte personer med navnet 
 Valdemar Poulsen

Historiske eksempler

Danske konger
Valdemar den Store
Valdemar Sejr
Valdemar 3.
Valdemar Atterdag

Andre
 Biskop Valdemar
 Valdemar 4. af Slesvig

Se også 
 Valdemarerne
 Valdemarsdag 
 Valdemarsmuren
 Valdemars Slot

Drengenavne
(1566) Icarus

(1566) Icarus er en nærjords-asteroide af Apollo typen med det usædvanlige kendetegn, at perihelium er tættere ved Solen end planeten Merkur. At den kommer så tæt på Solen skyldes at den bevæger sig i en, for asteroider, meget aflang banebevægelse (lille excentricitet på 0,826809).

Den blev opdaget 27. juni 1949 af Walter Baade ved Palomar-observatoriet, og er opkaldt efter Ikaros (dansk stavemåde) fra den græske mytologi, der mod gode råd fløj for tæt på Solen.

Ikarus kommer med mellemrum tæt på Jorden. Sidste gang var den 16. juni 2015, hvor den passerede i en afstand af 0,0538362 AE (8.053.781 km, ca. 21 Måne afstande). Ikarus passerer også af og til tæt forbi både; Merkur, Venus og Mars.

Kilder 
Data fra: JPL Small-Body Database Browser, 1566 Icarus (1949 MA), JPL, 13. juni 2017. Hentet 3. dec. 2017

Icarus, (1566)
Icarus, (1566)
Apollo 12

Apollo 12 var den sjette bemandede mission i Apollo-programmet og den anden, der landede på Månen.

Beskrivelse af missionen 
Apollo 11 var landet langt uden for det planlagte landingsområde. Derimod foretog Apollo 12 en præcisionslanding den 19. november i Stormenes Hav i umiddelbar nærhed af Surveyor 3, der var landet på Månen i april 1967. Astronauterne blev på Månen i 31½ time hvor de indsamlede prøver af Månen og afmonterede nogle dele fra Surveyor 3, så de kunne blive undersøgt.

Man medbragte et farve TV-kamera (i stedet for det sort-hvide, der havde været med på Apollo 11). Men da Bean skulle sætte det op på Månen kom han til at vende linsen mod Solen, så kameraet blev ødelagt. Der kom derfor stort set ingen tv-billeder tilbage fra Månen under denne mission.

Efterskrift 
Kommandomodulet er udstillet på Virginia Air and Space Center, Hampton, Virginia og månelandingsmodulets øvre trin styrtede ned på Månen den 20. november 1969 på 3,94 S, 21,20 V, for at kalibrere det automatiske seismometer på landingsområdet.

Besætning 
 Charles Conrad, kaptajn
 Richard Gordon, kommandomodulpilot
 Alan Bean, pilot på månelandingsfartøj

Eksterne henvisninger 

 Apollo Lunar Surface Journal (på engelsk)
 Encyclopedia Astronautica (på engelsk)
 Kort over landingsområdet med månevandringerne  (på engelsk)

Apollo-programmet
Java

Java har flere betydninger:

 Java (ø) – en ø i Indonesien.
 Java (programmeringssprog) – et programmeringssprog.
 Java (platform) – en softwareplatform.
 Java (kaffe) – en kaffeplantesort.
 Java (spil) – et brætspil af designertypen.

Se også 
 Jawa
Java (ø)

Java er en af Indonesiens hovedøer. Java ligger syd for Borneo og øst for Sumatra i det Indiske Ocean. Øen har et areal på 132.107 km² (ca. tre gange Danmarks areal) og omkring 120 millioner indbyggere. Med over 900 indbyggere pr. km² har den således en af verdens største befolkningstætheder og øen er verdens mest befolkede ø.

Indonesiens tre største byer ligger på Java:
 Hovedstaden Jakarta, ca. 11 millioner indbyggere.
 Surabaya, ca. 2,5 millioner indbyggere.
 Bandung, ca. 1,7 millioner indbyggere.

På Java er beliggende en lang række vulkaner,
bl.a. en af verdens farligste vulkaner, Gunung Kelud.

Historiske registreringer 

 18. august 2005 - en massiv strømafbrydelse finder sted på den Indonesiske ø Java. Op mod 100 millioner mennesker menes at være berørt

Eksterne links og henvisninger 

Øer i Indonesien
Soloinstrument

Udtrykket soloinstrument anvendes om værker der er skrevet for kun ét musikinstrument, for eksempel klaver, violin, cembalo, cello og mange andre.

Værker for soloinstrument har været skrevet til alle tider i musikkens historie siden renæssancen. Værkerne har ofte været brugt til at udforske instrumentets tekniske muligheder og har dermed været med til at fastholde og udvikle det musikalske udtryk gennem tiden. Værkerne er skrevet både af tidens komponister (som ofte ved siden af at være komponister, har været virtuoser på et eller flere instrumenter) og af musikere der "kun" har spillet, men ofte har benyttet værkerne til at imponere publikum, og til undervisningsbrug.

Klassisk musik

sv:Soloinstrument
Millennium

Et millennium (årtusind el. årtusinde) er en periode på 1.000 år. Et årtusind kræver et begyndelsesår, og i den vestlige verden bruges år 1 e. Kr. Det betyder at det nuværende årtusind begyndte d. 1. januar 2001. Inden for islam anvendes profeten Muhammeds udvandring fra Mekka til Medina i år 622 e. Kr. som begyndelsesår. Mange kulturer anvender månekalendere, hvor et år er på 353-355 dage. Dette gør at et årtusind kan være kortere i disse kulturer, selvom de er på tusind kalenderår.

Milleniarisme 
Inden for mange religioner er skiftet til et nyt årtusinde hæftet til forventninger om et nyt tusindårsrige, hvor fromme mennesker bliver belønnet, og syndige mennesker bliver straffet. Op til årsskiftet 1999-2000 var der en reel bekymring for om verdens computere gik i sort (Y2K). Det var dog et år for tidligt til at være en ægte milleniarisme.

Se også 

 Sekel
 Århundrede
 Årti
 Quinquennium

Tidsenheder
Patron (beskytter)

Ville den almindelige romerske borger have nogen som helst indflydelse på byens politiske liv, gjaldt det om at finde en patron.

På latin patronus. Ordet er beslæget med ordet pater (fader). Ligesom en far kan have mange børn, men et barn kun kan have én far, kunne patronen have så mange klienter – så mange at han ikke kendte dem alle. Klienten kunne derimod kun have en patron. Patronen beskyttetede klienten mod andres overgreb, varetog klientens politiske interesser og støttede eventuelt sine klienter økonomisk, hvis det blev nødvendigt.

Klienten skulle til gengæld stemme på den pågældende ved valg.

Begge parter havde fordel ved ordningen: for patronen betød det stor anseelse at have mange klienter, mens det var ærefuldt for klienten at have en anset patron.

Hele patron/klientforholdet hvilede på et stiltiende kontrakt, som ikke var nedskrevet nogen steder, men hvis regler alle kendte.

Ordet har også været brugt i Danmark hvor kirkeejeren havde patronat eller patronatsret, ligesom en fæstebonde ofte kaldte sin herremand for sin patron.

Historie
Politik
Titler
Romerriget
Metteline

Metteline er et pigenavn sammensat af navnene Mette og Line. På dansk forekommer det yderst sjældent, idet kun 14 personer er registreret med navnet i 2005 ifølge Danmarks Statistik.

Pigenavne
Varberg

Varberg (gl. dansk Varbierg) er en by med godt 27.000 indbyggere  i Halland på den svenske vestkyst. Byen er hovedby i Varbergs kommun, Hallands län, Sverige. Færgeforbindelsen til Varberg fra Grenaa i Danmark blev nedlagt 1. februar 2020.

Hallands kulturhistoriska museum er et regionalt museum, der bl.a. har en udstilling om Bockstenmanden, et mosefund fra 1300-tallet med meget velbevaret klædedragt. Museet findes på Varberg Fæstning.

Byen har en badeanstalt, Kallbadhuset, der er bygget på pæle. Den blev grundlagt i 1820'erne – den nuværende bygning stammer dog fra 1903 (totalt renoveret i 1997).

Varberg er venskabsby med den sønderjydske by Haderslev.

Historie 
Varberg hørte til Danmark i vikingetiden og størstedelen af middelalderen. Den ældste registrerede stavemåde er Wardbergh  (1305). I en periode fra 1305 til 1365 var området svensk, indtil det blev erobret tilbage af den danske konge Valdemar Atterdag. Ved begyndelsen af 1400-tallet blev navnet Varbjerg antaget efter den nærliggende fæstning, oprindelig en borg anlagt i 1280'erne på klipperne ud mod havet. Efter Torstensson-krigen (1643-1645) overgik Varberg og det øvrige Halland til Sverige som pant i 30 år ved Freden i Brømsebro. Ved Roskildefreden i 1658 blev afståelsen gjort permanent.

Den katolske teolog og historiker Poul Helgesen (1485 – ca. 1535) var født i Varberg.

Kilder

Eksterne henvisninger
Crazy Horse Memorial

Crazy Horse Memorial er et planlagt mindesmærke til ære for Crazy Horse. Monumentet blev påbegyndt den 3. juni 1948 af kunstneren Korczak Ziolkowski, hvor han sprængte de første klipper i et bjerg i Black Hills, South Dakota, USA. Blandt de særligt indbudte gæster var fem overlevende fra Slaget ved Little Bighorn i 1876, hvor Crazy Horse vandt en bemærkelsesværdig sejr over den amerikanske hær.

Mindesmærket gør opmærksom på, at de indfødte amerikanere har helte ligesom de hvide nybyggere i USA. Placeringen af skulpturen og ideen med at sprænge det ind i et bjerg minder om et andet mindesmærke blot 40 km derfra – Mount Rushmore – hvor fire amerikanske præsidenter vises frem. Dimensionerne er her blot anderledes gigantiske: 210m bred og 170m høj.

Finansieringen af bygningsværket sker via frivillige bidrag.

Korczak Ziolkowsi døde i 1982, hvorefter hans kone og ti børn fortsatte det frivillige arbejde. På 50-årsdagen den 3. juni 1998 indviedes skulpturens ansigt – og fra det tidspunkt steg besøgstallet kraftig. Gennem de sidste 15 år har man fejret "Native American Day" den 11. oktober.

Crazy Horse blev aldrig fotograferet i levende live, men hans posthume portræt i en højde af et 9-etagers hus på et bjerg er blevet en legende i historien om de indfødte amerikanere. "My lands are where my dead lie buried" er hans ord over det imponerende, ufuldendte værk i det hellige Black Hills.

Eksterne henvisninger 

 Crazy Horse Memorial

Lakotaer
Skulpturer
Monumenter i USA
South Dakota
Rådhus-vin

 
Rådhusvin (Parthenocissus tricuspidata) er en løvfældende lian med tynde, højtvoksende grene og særlige hæfteskiver. Rådhusvin er en smuk og tæt dækkende plante.

Beskrivelse 
Knopperne er spredtstillede og ret små. Bladene er bredt ægformede eller næsten runde med tre kraftige tænder eller lapper. Bladet har groft tandet rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. Høstfarven er orange til postkasserød. Blomsterne er bittesmå og sidder i oprette stande. De dannes i juni-juli. Frugterne er blåduggede, sorte bær.

Rodnettet er kraftigt og dybtgående.

Højde × bredde og årlig tilvækst: 15 × 2 m (100 × 15 cm/år).

Hjemsted 
Rådhusvin hører hjemme i Kina, Korea og Japan, hvor den findes i skovbryn og krat på fugtig, mineralrig bund sammen med bl.a. Akebia quinata, Ampelopsis brevipedunculata var. heterophylla, Have-Aralie (Aralia elata), Kamellia (Camellia japonica), Skæbnetræ (Clerodendron trichotomum), Skærm-Sølvblad (Elaeagnus umbellata), Eurya japonica, Butbladet Liguster (Ligustrum obtusifolium), Mangeblomstret Rose (Rosa multiflora) og Hindbær (Rubus idaeus).

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Lianer
Vildvin
Tortall

Tortall er et monarki i et fiktivt univers skabt af fantasy-forfatteren Tamora Pierce, flere af hendes bog-serier foregår i Tortall, specielt om den Tortallske kongelige familie og hoffet omkring dem.

Fiktive steder
Science fiction
Robert Jordan

James Oliver Rigney, Jr. (døbt , født 17. oktober 1948, død 16. september 2007) bedre kendt under sit forfatternavn Robert Jordan var en amerikansk fantasyforfatter. Han er bedst kendt for sin Wheel Of Time roman-serie (afsluttet af Brandon Sanderson efter hans død), der består af 14 bøger og en prequel, der sammenlagt har solgt over 90 millioner eksemplarer på verdensplan, hvilket gør den til en af de bedst sælgende fantasyserier siden Ringenes Herre. Han er også en af flere forfattere, der har skrevet originale Conan Barbaren-romaner; hans bliver betragtet som nogle af de bedste, som ikke er skrevet af Robert E. Howard, der opfandt figuren. Jordan har også udgivet historisk fiktion under pseudonymet Reagan O'Neal, en western under navnet Jackson O'Reilly og danseanmeldelse. Jordan påstod også at have Ghostwriter på en "international thriller", som man stadig tror er skrevet af en anden.

Bibliografi 
The Wheel of Time
 The Eye of the World (1990)
 The Great Hunt (1990)
 The Dragon Reborn (1991)
 The Shadow Rising (1992)
 The Fires of Heaven (1993)
 Lord of Chaos (1994)
 A Crown of Swords (1996)
 The Path of Daggers (1998)
 Winter's Heart (2000)
 The Crossroads of Twilight (2003)
 Knife of Dreams (2005)
 The Gathering Storm (2009) – med Brandon Sanderson
 Towers of Midnight (2010) – med Brandon Sanderson
 A Memory of Light (2013) – med Brandon Sanderson

Conan Barbaren
 Conan the Invincible (1982)
 Conan the Defender (1982)
 Conan the Unconquered (1983)
 Conan the Triumphant (1983)
 Conan the Magnificent (1984)
 Conan the Destroyer (1984)
 Conan the Victorious (1984)

Andet
 Warrior of the Altaii (2019) - uudgivet i 40 år
 Cheyenne Raiders (1982) - western
 The Fallon Saga (1980)

Referencer

Eksterne henvisninger 

Fantasyforfattere fra USA
Engelsksprogede forfattere
Personer fra South Carolina
R.A. Salvatore

R. A. Salvatore (født Robert Anthony Salvatore, 20. januar 1959 i Massachusetts) er en amerikansk forfatter. Han skiftede fra computervidenskab til journalistik i sit første år på Fitchburg State College, efter sigende fordi han havde fået et eksemplar af J.R.R. Tolkiens Ringenes Herre i julegave og forelskede sig i fantasy-genren.

Han fik sit gennembrud som forfatter i 1988, da han skrev The Crystal Shard for forlaget TSR, som havde rettighederne til at udgive romaner sat i Dungeons & Dragons-universet Forgotten Realms.

The Crystal Shard var starten på en trilogi kaldet The Icewind Dale Trilogy; det var den anden romanserie i Forgotten Realms-universet og opnåede så høj popularitet (den sidste i trilogien, The Halfling's Gem, opnåede at blive en New York Times Bestseller at Salvatore kunne slå sig ned som professionel fiktionsforfatter i 1990. Siden da er det blevet til mange flere fantasybøger, især i Forgotten Realms-universet, og Salvatore vedbliver at være en af de bedst sælgende fantasyforfattere i USA.

Bibliografi

Eksterne henvisninger 

 

Fantasyforfattere fra USA
Robert Metcalfe

Robert (Bob) Metcalfe (født 7. april 1946) er en amerikansk computer- og datanet-pioner. Melcalfe er kendt som opfinderen af Ethernet, grundlæggeren af 3COM og ophavsmand til Metcalfes lov.

Bob Metcalfe opfandt datanet-teknologien Ethernet, mens han var ansat på Xerox PARC i midten af 1970'erne. Metcalfe forlod Xerox PARC i 1979 og grundlagde 3COM, en producent af komponenter og udstyr til opbygning af datanet. I starten af 1980'erne lykkedes det Metcalfe og 3COM at gøre Ethernet til den dominerende LAN-teknologi.

Metcalfe forlod 3COM i 1990 efter en konflikt med firmaets bestyrelse. Siden da har Metcalfe fungeret som forfatter og foredragsholder.

Metcalfe er uddannet på MIT med en bachelorgrad i elektronik og en i erhvervsøkonomi og ledelse. Herefter blev Metcalfe ansat på MIT's Project MAC, og han brugte resultater fra dette arbejde i sin ph.d.-afhandling om pakkekoblede datanet. Metcalfe fik sin ph.d. ved Harvard University.

Eksterne henvisninger 

Opfindere fra USA
Alumni fra Massachusetts Institute of Technology
Sår

Et sår defineres som gennembrud af hud eller slimhinde.

Sår opdeles i:

 Sår der er fremkaldt af ydre vold på i øvrigt sundt væv med tendens til heling (vulnus) og
 Sår der opstår i i forvejen usundt væv, eventuelt uden ydre vold, uden eller med ringe tendens til heling (ulcus).

Sårtyper 
 Stiksår (Vulnus punctum)
 Snitsår (Vulnus incisum)
 Hugsår (Vulnus caesum)
 Skudsår (Vulnus sclopetarium)
 Kvæstningssår (Vulnus contusum)
 Rivningssår (Vulnus dilaceratum)
 Bidsår (Vulnus morsum)
 Hudafskrabning (Excoriatio)
 Skinnebensår (Ulcus cruris)
 Mavesår i mavesækken (Ulcus ventriculi)
 Mavesår i tolvfingertarmen (Ulcus duodeni)
 Liggesår (Decubitus)
 Brandsår (Ambustio)

Se også 
 Ar
 Førstehjælp
 Infektion
 Kirurgi
 Skadestue
 Sårheling
 Sårbehandling

Kropsskader
Metcalfes lov

Metcalfes lov siger at værdien af et kommunikationssystem vokser proportionalt med kvadratet på antallet af brugere af systemet (N²), eller mere præcist med raten

N(N−1)

Metcalfes lov er oprindeligt formuleret af Robert Metcalfe om Ethernet, men loven forklarer en række netværks-effekter af teknologier som Internet, World Wide Web og Microsoft Windows.

Det klassiske eksempel på Metcalfes lov er en telefax-maskine: hvis kun én person har en telefax, har den ingen værdi. Hvis to personer har én kan de sende beskeder til hinanden. Hvis en tredje person får en telefax, vil værdien af begge de to første stige, og så fremdeles. Værdien af hver eneste telefax vokser med antallet af telefax-maskiner, for jo flere telefax-maskiner, jo flere kan man udveksle dokumenter med.

Metcalfes lov beskriver en økonomi hvor værdien stiger dramatisk med udbredelse og indsats, i kontrast til traditionelle økonomiske modeller om faldende udbytte. Det følger af Metcalfes lov, at jo flere brugere en teknologi der er underlagt denne type lovmæssighed har, des nemmere vil den kunne tiltrække flere. Jo flere brugere der er af Wikipedia, jo mere interessant er Wikipedia for nye brugere.

Computerterminologi
Ray Tomlinson

Ray Tomlinson (født 23. april 1941, død 5. marts 2016) var en amerikansk programmør, opfinder af e-mail og brugen af snabel-a i email-adresser.

Ray Tomlinson var siden 1967 ansat som programmør hos firmaet BBN i Cambridge, Massachusetts i USA. BBN vandt i 1969 opgaven med at udvikle arpanet, forgængeren for Internet, og Tomlinson var én af programmørerne i projektet. I slutningen af 1971 arbejdede Tomlinson på to opgaver: SNDMSG (send message), et system der gjorde det muligt for brugere af samme computer at give beskeder til hinanden (en slags email på én computer), og CYPNET, et program til at flytte filer fra én computer til en anden.

Tomlinson fik den ide, at han kunne kombinere SNDMSG og CPYNET og derved gøre det muligt at sende beskeder til brugere af andre computere. E-mail var født.

Da Tomlinson havde fundet på at sende e-mail mellem maskiner, måtte han finde på en måde at skrive en e-mail-adresse, hvor det fremgår, hvilken bruger og hvilken computer e-mail skal sendes til. Tomlinson fandt på at bruge snabel-a til formålet, som i Ray@BBN. Tomlinson hævder, at det tog ham 30-40 sekunder at vælge snabel-a. I dag, mange år senere, bruger millioner af mennesker Tomlinsons notation hver dag.

Referencer 

Opfindere fra USA
Alumni fra Massachusetts Institute of Technology
Ladegård

En ladegård er en avlsgård tilknyttet en hovedgård eller kongsgård. Ladegården var udelukkende opført til landbrugsbedriften, hvor hovedgården selv kunne have både repræsentative og evt. militære formål.

Københavns Slots Ladegaard lå omtrent hvor Forum København og Radiohuset senere blev bygget. Den var efterhånden overgået til at være et fattighus eller en arbejdsanstalt. Beboerne, "ladegaardslemmerne", måtte bl.a. besørge gadefejningen i byen. Dette ophørte 1908, og funktionen overgik til Sundholm på Amager. Ladegården har lagt navn til Ladegårdsåen, der nu ligger i rør under Åboulevard og Ågade.

I Oslo ligger herskabsejendommen Oslo Ladegård fra 1722. Den fungerede ikke selv som ladegård men har sit navn, fordi ejeren Karen Toller i 1711 forpagtede jorden i området, Ladegården, der leverede forsyninger til Akershus slot. Landbrugsjorden har senere måtte vige for jernbaner og bebyggelse, men den markante barokbygning står stadig.

Noter 

Landbrugsejendomme i Danmark
Hovedgård

En hovedgård er en større landbrugsejendom, hvortil der var tilknyttet skattefriheden og andre privilegier.

I løbet af Middelalderen blev ejerskab af en hovedgård knyttet til adel, hvoraf betegnelsen herregård opstod. I ældre dansk ret skelnedes mellem de ejendomme, der bestod af bondejord, og de ejendomme, der bestod af fri jord. Blandt fri jord skelnede dansk ret mellem hovedgårde, hovedgårdsparceller, købstadsjorder, præstegårdsjorder og andre embedsjorder. Til hovedgårde regnedes de jordbrug, under hvilke der endnu hørte eller i alt fald tidligere havde hørt bøndergods.
De fleste af disse ejendomme opstod før 1660, men der er i det 18. århundrede oprettet mange hovedgårde. Hovedgårde blev inddelt i sædegårde og avls- og ladegårde.

Efter Enevældens indførelse blev det muligt for borgerlige at købe hovedgårde med  privilegie, uanset om den kom i borgerlig eje. De sidste privilegier blev ophævet ved lensafløsningen i 1919.

Brug af udtrykket "hovedgård" 
I en mængde middelalderlige diplomer fra det 14. og 15. århundrede forekommer betegnelsen "hovedgårde" (lat.: curiae principales), men disse synes som oftest at have været meget forskellige fra senere tiders hovedgårde. De sammenbragte jordbrug efter sammenlægning, når jorderne ligger i naturlig forbindelse med hinanden, betegnes hovedgård som bol at have haft deres jorder i fællesskab med bønderne, blot har de haft flere kvotadele end de øvrige.

Disse ældre hovedgårde var altså af en aldeles anden art end de senere proprietærgårde, som opstår på privat initiativ og fortrinsvis ved ejernes egen fortjeneste. Om hovedgårdenes oprindelse må det mærkes, at vel adskillige større hovedgårde, der omtrent svarede til de senere, tidligere have været anlagt især på øde strækninger; men de senere store gårde skylder uden tvivl deres udvikling til en senere tid, da adelen ved mageskifter indbyrdes og med Kronen samlede sit strøgods på enkelte steder og derefter nedlagde bøndergårde og hele landsbyer for at indrette de store samlede herregårdsmarker, der blev drevet ved hoveri af de omliggende fæstebønder. 

En del ældre, mindre gårde blev udviklet til sådanne herregårde, andre blev simple bøndergårde. Ønsket om at sikre børnene et udkomme eller den efterlevende ægtefælle en værdig forsørgelse (enkesæder) ses ofte at have været motiverende for samlingen af jorder i alt fald før eller senest samtidig med udskiftningen, der i Danmark de fleste steder påbegyndes i slutningen af 1790’erne og gennemføres i begyndelsen af 1800-tallet som konsekvens af landboreformerne.

 
Landbrugsejendomme
Kongsgård

En kongsgård er en gård, der tjente som opholdssted for kongen eller hans repræsentanter under rejser rundt i landet. Betegnelse stammer fra middelalderen, men kendes allerede i vikingetiden. Mange kongsgårde blev bestyret af kongelige vasaller, en form for embedsmænd, hvoraf mange fungerede som skatteopkrævere. Kongsgårdenes strategiske beliggenhed bevirkede, at de tit blev befæstet og gradvist udviklede en del sig til større hovedgårde eller egentlige borge. Gennem senmiddelalderen afløstes mange kongsgårde af slotte og borge. Betegnelsen kongsgård kendes i alle nordiske lande.

Kongsgårde 

 Børglum Kloster
 Corselitze
 Viby Jylland

Danmark i middelalderen
Bygninger, konstruktioner og anlæg fra middelalderen
Sverige i middelalderen
Norge i middelalderen
Buckingham

Buckingham er en by vest for London med omkring 12.043 indbyggere (2011). Byen ligger i Buckinghamshire.

Navnet kommer fra angelsaksisk og betyder «Buccas hjem»; Bucca var en vigtig jordejer i området. Området blev administrationscenter i grevskabet i 888, under Alfred den Store. I det 16. århundrede flyttede Henrik 8. administrationscenteret til Aylesbury, som ligger omtrent midt i grevskabet.

Byen er vokset op omkring en gamle markedsplads, og har mange bygninger fra det 18. århundrede. En centralt placeret historisk bygning er det gamle fængsel, Old County Gaol, som er indrettet som bymuseum.

To hovedveje, A421 og A413, går gennem byen. 

Storbritanniens første og så langt eneste private universitet, University of Buckingham, ligger her. De fleste af de studerende er udenlandske.

Eksterne henvisninger 

Byer i England
Buckinghamshire
Det Mørke Tårn

Det Mørke Tårn er en episk serie af fantasy-romaner af forfatteren Stephen King, ifølge ham inspireret af digtet Childe Roland to the Dark Tower Came af Robert Browning (1812 - 1889).

Værket består af følgende bind;

 Revolvermanden (1991) (originaltitel: The Gunslinger (1982, 2003))
 Udvælgelsen (1991) (originaltitel: The Drawing of the Three (1987))
 Ødemarken (1993) (originaltitel: The Wastelands (1991))
 Troldmanden og glaskuglen (1998) (originaltitel: Wizard and Glass (1997))
 Ulvene (originaltitel: Wolves of the Calla (2003))
 Susannah Udgivet på dansk oktober 2005 (originaltitel: Song of Susannah (2004))
 Det mørke tårn (originaltitel: The Dark Tower (2004))
 Vinden igennem nøglehullet (originaltitel: The Wind through the Keyhole (2012))

Romaner fra USA
Bøger af Stephen King
Jan Hendrik Schön

Jan Hendrik Schön (født 1970), østrigsk fysiker. Schön opnåede kortvarig berømmelse efter en række forskningsgennembrud som senere viste sig at være resultat af videnskabelig uredelighed.
Inden han blev afsløret havde Schön modtaget Otto-Klung-Weberbank Prize i fysik og Braunschweig Prize i 2001, samt Outstanding Young Investigator Award uddelt af Materials Research Society i 2002, som alle trukket tilbage.

Affæren førte i det videnskabelige samfund til diskussion om det ansvar, der påhviler medforfattere og kritikere af videnskabelige artikler. Det er blevet opfattet som stærkt foruroligende at hverken medforfattere eller deltagere i peer review-processen havde opdaget Schöns bedrag.

Schöns forskningsområde var faststoffysik og nanoteknologi. Han fik en Ph.d. fra universitetet i Konstanz i 1997 og blev i december 2000 ansat af Bell Labs.

I perioden 1998 til sommeren 2001 var Schön medforfatter til en videnskabelig artikel i gennemsnit hver 8. dag. I 2001 offentliggjorde han i Nature at han havde fremstillet en transistor på molekylært niveau, et regulært gennembrud med radikal betydning for fremtidens computere og elektronik.

Kort efter opdagede flere fysikere, at Schöns data indeholdt anomalier, at de forekom for nøjagtige, og at de var i modstrid med fundamentale antagelser i den moderne fysik. Det blev bl.a. fundet, at eksperimenter udført ved forskellig temperatur havde samme støj.

I maj 2002 bad Bell Labs professor Malcolm Beasley fra Stanford University om at være formand for en komite der skulle undersøge mulig videnskabelig uredelighed. Komiteen udsendte spørgeskemaer og lavede interviews med Schöns medforfattere, og forsøgte at undersøge Schöns originale rådata. Imidlertid var alle Schöns data fra laboratoriet "gået tabt", og Schön havde ingen noter.

I september 2002 udgav komiteen sin rapport. Rapporten dokumenterede 16 tilfælde af videnskabelig uredelighed og forfalskede data. Rapporten konkluderede, at kun Schön havde begået bedraget. Der blev dog stillet spørgsmål ved, om en række væsentlige medforfattere, specielt Bertram Batlogg som var leder af Schöns forskningsenhed, burde have anet uråd.

Bell Labs afskedigede Schön samme dag de modtog rapporten. I oktober 2002 trak Science otte arikler af Schön (og andre) tilbage. I marts 2003 trak Nature syv artikler af Schön (og andre) tilbage.

Forskere ved det tekniske universitet i Delft og Thomas J. Watson Research Center har siden foretaget eksperimenter af samme art som Schöns. Schöns resultater har ikke kunnet reproduceres.

Schön blev af universitetet i Konstanz frataget sin doktorgrad i juni 2004.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 BBC Horizon: The Dark Secret of Hendrik Schön (på engelsk)

Fysikere fra Østrig
Østrigere i 1900-tallet