alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Blur

Blur er et engelsk rock band, stiftet i 1989 under navnet Seymour, men skiftede i 1990 navn til Blur efter krav fra deres pladeselskab Food Records. Bandet består af Damon Albarn (sang, klaver, keyboard), Graham Coxon (guitar, sang), Alex James (bas) og Dave Rowntree (trommer). Coxon forlod gruppen i 2002 for at koncentrere sig som sin solokarriere, men vendte tilbage til gruppen i 2009.

Gruppen var i begyndelsen af 90'erne ét af de første såkaldte britpop-bands, der sammen med Suede, Oasis og Pulp gjorde 60'er-inspireret rockmusik populær igen. Gruppen vendte sig dog væk fra britpoppen ved udgivelsen af Blur (1997) og 13 (1999) og begyndte at spille i en stil nærmere art-rock.

Efter 2003 holdt gruppen en pause, men vendte i 2009 ved en række koncerter i Storbritannien og i april 2010 lagde bandet singlen "Fool's Day" ud til gratis download på bandets hjemmeside. De har efter gendannelsen turneret internationalt og udgivet albummet The Magic Whip (2015), der blev nr. 1 i England. 

Blur har flere gange spillet i Danmark, bl.a. på Roskilde Festival (1992, 1995, 2003 og 2023) på Loppen på Christiania (1993) i Store VEGA i 2003 (uden Coxon) og i 2012 på Smukfest i Skanderborg.

Diskografi

Studiealbum 
 Leisure (Food/EMI, 1991)
 Modern Life Is Rubbish (Food/EMI, 1993)
 Parklife (Food, 1994)
 The Great Escape (Food/EMI, 1995)
 Blur (Food/EMI, 1997)
 13 (Food/EMI, 1999)
 Think Tank (Food/EMI, 2003)
 The Magic Whip (Parlophone, 2015)
 The Ballad of Darren (Parlophone, 2023)

Opsamlinger 
 Blur: Best Of (Food/EMI, 2000)
 Midlife: A Beginner's Guide To Blur (Food/EMI, 2009)
 21 (Bokssæt) (Food/EMI, 2012)

Singler 
 She's So High (1990)
 There's No Other Way (1991)
 Bang (1991)
 Popscene (1992)
 For Tomorrow (1993)
 Chemical World (1993)
 Sunday Sunday (1993)
 Girls & Boys (1994)
 To The End (1994)
 Parklife (1994)
 End of a Century (1994)
 Country House (1995)
 The Universal (1995)
 Stereotypes (1996)
 Charmless Man (1996)
 Beetlebum (1997)
 Song 2 (1997)
 On Your Own (1997)
 M.O.R. (1997)
 Tender (1999)
 Coffee & TV (1999)
 No Distance Left To Run (1999)
 Music Is My Radar (2000)
 Don't Bomb When You're the Bomb (2002)
 Out of Time (2003)
 Crazy Beat (2003)
 Good Song (2003)
 Fool's Day (2010)
 Under the Westway / The Puritan (2012)
 Go Out (2015)
 There Are Too Many Of Us (2015)
 Lonesome Street'' (2015)
 Ong Ong (2015)
 I Broadcast (2015)
 The Narcissist (2023)
 St. Charles Square (2023)
 Barbaric (2023)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Officielt Websted (på engelsk)
 

 
Etableret i 1989
Har spillet på Roskilde Festival
Isotropantenne

En isotropantenne er en teoretisk radioantenne, der udgør et punkt uden udstrækning i nogen retning. Den kan kun bruges som reference i beregninger, da man i praksis ikke kan udsende elektriske eller magnetiske felter fra et punkt.

Isotropantennens fiktive forstærkning (regnet med fortegn) i forhold til en ideel halvbølge dipolantenne er -2,14 dB – det skrives også -2,14 dBd, "d" efter dB viser, at forstærkningen er i forhold til en dipolantenne.

Det gælder så også, at dipolantennen i forhold til en isotropantenne har en forstærkning på +2,14 dBi, hvor "i" efter dB viser, at forstærkningen er i forhold til isotropantennen.

Se også 
 dBm
 dBi
 dBd

Antennetyper
Teorier
Avicenna

Avicenna (født 980, død 18. juni 1037) var en persisk læge, filosof og politiker, som havde betydelig indflydelse i datidens iranske verden. "Avicenna" er en latinisering af Por sina ibn Sina og er længe blevet brugt i vestlig omtale af ham. Hans fulde navn var Abu Ali al-Husain ibn Abdallah ibn Sina.

Ibn Sina blev født i Kharmaithen (i det nuværende Usbekistan), som hørte ind under Persien, og han døde i Hamadan, ligeledes under Persien (i dag: Iran). Mange forfattere mener, at han i virkeligheden var tadsjiker fra Balkh). Han var af fornem æt og blev allerede i en ung alder bekendt som læge og kom i gunst hos en af de samanidiske fyrster i Buchara. Senere blev han vezir hos en fyrste i Hamadan, blev afsat på grund af et oprør og derfor fængslet af efterfølgeren. Det lykkedes ham at flygte, og han blev livlæge i Ispahan. Under hele sit bevægede liv arbejdede han rastløst og hengav sig samtidig til alle livsnydelser, og for dette dobbelte kraftforbrug bukkede hans legeme til sidst under.

Mellem 1200 og 1550 fik hans skriftlige arbejder også stor betydning i den kristne verden. Han skrev mere end 400 bøger f.eks. Helbredelsens bog og el-qanun fi’ttibb Medicinsk regelsæt, også kendt som Qanun. Denne medicinske encyklopædi blev oversat til latin under navnet Canon medicinae og blev brugt som lærebog i Vesteuropa op til det 17. århundrede. Ibn Sina kan sammenlignes med en lægelige kapacitet som Abu Bakr Mohammad Ibn Zakariya al-Razi. Alligevel huskes han sjældent i Vesten og hans grundlæggende bidrag til medicin og den europæiske renæssance bliver overset.

I sine filosofiske skrifter er Ibn Sina tydeligt påvirket af Platon og Aristoteles, som han fortolker med al-Farabi som mellemled. Han søgte at forene og bringe overensstemmelse mellem Aristoteles lære og muslimske rettroenheds sætninger, dog uden at dette altid lykkedes. Han betragtes som én af de fire store, mutazilitiske lærde, hvor de andre tre er al-Kindi (800-873), al-Farabi (870-950) og Ibn Rushd (se Averröes 1126-1198). Disse er dog ikke hans samtidige.

Noter

Literatur 
 Høgel, Christian og Saer El-Jaichi (2020): Arabisk filosofi. Systime. 
 Langermann, Y. T. (ed.), Avicenna and his Legacy. A Golden Age of Science and Philosophy, Brepols Publishers, 2010,

Eksterne henvisninger 

 Avicenna on the subject and the object of metaphysics
 Claud Field: Mystics and Saints of Islam; London 1910 (kapitel X om Avicenna)
 Dimitri Gutas: "The Study of Arabic Philosophy in the Twentieth Century: An Essay on the Historiographyof Arabic Philosophy" (British Journal of Middle Eastern Studies, Vol. 29, No. 1 (May, 2002), pp. 5-25)
 Martin Winter: Uber Avicennas opus egregium De anima : (Liber sextus naturalium); München 1903

Filosoffer fra middelalderen
Læger
Politikere
Persere
Nyplatonisme
Den Islamiske Guldalder
Mac

Mac eller MAC kan henvise til flere artikler:

Mac (delnavn) – forstavelse til en række skotske og irske familienavne (gælisk: søn af).
Makeup Art Cosmetics – canadisk kosmetik-mærke.
Apple Macintosh – en computertype som populært kaldes for en 'mac'.
Mac OS X – Apple's Mac OS X.
Message Authentication Code
Media Access Control
Message authentication code – bruges i kryptografi

Se også
McDonald's – hvor "Mac" er forstavelsen på flere burgere fra menukortet
Ho (by)

Ho ligger i Sydvestjylland og er en bebyggelse i Varde Kommune i Region Syddanmark. Mange turister, særligt tyske, besøger byen primært på grund af naturen i området. Fra Ho er der 7 kilometer til Blåvand, 11 kilometer til Oksbøl og 32 til Esbjerg.

Etymologi 

Ho knytter sig til Ho Bugt. Ho er afledt af Hõi, der betyder trug eller kar. Ho kan derfor oversættes til "fjorden, der ligner et trug".

Historie 

Allerede i 1554 nævnes Ho (sammen med Hjerting) som ladeplads for Varde.

Ho bestod i 1682 af 22 gårde og 19 huse med jord. Det samlede dyrkede areal udgjorde 338,2 tønder land skyldsat til 60,87 tdr hartkorn. Dyrkningsformen var individuelle indelukker. Kvægbrug, især fåreavl, var hovederhvervet.

Den 28. juli 1688 fik skipperne i Ho (sammen med skipperne i Hjerting og Oksby) et kongeligt privilegium på at sejle og handle med fisk og varer.

Noter

Litteratur 
 Karl-Erik Frandsen: Vang og tægt. Studier over dyrkningssystemer og agrarstrukturer i Danmarks landsbyer 1682-83 (Bygd 1983),
 Henrik Pedersen: De danske Landbrug fremstillet paa Grundlag af Forarbejderne til Christian V.s Matrikel 1688; København 1928 (Reprotryk for Landbohistorisk Selskab, København 1975); 
 Mariann Ploug: "Ho Ladeplads" (Sjæk´len 2009; s. 23-31)

Se også 
 Ho Bugt
 Ho Kirke
 Ho Sogn
 Skallingen

Lokaliteter i Varde Kommune
Kæmpestar

 
Kæmpe-Star (Carex pendula) er et 60-180 cm højt halvgræs, der vokser i skove på leret bund. Undertiden også forvildet fra haver.

Beskrivelse 
Kæmpe-Star er en stedsegrøn flerårig urt med en tuet vækstform. Bladene er bueformet overhængende med lange, bladagtige støtteblade. De enkelte blade er linjeformede og meget brede og kun ganske lidt furede med hel rand. Blomsterstænglerne er hævet op over bladtuen. De bærer ét hanligt aks og fire-fem hunlige. Begge slags blomsterstande er brune. Frugterne er små nødder, der spirer villigt på våd eller skygget bund.

Rodnettet består af en stor mængde trævlerødder. Vækstpunkterne ligger gemt nederst i tuen, beskyttet af bladene.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 × 1 m (100 × 100 cm/år), blomsterstænglerne bliver dog op til 1,50 m høje. Målene kan bruges til beregning af planteafstande i fx haver.

Voksested 
Kæmpe-star gror på fugtig bund langs vandløb og som bundplante i løvskove. Den er udbredt i det vestlige Europa, inklusive enkelte, spredte steder her i landet, specielt i Sydøstjylland.

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Star, Kæmpe-
Star, Kæmpe-
Star-slægten
Gul bambus

 
Gul Bambus (Fargesia murielae) er en stedsegrøn busk med en helt særlig, opret til overhængende vækstform. Hos denne art sker blomstringen først efter ca. 110 års vækst, hvorefter hele planten dør. Det alvorligste skadedyr på Gul Bambus er Stor Panda, der har skud og blade af denne og nærtstående arter som eneste føde. Stor Panda er dog som bekendt ikke et problem i Danmark.

Beskrivelse 
De leddelte stængler med de typiske "græsblade" peger klart mod Bambus. Skuddene er helt omsluttet af blågrønne hylsterblade det første år. Under dem er stænglen mørkegrøn med blålig dug. Fra og med det andet år bliver farven mere eller mindre klart gul (det afhænger af, om skuddet får lys ind fra siden). Hvis der findes knopper, ses de som små, gulgrønne knuder ved knæene. Fra disse knopper dannes der mange korte, forgrenede sideskud fra knæene på stænglen. Disse sideskud bærer de egentlige løvblade. 

Blomsterne er typiske græsblomster med nøgne, hængende støvdragere. Hos denne art sker blomstringen først efter ca. 110 års vækst, hvorefter hele planten dør. Frøene har form som bygkorn, men de er sorte. De spirer udmærket i Danmark.

Rodnettet består af vandrette, leddelte jordstængler, som bærer grove trævlerødder og lyse stængelknopper. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 3 x 5 m (200 x 20 cm/år). Bemærk, at højdevæksten bestemmes af den varmemængde, som rodstokken modtog året før. Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Gul Bambus vokser i det centrale Kina (især i Sichuan-provinsen), hvor den optræder på humusrig, fugtig bund som underskov, i skovbryn og lysninger under blandede løv- og nåletræsskove. Arten kan også brede sig som pionerplante og danne ukrudtsagtige krat.

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Buske
Blomster i maj/juni
Bambus
Bambus-slægten

Slægten Bambus (Fargesia) er udbredt i Østasien. Der har været mange omskiftelser i klassificeingen af planterne. Slægten har skiftevis heddet Bambusa, Sinarundinaria og Thamnocalamus, men nu skulle det være ganske vist: Den skal hedde Fargesia, og det gør de to nævnte arter også. Det er i øvrigt de eneste, som dyrkes i Danmark, og derfor også dem, der omtales her.

 Gul bambus (Fargesia murielae)
 Sort bambus (Fargesia nitida)

 Fargesia pauciflora
 Fargesia robusta
 Fargesia rufa
 Fargesia scabrida
 Fargesia spathacea

Græs-familien
Bambus
Naloxon

Naloxon er en antagonist til opioider. I praksis anvendes stoffet som antidot. Handelsnavnet er Narcanti. 

Narcanti bruges i ambulancetjenesten i Danmark, som en lovmæssig oppakning af ambulancerne. Det administreres af enten ambulancebehandlere eller paramediciner og gives intramuskulært i lårmusklen på patienten. Det gives præhospitalt til personer der har taget en opioid og som har en respirationsfrekvens under 8-10. Virker efter 4-5 minutter.

Eksterne henvisninger 
 www.medicin.dk om Naloxon.

Lægemidler
Modgift

Modgift (medicinsk term: antidot) er stoffer, der modvirker andre stoffers giftvirkning.

Et eksempel er naloxon der bruges til overdosis af opioider.

Lægemidler
ICD

ICD har flere betydninger:

 International Classification of Diseases / Injuries and Causes of Death – en liste over sygdomme, skader og dødsårsager. Den nuværende version er ICD-10.

 Implantable Cardioverter Defibrillator – Pacemaker der kan afgive stød til hjertet i tilfælde af arytmi.
Polypeptid

Et polypeptid er et peptid der består af mindst 10 aminosyrer, som er bundet sammen af peptidbindinger. Kortere polypeptider benævnes oligopeptid (græsk. Oligo: få).

Polypeptider kan være af såvel naturlig som kunstig herkomst. Består et polypeptid af mere end 100 aminosyrer, bliver de betegnet som proteiner, dog er der for et protein flere nødvendige betingelser. Er højmolekylære makropeptider forbundet gennem vand- eller disulfidforbindelser, benævnes disse protein.

Peptider kan også være starten på et enzym.

Se også 
 Protein
 Peptid

Biokemi
Cellebiologi
Kvælstofforbindelser
Perception

Perception betyder opfattelse af noget via sanserne.

Perception er vores opfattelse og fortolkning af det vi sanser.
Perceptionen er påvirket af gestaltlovene samt vores baggrund og forventninger.

Objektperception 
Objektperception er simpelthen vores opfattelse af ydre objekter. Den kan deles op i to.
Bottom-up processer er de informationer vi får fra sanserne og som kommer fra objekterne selv.
Top-down processer er de erfaringer, behov, forventninger og den viden, vi møder objekterne med.
Vi bruger især top-down processer, når noget står uklart (eksempelvis grundet tåge), og vi er nødt til at bruge vores viden til at slutte os til sammenhænge.

Person-perception 
Når det kommer til person-perception er førstehåndsindtrykket afgørende. Selvom vi siden hen får indtryk af eller informationer om personen, der ikke stemmer overens med førstehåndsindtrykket, vil vi have svært ved at undlade at falde tilbage til det.
Haloeffekten tilsiger, at vi med ganske få indtryk kan forme et indtryk af en anden person. Med få henholdsvis gode eller dårlige indtryk vil vi generalisere og sige, at personen overordnet set er god eller dårlig.

Rosenthal-effekten understreger, at vores forudgående opfattelse og fortolkning af en person ofte vil få karakter af en selvopfyldende profeti.
Psykologen Robert Rosenthal lavede et forsøg med en skoleklasse. En ny lærer, der på forhånd var blevet sat ind i, hvordan eleverne ”var”, kom ind i klassen. Eleverne var ret ensartede, men i løbet af skoleåret udviklede de elever, læreren på forhånd havde fået at vide var intelligente, sig i en positiv retning. Omvendt udviklede de elever, læreren på forhånd havde fået at vide var dårlige, sig negativt.

Her kan man sige, at lærerens forventninger, eller kognitive skemaer, blev overført til virkelighed.

Stereotyper 
Man taler om, at vi har stereotyper, altså faste personskemaer, sat op ud fra bestemte faktorer. Er personen fra en bestemt etnisk gruppe, klædt på en bestemt måde, i en bestemt aldersgruppe eller lignende, må vedkommende altså være på en bestemt måde.
Stereotyper gør os i stand til at agere i sociale sammenhænge, det letter kommunikationen, gør os særligt opmærksom på farer, og opretholder ikke mindst vores billede af verden.

Enhver sanseoplevelse eller fortolkning (perception), der afstedkommer en følelsesmæssig respons, er en projektion (et spejlbillede). Man ser noget i andre, som er i en selv.

Se også 

 Visuel perception
 Auditiv perception
 Kognitionspsykologi

Psykologi
Kognitionsvidenskab
Uløste problemer indenfor neurovidenskab
Visuel perception

Visuel perception er den psykologiske proces, der efterfølger selve synssansningen, hvor det sansede fortolkes ved hjælp af såkaldte 'cues'. For eksempel er det et 'cue', at der er forskel i størrelse, når man skal bedømme afstande.

Se også 
Perception
Kognitionspsykologi

Psykologi
Syn

en:Visual perception
Frekvensspring

Frekvensspring (engelsk Frequency-hopping spread spectrum (FHSS)) er en metode inden for radiokommunikation hvor sendefrekvensen ændres efter et kendt mønster. Teknikken kan anvendes mod aflytning eller jamming. Det er nødvendigt at både sender og modtager kender hoppe-mønsteret for at at transmissionen kan forløbe smertefrit.

Flere opfindere 
Der er flere som har bidraget til Frekvensspring modulationsteknologi - fx:

I 1899 eksperimenterede Guglielmo Marconi med frekvensselektiv modtagelse i forsøget på at minimere interferens.

De tidligste omtaler af frekvensspring modulation i offentlig litteratur er i US patent 725,605 tildelt til Nikola Tesla den 17. marts 1903 og i radio pioneren Jonathan Zennecks bog Wireless Telegraphy (tysk, 1908, engelsk oversættelse McGraw Hill, 1915), selom Zenneck selv har ytret at Telefunken allerede havde prøvet det. Nikola Tesla nævner ikke frasen “frequency hopping” direkte, men antyder det bestemt. Med titlen Method of Signaling, beskriver patentet et system som ville kunne bibringe radiokommunikation without any danger of the signals or messages being disturbed, intercepted, interfered with in any way.

George Antheill og Hedy Lamarr udviklede i juni 1941 tanken om et hemmeligt kommunikationssystem for fjernstyring af torpedoer, baseret på en mekanisme, der beskrev en tidlig form for frekvensspring ved at skifte mellem 88 frekvenser. For fjenden ville det være umuligt at blokere alle 88 frekvenser samtidigt. Den 11. august 1942 blev US-patent 2292387 tildelt Antheil og "Hedy Kiesler Markey" – som Lamarr officielt hed på det tidspunkt.

Idéen var så langt forud for sin tid, at den ikke kunne realiseres i 1942. Den blev først implementeret i 1962, hvor den blev brugt af den amerikanske flåde under blokaden af Cuba. Da var patentet dog udløbet. Måske derfor blev det først kendt i 1997, hvor organisationen Electronic Frontier Foundation tildelte Lamarr en pris for hendes bidrag. I 1998 købte den canadiske udvikler af trådløs teknologi, Wi-LAN Inc., 49 % af patentet fra Lamarr for et ikke offentligt oplyst antal aktier. Antheil døde 12. februar 1959.

Lamarrs og Antheils idé fungerer som grundlag for den moderne frekvensspring kommunikationsteknologi, der anvendes i bluetooth-forbindelser, en del wi-fi og i GSM-teknologi.

Se også 
 Bluetooth

Referencer 

Radioteknik
Telekommunikation
Radiobølgernes udbredelse

ja:スペクトラム拡散#周波数ホッピング
Arabiens drøm

"Arabiens drøm" var vindersangen ved MGP i 2003. Den blev sunget af Anne Gadegaard som på daværende tidspunkt var 12 år gammel. 
Band: 
Trommer: Morten 
Bas: Anders 
Guitar: Simon
Ved den europæiske udgave af de unges melodigrandprix samme år opnåede sangen en femteplads.

Sange fra Danmark
Børnesange
Sange fra 2003
Transparent

Transparent har flere betydninger:

 Transparent (folie) – et gennemsigtigt materiale til en overheadprojektor
 Transparent (gennemsigtig) – en egenskab
 Et banner med slagord ved en demonstration
Planteanatomi

Planternes anatomi er meget ensartet, når man ser på de grove træk. Når man derimod studerer arter og individer, kan man finde særtræk, som adskiller sig fra den almindelige planteanatomi, der er emnet her. Disse særtræk skal søges i artiklerne med beskrivelse af de enkelte arter.

Planter kan opdeles på mange måder, men når det drejer sig om anatomien, er det skillelinjen mellem de urteagtige og de træagtige, der er vigtigst. Til de urteagtige hører de enårige, de toårige og stauderne. Til de træagtige hører buske og træer, hvad enten de er stedsegrønne eller løvfældende.

Planter er bygget op af nogle grundlæggende organer, der kan være formet på meget forskellig måde, men de er som regel lette at genkende. Organerne er sammensat af forskellige vævstyper, og de er på deres side opbygget af celler med forskellige organeller.

 Blomst (ill. "A")
Bægerblad "4"
Kronblad"3"
Støvknap "2"
Frugtknude "1"
Blomsterstand
 Frugt
Frø
Kim
Frøhvide
Sammensat frugt
 Blad
 Palissadevæv
 Svampevæv
 Spalteåbning
 Ledningsstreng
 Stængel (ill. "B")
Sikar
Vedkar
 Ved
Bark
Kambium
Phloem
Xylem
Marvstråle
Kerneved
Splintved
Grenkrave
 Rod (ill. "C")
Rodhår
Mykorrhiza
Knoldbakterie

Botanik
Urteagtig

Urteagtige planter er planter, der ikke har en forveddet stængel. Det betyder, at alle overjordiske dele dør væk om vinteren, sådan at de urteagtige planter kun overlever ved hjælp af de underjordiske dele.

De urteagtige kan være énårige som f.eks.
Enårig Rapgræs (Poa annua)
Korn-Valmue (Papaver rhoeas)
Almindelig Ært (Pisum sativum)

- eller de kan være toårige som f.eks.
Mælkebøtte ((Taraxacum vulgare)
Vild Kørvel (Anthriscus sylvestris)
Rødbede (Beta vulgaris var. conditiva)

- eller de kan være flerårige (stauder) som f.eks.
Stor Nælde (Urtica dioica)
Knoldet Mjødurt (Filipendula vulgaris)
Have-Rabarber (Rheum rhabarbarum)

Noter 

Botanik
232 f.Kr.



Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Ashoka, Maurya-rigets hersker.

 
32
67 f.Kr.



Begivenheder 
 Pompejus renser Middelhavet for sørøvere.
 Mithras-religionen kommer til Rom med de fangne sørøvere.

Født

Dødsfald

Sport 

67
Auditiv perception

Auditiv perception betyder bredt hørelse, dvs. sansning af lyd. Ofte hentyder ordet kun til den proces, der følger efter selve sansningen. Sansningen der foregår i øret består af opfangelsen af lydbølger.

Lydperception består i fortolkning og bearbejdning af sansedata, ud fra såkaldte cues. Ud fra sansesdata foretages differentiering og lokalisering af lydkilder. Der er mange forskellige cues.

Et af de cues der hjælper ved lokalisering er interaurale forskelle i amplitude og tid. Det øre der er tættest på lydkilden rammes først og dette giver hjernen information om stedet. Samtidig falder amplituden inden den rammer det andet øre. Men er kilden lige bag ved eller foran er der ikke interaurale forskelle. Der hjælper så et andet cue: Lydbølgerne ændres når de rammer torso og hoved og herved kan hjernen skelne bølger, der kommer bagfra og bølger der kommer forfra. Denne spektrale transformation af lyden kaldes Head related transfer function.

De simpleste cues, der bruges for at adskille lydkilder fra hinanden er spatial og temporal separation, altså lydkilderne befinder sig forskellige steder, og giver lyd på forskellige tidspunkter. Andre cues er modulation, frekvens, harmonicitet og intensitet.

Se også 
Akustik
Kognitionspsykologi

Psykologi
Audition

En audition er en optagelsesprøve til for eksempel et teaterstykke eller en musical.

I Danmark bruges optagelsesprøver ved en række kunstneriske uddannelser og videregående uddannelsesinstitutioner, heriblandt Den Danske Scenekunstskole, Forfatterskolen og Danmarks Medie- og Journalisthøjskole. Derudover er det bestemt i Bekendtgørelse om adgang til de videregående uddannelser,  at en andel af de udbudte studiepladser ved kunstneriske uddannelser og universiteter, reserveres til kvote 2.

Man kan forberede sig til optagelsesprøver gennem private udbydere.

Referencer 

Teater
Newton (enhed)

Newton (forkortet med symbolet N) er SI-enheden for kraft. Den er opkaldt efter Isaac Newton.

Definition 
En newton er den kraft, der er nødvendig for at give et legeme med en masse på et kilogram en acceleration på 1 meter per sekund i anden. Eller at accelerere  et kilogram til en fart af en meter per sekund, på et sekund.

En newton er i elementære SI-enheder:

Se også 
 Gravitation

Afledte SI-enheder
Kraftenheder
Isaac Newton
Hjejlen

S/S Hjejlen er en hjuldamper fra 1861, som sejler på Silkeborgsøerne.

Hjejlen er verdens ældste aktive hjuldamper, der stadig drives af den originale dampmaskine.

Hjejlen blev indviet 24. juni 1861 under overværelse af Frederik VII. Den blev sejlet fra Baumgarten & Burmeisters Maskinbyggeri (senere Burmeister & Wain) den 11. juni via Helsingør og Randers op gennem Gudenåen til sit bestemmelsessted Silkeborg den 15. juni.

Beskrivelse 

 Længde: 28,42 meter (o.a.).
 Bredde: 6,25 meter.
 Dybgang: 1,1 meter.
 Maskinstyrke: 50 i.hk.
Tonnage: 27,32 brt.

Styrehuset er midtskibs. Skibet har et frit fordæk, mens der agter er indrettet en lukket salon. Dækket over den er overdækket med et let tag. Skibets to skovlhjul sidder omtrent midtskibs på hver side. Galionsfiguren forestiller en hjejle, den nuværende er fremstillet i 1990.

Hjejleselskabets andre skibe 

Hjejlen ejes af Hjejleselskabet, som har en flåde på ni både.
Efter Hjejlen fulgte i 1896 dampbåden Ternen, som i 1922-23 blev ombygget til motorbåd.
Fra samme værft i Kristiansstad kom i 1903 Maagen, som videresolgtes til Ry Turistbåde i 1975.
I 1909 kom selskabets største båd Hejren, i 1920 fulgte den mindste, Falken. I 1947 købtes Tranen, i 1948 Rylen og 1996 rederiets nyeste, Mågen.
Hejren var som Ternen og Mågen oprindeligt et dampskib og rummede til 1965 to kulfyrede dampmaskiner.
I 2008 overtog Hjejleselskabet Ry Turistbåde med bådene Turisten (tidligere Maagen) og Viking (bygget 1923).

150 års jubilæum 
I 2011 fejrede Hjejlen sit 150 års jubilæum med tilstedeværelse af dronning Margrethe 2. I den anledning udstedte Danmarks Nationalbank en jubilæumsmønt. og Post Nord et frimærke.

Se også 
Hjejlen blev vist i V.U.-Filmen fra 1934

Noter

Litteratur 
 Mogens Lebech, Hjejlen – Danmarks ældste dampskib og sejladsen på Himmelbjergsøerne, Burmeister & Wain, 1961.
 Tage Kaarsted, Bådfart på Silkeborgsøerne gennem 100 år, A/S Hjejlen, 1961.
 Keld Dalsgård Larsen, Kurt Balle Larsen og Lis Thavlov, Hjejlen og det skønne Silkeborg, Silkeborg Museum, 2011.
 Steen Pedersen, Gennem sø og å – om turistbådene på Silkeborgsøerne 1861-2011, Silkeborg Arkiv, 2012.

Eksterne henvisninger 

 Hjejlens hjemmeside

Silkeborg
Etableret i 1861
Hjuldampere
Skibe fra Danmark
Gudenå
Sirius (dampskib)

Sirius var en hjuldamper, som blev bygget i 1837 og var det første skib som krydsede Atlanterhavet udelukkende ved dampkraft 

Denne berømte overfart fra London til New York, sluttede den 22. april 1838 efter en overfartstid på 18 dage og 14 timer. Sirius var første indehaver af Atlanterhavets blå bånd (Det blå bånd er efterfølgende blevet tildelt skibe med den hurtigste transatlantiske overfartstid). 

Sirius rekord blev slået dagen efter af SS Great Western. Efterfølgende påbegyndte Sirius en rutefart over Atlanten, men sejladsen blev indstillet efter  én tur på grund af manglende tilgang af passagerer. 

Sirius grundstødte og totalforliste  den 16. januar 1847 udfor Ballycotton, Irland med tab af 20 menneskeliv.

Ekstern henvisning 
 Forskelligt om Sirius (engelsk)

Fodnoter 

Dampskibe
Oceanskibe
Skibe fra Storbritannien
Leksikograf

En leksikograf er en person, der arbejder med ordbøger.

Den videnskabelige disciplin om ordbøger kaldes leksikografi.

Man skelner mellem teoretiske leksikografer (også kaldet metaleksikografer), som arbejder videnskabeligt med principper for udarbejdelse af ordbøger, og praktiske leksikografer, som udarbejder konkrete ordbøger.

I de fleste tilfælde vil det være en fordel, hvis en leksikograf, der udarbejder en konkret ordbog, beskæftiger sig med både den teoretiske og den praktiske leksikografi, idet man som leksikograf står bedst rustet, hvis man har en grundlæggende teoretisk viden om det man beskæftiger sig med i praksis.

Se også 
 LEDA - forening for Leksikografer i Danmark

Litteratur 
 Henning Bergenholtz og Sven Tarp (red.): Manual i fagleksikografi. Systime 1994.
 Sandro Nielsen: "Anmeldelse af ordbøger". I: LexicoNordica 10-2003, 27-44.

Eksterne henvisninger 
 Center for Leksikografi

Titler
Leksika
Jacques Tati

Jacques Tati (9. oktober 1907 – 5. november 1982) var en fransk filmskaber. Han blev født som Jacques Tatischeff i Le Pecq (Yvelines), Frankrig og døde i Paris.

I slutningen af 1930'erne indspillede han med en vis succes nogle af sine tidlige sportskunster, som han havde optrådt med som mimeartist. Disse film startede hans filmkarriere.

Hans første spillefilm, En festlig dag, handler om et landsbypostbud, som efter at være blevet påvirket af en film han har set i et tivoli, gør alt for at forbedre sin postomdeling.

Tati spiller hovedrollen i alle sine film, og fra hans anden spillefilm (Festlige feriedage) og frem er denne rolle altid den kejtede og socialt kluntede Monsieur Hulot. Tatis manuskript til Festlige feriedage blev Oscar-nomineret i 1954 og Min onkel fik i 1958 en Oscar for bedste fremmedsprogede film.

Hans næste projekt, Playtime, som det tog ham ni år at færdiggøre, var hans største satsning og dyreste film (han fik opført en moderne by, kaldet Tativille, i fuld målestok i et filmstudie). Filmens kommercielle fiasko fik ham til at indspille sine to sidste film med meget beskedne budgetter.

Et sidste manuskript, Confusion, med fjernsyn som tema er endnu ikke blevet indspillet.

Rowan Atkinson, som er kendt for sin rolle som Mr. Bean, har tidligere udtalt at en af hans største inspirationskilder til figuren Mr. Bean, er Jacques Tatis figur Monsieur Hulot.

Filmografi

Skuespiller 
 On demande une brute (1934, kortfilm)
 Oscar, champion de tennis (1932, kortfilm)
 Gai dimanche (1935, kortfilm)
 Træn din venstre hook (1936, kortfilm)
 Retour à la terre (1938, kortfilm)
 Sylvie et le fantôme (1946)
 Djævelen i kroppen (1947)
 Skolen for postbude (L'École des facteurs, 1947, kortfilm)
 En festlig dag (Jour de fête, 1949)
 Festlige feriedage (Les vacances de Monsieur Hulot, 1953)
 Min onkel (Mon oncle, 1957)
 Playtime (1967)
 Aftenkursus (Cours du soir, 1967, kortfilm)
 Trafik (Trafic, 1971)
 Instruktør 
 Gai dimanche (1935, kortfilm)
 Skolen for postbude (L'École des facteurs, 1947, kortfilm)
 En festlig dag (Jour de fête, 1949)
 Festlige feriedage (Les vacances de Monsieur Hulot, 1953)
 Min onkel (Mon oncle, 1957)
 Playtime (1967)
 Trafik (Trafic, 1971)
 Parade (1974, TV)
 Forza Bastia (1967, dokumentarkortfilm)

Referencer

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra Frankrig
Skuespillere fra Frankrig
Mimikere fra Frankrig
Ærescesar
Franskmænd i 1900-tallet
Jean-Pierre Jeunet

Jean-Pierre Jeunet (født 3. september 1953 i Roanne, Frankrig) er en fransk filminstruktør. Mange af Jeunets tidligere film, skabt i et samarbejde med designeren og instruktøren Marc Caro, foregår i en dystopisk retro-fremtid, med De fortabte børns by i 1995 som kulminationen.

Successen med De fortabte børns by medførte at Jeunet blev inviteret til at instruere den fjerde film i Alien-serien, Alien: Resurrection. Selvom den blev dårligt modtaget af kritikerne, solgte Alien: Resurrection mange billetter og med en Hollywood-film i bagagen fik Jeunet frie tøjler til sit næste projekt, Amélie.

Den mere optimistiske film Amélie, som foregår i Paris-bydelen Montmartre, vandt fire Césarpriser (blandt andet for bedste film og bedste instruktør), to BAFTA priser og var nomineret til fem Oscars.

Jeunet udvælger med fuldt overlæg skuespillere med usædvanlige ansigter til sine film og anvender ofte vidvinkel-linser til at forvrænge de menneskelige udtryk og omgivelserne. Skuespilleren Dominique Pinon har medvirket i alle Jeunets fire spillefilm og Ron Perlman medvirker i både De fortabte børns by og Alien: Resurrection.

Udvalgte film 
 L' Évasion (1978; kortfilm; animateret; med Marc Caro)
 Le Manège (1980; kortfilm; med Marc Caro)
 Le Bunker de la dernière rafale (1981; kortfilm; med Marc Caro)
 Pas de repos pour Billy Brakko (1981; kortfilm; animeret)
 Foutaises (1989; kortfilm; animeret)
 Delicatessen (1991; med Marc Caro)
 De fortabte børns by (La Cité des enfants perdus) (1995; med Marc Caro)
 Alien: Resurrection (1997)
 Den fabelagtige Amélie fra Montmartre (Le fabuleux destin d'Amélie Poulain eller Amélie) (2001)
 En lang forlovelse (Un long dimanche de fiançailles) (2004)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra Frankrig
César for bedste instruktør
Marc Caro

Marc Caro (født 2. april 1956) er en fransk filmskaber, særlig kendt for sit samarbejdet med Jean-Pierre Jeunet.

Eksterne henvisninger 
 

Filminstruktører fra Frankrig
Kim Larsen & Kjukken

Kim Larsen & Kjukken var en dansk rock-pop-gruppe som blev dannet i 1995. Dens sidste besætning bestod af sanger og guitarist Kim Larsen, guitarist Karsten Skovgaard, bassist Jesper Haugaard, trommeslager Jens Langhorn, og rytmeguitarist Jørn Jeppesen.

Kim Larsen & Kjukken blev dannet i 1995 af Kim Larsen, Karsten Skovgaard (guitar), Bo Gryholt (bas), og Jesper Rosenqvist (trommer). Navnet "Kjukken" stammer fra en tegneserie med en figur beskrevet som en "Tintin-lignende skikkelse med blød kasket, pludderbukser og jordemodertaske." Bandet spillede deres første koncert den 12. oktober 1995 på Magasinet i Odense.

I 2002 forlod bassist bassist Bo Gryholt Kim Larsen & Kjukken, og blev i 2003 erstattet af Jesper Haugaard. I 2014 måtte trommeslager Jesper Rosenqvist, der havde været med siden starten, stoppe karrieren på grund af helbredsproblemer. Siden turneen i 2015 har Jens Langhorn været Kjukkens trommeslager. Han har tidligere spillet i Fielfraz. Samme år kom rytmeguitarist Jørn Jeppesen med i bandet. Han var desuden Kim Larsens manager fra 2001.

Medlemmer 
Kim Larsen – guitar og sang (1995-2018)
Karsten Skovgaard – guitar (1995-2018)
Jesper Haugaard – bas (2003–2018)
Jens Langhorn – trommer (2015–2018)
Jørn Jeppesen – rytmeguitar (2015–2018)

Tidligere medlemmer
Bo Gryholt – bas (1995–2002)
Jesper Rosenqvist – trommer (1995–2014)

Tidslinje

Diskografi

Studiealbum

Livealbum

Albumoptrædener

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Kim Larsen & Kjukkens officielle hjemmeside
 Fanside om Kim Larsen & Kjukken

 
Musikgrupper fra 1995
Musikgrupper opløst i 2018
Fran Walsh

Frances Walsh (født 10. januar 1959) er en oscarbelønnet manuskriptforfatter og filmproducer fra New Zealand. Hun har arbejdet sammen med filminstruktøren Peter Jackson, siden de mødtes i forbindelse med post-produktionen af splatterfilmen Bad Taste. De to skrev sammen med Philippa Boyens filmmanuskriptet til filmtrilogien Ringenes Herre og blev hædret med en oscar for bedste filmatisering.

Fran Walsh og Peter Jackson er partnere både professionelt og privat og har sammen to børn. Walsh foretrækker en mere tilbagetrukket tilværelse end Jackson og ville ikke interviewes til DVD'erne med Ringenes Herre-filmene, men deltog dog i et kommentarlydspor.

Ekstern henvisning 
 

Filmproducere fra New Zealand
Manuskriptforfattere fra New Zealand
Filminstruktører fra New Zealand
Skuespillere fra New Zealand
Oscar for bedste filmatisering
Oscar for bedste sang
American Psychiatric Association

American Psychiatric Association er den amerikanske forening af psykiatere.
Også internationale læger der er specialister i psykiatri, kan være medlemmer.

Foreningen udgiver journaler, foldere og ikke mindst Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM), der er en liste over psykiske forstyrrelser.

Ekstern henvisning 
 American Psychiatric Association

Brancheforeninger
Organisationer fra USA
Etableret i 1844
APA

APA er en forkortelse med forskellige referencer:
 APA - norm -retningslinjer for publikationer
 American Psychological Association – amerikansk forening for psykologer
 American Psychiatric Association – amerikansk forening for psykiatere
Rind

Rind har flere betydninger:

 Rind (nordisk mytologi) – er en person i nordisk mytologi
 Rind et al.
 Rind Sogn – sogn i Herning Kommune
Mulig verden

En mulig verden er en verden, der ikke er (logisk) umulig. Udtrykket blev opfundet af Leibniz.

Mulig verden teorien i litterære studier 

Mulig verdener teori på litterære studier anvender begreber fra mulige verden logik og anvender dem til verdener, der er oprettet af fiktive tekster, fiktive univers. Navnlig muligt-verden teorien giver et nyttigt ordforråd og begrebsapparat til at beskrive disse verdener. Men en litterære verden er en bestemt type af mulige verden, fjern adskiller sig fra de mulige verdener i logic.
Dette skyldes, at en litterær tekst rummer sit eget system af modalitet, bestående af nuværende verdener (aktuelle begivenheder) og verdener (mulige hændelser).
 
I fiktion, princippet om samtidighed, udvider det til at dække det tredimensionelle aspekt, når det overvejes at lade to eller flere fysiske objekter, realiteter, opfattelser og objekter ikke-fysisk, kan sameksistere i samme tid og rum. Således er et litterært univers gives autonomi på samme måde som det nuværende univers.

Litterære kritikere, som f.eks. Marie-Laure Ryan, Lubomir Doležel, og Thomas Pavel, har brugt mulige verdener teori til at behandle begreberne litterære sandhed, arten af fictionality, og forholdet mellem fiktive verdener og virkelighed. Tagclouds - udbud af fiktive muligheder er også blevet foreslået hvor sandsynligheden for en fiktiv verden vurderes.
Mulige-verden teorien bruges også indenfor narratology til delt en bestemt tekst i sit konstituerende verdener, og aktuelle. I denne tilgang, modale struktur i den fiktive tekst er analyseret i forhold til Stis historie og tematisk bekymring.

Se også 
 Metafysik
 Underbestemthed

Metafysik
Fiktive steder
Logiske modeller
Matematiker

En matematiker er en person, som undersøger hvordan matematikken fungerer. Dette kan enten ske ved at lave nye matematiske beviser eller ved at fremlægge nye teorier. I dag har en matematiker typisk en akademisk grad i matematik, men der findes tilfælde i historien med personer, som har været selvlærte.

Danske matematikere 
 Niels Henrik Abel (norsk)
 Erik Sparre Andersen
 Christian Berg
 Harald Bohr
 Svend Bundgaard
 Werner Fenchel
 Bent Fuglede
 Uffe Haagerup
 Vagn Lundsgaard Hansen
 Poul Heegaard
 Johannes Hjelmslev
 J.L.W.V. Jensen
 Børge Jessen
 Søren Johansen
 Jesper Lützen
 Ib Madsen
 Nicolaus Mercator (holstensk) 
 Georg Mohr
 Johannes Mollerup
 Jakob Nielsen
 Niels Nielsen
 N.E. Nørlund
 Gert Kjærgård Pedersen
 Julius Petersen
 
 Jan Philip Solovej
 Johan Frederik Steffensen
 Carsten Thomassen 
 Hans Tornehave
 Caspar Wessel (norsk)
 Carl Winsløw
 Hieronymus Georg Zeuthen

Udenlandske matematikere 
 Charles Babbage
 Georg Cantor
 Leonhard Euler
 Abraham Fraenkel
 Carl Friedrich Gauss
 Sophie Germain
 Kurt Gödel
 Sir William Hamilton
 David Hilbert
 Edward Kofler
 Sofja Kovalevskaja
 Pierre-Simon Laplace
 Gottfried Wilhelm von Leibniz
 John Forbes Nash
 John von Neumann
 Sir Isaac Newton
 Blaise Pascal
 Sir Roger Penrose
 Alan Turing
 John Venn
 Norbert Wiener
 Ernst Zermelo

Klassiske matematikere 
 Arkimedes
 Euklid
 Pythagoras
Italiensk skovranke

 
Italiensk skovranke (Clematis viticella) er en slyngende lian med tynde grene. Som alle andre af Skovranke-slægten klatrer denne ved hjælp af bladstilkene. Hele planten er giftig.

Beskrivelse 
Barken er lysegrøn og furet, senere brun og blank, og til sidst lyst grålig og afskallende i lange strimler. Knopperne er modsatte, men ses først efter løvfald. Da er de udspærrede og "lasede" med tætte grå hår. 

Bladene er uligefinnede med ægformede, helrandede småblade. Bladene er mørkegrønne på oversiden og friskgrønne på undersiden. Blomsterne sidder enkeltvis i bladhjørnerne på lang stilk. De er blåviolette eller rødlige. Frugterne er næsten runde med en lang spids og kort, nøgen frøhale. Frøene modner kun sjældent i Danmark. Planten er formentlig fremmedbestøvet, hvad der kan forklare den ringe frøsætning. 

Rodnettet består af tykke hovedrødder, som er svagt forgrenede. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 x ? m (200 x ? cm/år), men den gennemsnitlige, årlige tilvækst ligger en hel del lavere, måske 40-50 cm. Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Italiensk Skovranke er udbredt fra Iran og Tyrkiet over Kaukasus til Sydøst- og Sydeuropa. Den hører hjemme i ege-blandingsskovene, hvor den optræder som lian i krat, lysninger og skovbryn. 

Langs Kelkit-floden ved landsbyen Sugözü på sydsiden af de Pontiske bjerge findes arten i 600 m højde, hvor den indgår i kratbevoksninger (plantesamfundet Periploco graecae-Elaegnetum angustifoliae) sammen med bl.a. alm. brunelle, alm. rajgræs, enbo galdebær, engriflet hvidtjørn, græsk træranke, hunderose, Rubus canescens (en art af brombær), skarpbladet asparges, smalbladet sølvblad, strandloppeurt og Torillis arvensis (en art af randfrø)

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Lianer
Rosa blomster
Blå blomster
Blomster i juli
Haveplanter
Skovranke

Skovranke (Clematis) er en slægt af slyngplanter med ca. 120 arter og hybrider, som er udbredt overalt i de tempererede egne, dvs. i Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Centralasien, Østasien og Nordamerika samt Europa. Det er mere eller mindre træagtige lianer eller stauder. Stænglerne er spinkle og furede med en bark, som med tiden bliver afskallende. Bladene er modsat stillede og hele eller (oftere) uligefinnede med 3 småblade. Blade eller småblade har former, der spænder fra hjerteform til lancetform, og bladranden kan være hel eller, tandet eller lappet. Blomsterne sidder akselstillet eller endestillet i stande, der rummer én til mange blomster. Blomsterne kan være rent hanlige eller rent hunlige eller tvekønnede, og de er regelmæssige med mange støvdragere og 4 kronblade. Frugterne er nødder med mere eller mindre tydelige frøhaler.

Her beskrives kun de arter, som bliver dyrket i Danmark eller som er naturaliseret her.

 Alpeskovranke (Clematis alpina)
 Vellugtende skovranke (Clematis flammula)
 Blå staudeklematis (Clematis integrifolia)
 Bjergskovranke (Clematis montana)
 Hvid staudeklematis (Clematis recta)
 Nikkende skovranke (Clematis rehderiana)
 Opret skovranke (Clematis stans)
 Guldskovranke (Clematis tangutica)
 Almindelig skovranke (Clematis vitalba)
 Italiensk skovranke (Clematis viticella)

Litteratur 
 Mary K. Toomey og Everett Leeds: An Illustrated Encyclopedia of Clematis, 2001, 
 John Feltwell: Klematis fra A-Z, 
 Charles Chesshire: Clematis,

Eksterne henvisninger 
 havenyt.dk: Trives klematis i en udestue?
 Dueholms planteskole: Beskæring af klematis 
 The International Clematis Society 

Ranunkel-familien
Haveplanter
Henrik Harpestreng

Henrik Harpestreng (død 1244) var en dansk middelalderlæge. Man ved ikke meget andet om ham, end at han er død 1244 som Medicus et Canonicus Roschildensis, at han har været læge hos Kong Erik, formentlig Erik 4. Plovpenning og har nydt overordentlig stor anseelse som læge.

Hans ry er knyttet til de af ham forfattede lægebøger på dansk, hvoraf der foreligger forskellige mere eller mindre fuldstændige håndskrifter. Et sådant smukt pergamentshåndskrift findes i Det Kongelige Bibliotek og er udgivet af Christian Molbech (1826) under titlen Henrik Harpestrengs Danske Lægebog fra det trettende Aarhundrede. Skriftet indeholder dog ikke nogen egentlig lægebog, men en urtebog, en stenbog og en lille bog om kogekunsten. Derimod findes der i andre håndskrifter, både i Det Kongelige Bibliotek og i Stockholm, en virkelig lægebog, der omhandler de forskellige sygdomme og de midler, som skulle anvendes imod dem. Hans skrifter er oversættelser eller bearbejdelser af ældre latinske forfattere; Urtebogen er en gengivelse i prosa af digtet Macer floridus s. de virtutibus herbarum fra det 11. eller 12. århundrede, Stenbogen, der omhandler ædelstenenes helbredende kræfter er en gengivelse af digtet Lapidarius af den franske biskop Marbod. 

I København ved Rigshospitalet findes Henrik Harpestrengsvej, som er opkaldt efter Harpestreng

Se også 
 Libellus De Arte Coquinaria

Eksterne henvisninger 
 Dansk biografisk leksikon på Projekt Runeberg
 Christian Molbechs udgave fra 1826 af Henrik Harpestrengs bog findes på Google Books
 Harpestrengs skrifter - Studér Middelalder på Nettet Tekstkritisk udgave af håndskriftet NkS 66, Kongelige Bibliotek, København (se også tekstbeskrivelsen)
 Harpestrengs kogebog - Studér Middelalder på Nettet Tekstkritisk udgave af håndskriftet NkS 70, Kongelige Bibliotek, København
 Henrik Harpestrengs Liber Herbarum (ca. 1300) online på Det Kongelige Bibliotek

Tjek fødselsår
Danskere i 1200-tallet
Læger fra Danmark
Kogebogsforfattere fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra Roskilde
Digter

En digter, lyriker eller poet er en forfatter der skriver digte.

Det særlige ved den poetiske udtryksform er, at den er intens. Digterens lyst til sproglig eksperimenteren oplyser digtets budskab.

Se også 

 Kategorien Digtere fra Danmark
 Kategorien Danske skønlitterære forfattere
Pilekornel

 
Pilekornel (Cornus sericea) eller gulgrenet kornel er en op til 3 meter høj busk, der i er hjemmehørende i Nordamerika. I Danmark anvendes den i haver og findes forvildet på fugtig bund nær bebyggelse. Navnet skrives ofte pile-kornel.

Beskrivelse 
Pilekornel er en løvfældende busk med en nedliggende til opstigende vækstform. Barken er først glat og rødbrun. Senere bliver den olivengrøn, og til sidst er den ru og grågrøn. Knopperne er modsatte, slanke og hårløse.

Bladene er lysegrønne, helrandede og beklædt med fine hår. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er blågrøn. Blomsterne sidder i små, tætte stande. De enkelte blomster er flødehvide og ret små. Frugterne er hvide og kuglerunde stenfrugter. Kernerne modner godt og spirer villigt, når forholdene passer til det.

Rodnettet er fint og trævlet, meget højtliggende. Både underjordiske grene og grene med jordkontakt danner nye planter. Planten tåler oversvømmelse.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (75 x 75 cm/år). Vær opmærksom på, at plantens evne til at danne aflæggere gør, at den kan se ud til at være betydeligt mere bred, end den egentlig er.

Voksested 
Planten er udbredt over et stort område af Nordamerika (Newfoundland til Alaska og Pennsylvania til New Mexico). Her findes den på sumpet og delvist oversvømmet bund langs floder og ved søbredder. Ved vandskellet i Kawesas-området, der ligger i bjergene ud mod Stillehavet i British Columbia, Canada, findes arten i de blandede nåleskove sammen med bl.a. fjerbregne, bjerghemlock, canadisk hønsebær, druehyld, grønel, gul kæmpekalla, gåsepotentil, kæmpethuja, laksebær, nutkacypres, Oenanthe sarmentosa (en art af klaseskærm), oregonel, oregonæble, purpurædelgran, rævehalespiræa, sitkagran, tornpanax, Vaccinium alaskense og Vaccinium ovalifolium (arter af bølle), vestamerikansk balsampoppel og vestamerikansk hemlock

I Danmark findes arten hist og her forvildet nær bebyggelse.

Note

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Buske
Blomster i maj/juni
Kornel
Et al.

Forkortelsen et al. for latin et alii (og andre, af alius anden) anvendes i videnskabelige tekster og litteraturlister, når antallet af forfattere til et refereret værk overstiger et vist antal, typisk to eller tre. Forkortelsen anføres efter førsteforfatterens navn og efterfølges af værkets titel, tidsskriftets navn, årgang, nummer og sidetal. Er der kun to forfattere skrives begge forfatteres navne helt ud.

Latinske vendinger
Akademia
Darwin-kernen

Darwin-kernen er den del af Apple Mac OS X, der har til opgave, at implementere Unix-miljøet. Darwin er afhængig af XNU-kernen for at kunne køre, som består af en kombination mellem Mach-kernen og BSD-elementer. Darwin er open source og findes til både PowerPC og Intel-kompatible CPU'er.

Se også 
 Styresystem

Ekstern henvisning 
 PureDarwin  

Mac OS X
Frie styresystemer
BSD-styresystemer
Nordstan

Nordstan er Skandinaviens største indkøbscenter og placeret i Göteborg. Centret har ca. 170 butikker og 150 kontorer. Centret fylder 320.000 m² [Inkl. kontorer og boliger?]

Byggeriet begyndte i 1967 og var færdigt i 1972.

Eksterne henvisninger 

Indkøbscentre i Sverige
Virksomheder i Göteborg
Etableret i 1972
Harry Wu

Harry Wu (født 8. februar 1937 i Shanghai, død 26. april 2016) var en kinesisk systemkritiker.

Da Mao kom til magten i 1949, mistede familien alt. Som 18-årig begyndte Harry Wu at studere geologi i Beijing. Under opstanden i Ungarn i 1956 tog han afstand fra Sovjetunionens invasion af Ungarn og stempledes som kontrarevolutionær.

Efter flugtforsøg i 1960 blev han sendt til en arbejdslejr (laogai) på livstid.

I 1979 blev han løsladt og blev leder af et laboratorium. I forbindelse med sin forskning kom han i 1985 til USA.

Efter oprøret på Den Himmelske Freds Plads i 1989 rejste han til Kina for at støtte dissidenter. Han blev fanget i 1995, men frigivet efter pres fra USA.

Harry Wu havde skrevet:

 Bitter Winds (1995) om årene i fangelejrene
 Troublemaker. The Story of Chinese Dissident Harry Wu (2000) – om ofrene for Kinas undertrykkelse og tilfangetagelsen i 1995.

Eksterne henvisninger 

Systemkritikere fra Kina
Metodologi

En metode er en konkret fremgangsmåde til at udføre en opgave. Der findes lærebøger i forskningsmetoder i mange fag. Metodologi handler om studiet af disse forskningsmetoder, deres filosofiske forudsætninger og kritik af dem. Nogle gange anvendes betegnelsen også om metoderne selv.

Se også 
 Videnskabelig metode

Litteratur 
Weber, M. (1949) The Methodology of the Social Sciences, New York: Free Press

Videnskab