alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Mango

En mango er den eksotiske frugt af Mango-slægten (Mangifera spp.) fra Sumak-familien, som har en sødlig smag. Den bruges i madlavning; mangochutney er lavet af mango. Mangofrugten kan have mange farver, ligesom æbler, og der er mange slags mangofrugter. Frugtkødet er dog altid gulligt. Frugten indeholder én lang og forholdsvis smal kerne, som udgør frøet.

Det lidt læderagtige skind (og kernen) spises normalt ikke. Skindet kan dog spises hvis man ikke er følsom overfor Urushiol, skindet er bittert og indeholder en del næringsstoffer.

Man kan få mange interessante retter ud af mango, blandt andet mangokage, mangochutney, mangosodavand og mangojuice.

Dyrkning
For at få et mangofrø til at spire er den mest effektive metode, at åbne den aflange smalle kerne og tage den grønne midte ud, i yderkanterne af denne midte stikker man 3 tandstikker i (hvilket ikke skader frøet), dernæst lægger man frøet i et glas vand således at frøet holdes ca. halvt oppe over vandoverfladen af tandstikkerne. Når frøet har dannet en rod, er det tid til at plante frøet i en urtepotte, bemærk frøet må ikke dækkes helt af jord, men kun halvt ligesom da det lå i vand. Når planten bliver for stor til urtepotten, skal den omplantes.

Se også
 Alphonso (mango)

Kilder

Frugter
Nytteplanter med ukendt oprindelse
Sumak-familien
Litchi (frugt)

Litchien, eller kærlighedsfrugten som den kaldes, har en hård, rødlig og pigget skald. Dens frugtkød er hvidt, med en blød, drueagtig konsistens og smager sødt. Den stammer oprindeligt fra Kina.

Frugten høstes af træet Litchi (Litchi chinensis).

Frugter
Nytteplanter fra Asien

es:Lichi
ms:Laici
pl:Liczi
Bergelmer

I nordisk mytologi var Bergelmer en isjætte, søn af Trudgelmer og Ymers barnebarn. Bergelmer var den første isjætte, ifølge 29. strofe i digtet Vavthrudne fra Den ældre Edda:

"Utallige Vintre
för Jorden vorded,
blev Bergelme båren.
Fader til ham
Thrudgelme var,
Ørgelmes Ætling."

Ifølge sektionen Gylfaginning i Den yngre Edda af Snorri Sturluson var Bergelmer og hans hustru de eneste jætter, som overlevede oversvømmelsen af strømmen af blod, der flød fra Ymers sår, da han blev dræbt af Odin og hans brødre Vile og Ve. De undslap den blodige oversvømmelse ved at klatre op på et objekt. Bergelmer er med sin hustru ophav til alle senere jætter.

Jætter
Guava

Guava er frugten fra guavatræet (Psidium guajava) og andre i samme slægt (Psidium), der tilhører myrtefamilien, og som oprindeligt stammer fra den tropiske del af det amerikanske kontinent Mexico, den nordlige del af Sydamerika og del af Caribien, hvorfra guavatræet har spredt sig til blandt andet Asien. 
Guava findes vildtvoksende i omkring 100 arter med runde el. let pæreformede frugter, der normalt er mellem 3-10 cm i diameter. 
Frugten har en hård, let bittert smagende skal, der kan have forskellige farver, men hos den mest udbredte art har en hård, grøn skal.  Frugtkødet kan være mange forskellige farver: hvid, rød, pink og gul. Frugten smager sødligt, og er moden i juni.

Arter 
 Almindelig Guava (Psidium guajava)
 Stikkelsbærguave (Psidium guineense)
 Jambu tjina (Psidium cujavillus)
 Bjerg-guava (Psidium montanum)
 Jordbærguava (Psidium littorale) og (Psidium cattleianum)
 Cas (Psidium friedrichsthalianum)

Frugter
Nytteplanter fra Amerika
Rambutan

Rambutan (Nephelium lappaceum) er en frugt fra et træ i sæbetræ-familien, der vokser naturligt i Malaysia, Indonesien og andre dele af tropisk Sydøstasien. Frugten ligner og smager meget som lichi, men i modsætning til lichien har rambutanen lange strittende hår på skallen.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Frugter
Sæbetræ-familien
Nytteplanter fra Asien
Almindelig kantarel

 
Almindelig Kantarel (Cantharellus cibarius) er en almindeligt forekommende svamp i Europa.

Beskrivelse 
Svampehhatten vokser frem i halvkugleform, men får hurtigt den karakteristiske, tragtform med bølget rand og en diameteren på op til 10 cm. Lamellerne er gaffeltdelte og løber langt ned ad stokken. Overgangen mellem hat og stok er uskarp.

Almindelig kantarel er mycorrhizadanner med mange træarter. Den vokser i skov sammen med bøg, eg, birk og på heden, hvis der står fyrretræer i nærheden. Svampekødet er æggegult og fast med en skarp smag, som dog forsvinder ved tilberedning. Dufter svagt af tørrede abrikoser. 

Bliver er 3-10 centimeter høj, hvoraf stokken udgør 2-6 centimeter. Stokken er 0,5-1,5 centimeter tyk.

Voksested 
Almindelig kantarel kan træffes over hele landet i løvskov og nåleskov og ved kanten af birkemoser. Da svampen danner mycorrhiza, stiller den det krav, at der skal være træer i nærheden. Den vokser mest frodigt på fattig jordbund med passende sur jord, eksempelvis i moser og skove med morrbund. Den kan ses allerede i juli, efter at det har regnet meget, men er mest almindelig i august og kan findes helt frem til november.

Anvendelse 
Ofte kan man nøjes med at børste kantareller rene. Ellers skylles de fri for jord under rindende vand. De kan som andre svampe tørres, svitses på panden eller stuves.

Se også 
 Spiselige svampe

Eksterne henvisninger 
 Billede af Kantarel 

Spiselige svampe
Kantarel-familien
Svampe i Danmark
Basilikum-slægten

Basilikum (Ocimum) er en slægt med ca. 60 arter, der er udbredt i de tempererede egne af Afrika og Sydamerika. Det er flerårige, stedsegrønne urter med en opstigende til opret vækst. De dyrkede planters hjemsted kendes ikke, men må have været et sted med subtropisk klima. Der findes flere forskellige varianter, men grøn basilikum er den mest brugte i husholdningen. Her beskrives kun en arter, som dyrkes i Danmark.

 Citronbasilikum (Ocimum americanum)
 Basilikum (Ocimum basilicum)

 Ocimum americanum
 Ocimum campechianum
 Ocimum gratissimum
 Ocimum kilimandscharicum
 Ocimum minimum
 Ocimum neurophyllum
 Ocimum selloi
 Ocimum tenuiflorum

Krydderurter
Læbeblomst-familien
Karambol

Karambol (Averrhoa carambola), også kaldet stjernefrugt, er enten gul eller grøn.
Den smager syrligt og saftigt, men smagen er på ingen måde gennemtrængende, den minder lidt om vandmelon. Frugten bruges ofte i drinks, eller som pynt til dessert.

Nytteplanter fra Asien
Surkløver-familien
Frugter
Eir

Eir er lægekunstens gudinde i nordisk mytologi og er en af asynjerne. I vikingetiden var det et kvindeligt hverv at tage sig af sygdom.

Asynjer
Valkyrier
Fulla

Fulla eller Fylla er i nordisk mytologi en asynje (en kvindelig guddom). Hun optræder mest i myterne som tjenerinde for gudinden Frigg, der er gift med Odin. Fylla går altid med udslået hår og gyldent hovedbånd. Udtrykket "Fyllas hovedbånd" var derfor engang et fast udtryk for guld.

Hun er også rådgiver for Frigg, og desuden gudinde for frugtbarhed ligesom Freja.

Eksterne henvisninger 

Asynjer
Panteon

Panteon er betegnelsen for alle guder og gudinder i en bestemt mytologi. Det kan for eksempel være det nordiske, græske eller egyptiske panteon.

Se også 
Pantheon
Græsk mytologi
Nordisk mytologi
Vendisk mytologi
Ægyptisk mytologi
Panthéon (Paris)

Mytologi
Lofn

Lofn er kærlighedsgudinde i den nordiske mytologi. Hendes hverv er at bane vejen for ægte kærlighed. Desuden er hun terne hos Frigg. I forbindelse med ægte kærlighed er der naturligvis ikke nødvendigvis tale om ægteskab. Hvis der er tale om indgåelse af ægteskab er det væsentligt at vide at man blev viet i Vårs navn. Påkaldelse af Lofn kan give mand og kvinde tilladelse hos Odin eller Frigg, til kønslig samkvem med hinanden, selv hvor det ellers er forbudt, altså bl.a. selvom der ikke er indgået ægteskab, eller hvis ægteskab ikke kan/må indgåes. Måske er det engelske ord og begreb: Love, inspireret af denne Asynje.

Asynjer
Vår (nordisk mytologi)

Vår (eller Var) er en asynje i nordisk mytologi. Hun er vogter af edsaflæggelser og befinder sig i kredsen omkring Frigg som så mange andre asynjer. Vår er i besiddelse af umenneskelig klogskab og den egenskab at intet kan holdes skjult for hende. Hendes hverv bestod i at straffe dem, som brød deres løfter og belønne dem, som holdt deres ord. Derfor blev udøvere af asa-religionen viet i Vårs navn.

Asynjer
Sigmund

Sigmund er en nordisk sagnfigur. Ifølge sagnet var han søn af Vølsung og Ljod og dermed én af vølsungerne. Han blev far til Sinfjølte, som han fik med sin tvillingesøster Signe. 

Hans første hustru var Brynhild, den anden Hjørdis. Med Hjørdis har han sønnen Sigurd, som senere fik tilnavnet Fafnersbane.

Sigmund blev efter sin død én af Einherjerne sammen med sin søn.

Folkesagnfigurer fra Norden
Mennesker i nordisk mytologi
Sigurd Fafnersbane

Sigurd Fafnersbane er en skikkelse i nordisk mytologi beskrevet i Ældre Edda og den islandske Vølsungesagaen. Han er søn af Sigmund og Hjørdis og gift med Gudrun. Med sværdet Gram dræber han dragen Fafner og får tilnavnet "Fafnersbane". Derefter dræber han smeden Regin, som er hans fosterfader og Fafners broder. Billeder på en portal fra Hylestad stavkirke i Setesdal Norge og en kristen billed- og runeristning på Ramsundsberget i Södermanland i Sverige er eksempler på middelalderens billedfremstillinger af episoderne i Vølsungesagaen og Den Ældre Edda.

Sigurd bliver efter sin død Einherjer som sin far.

Sigurd har mange ligheder med den germanske Nibelung-sagnheld Siegfred, der i det 19. århundrede får en fremtrædende rolle i Wagners cykliske opera-epos, Nibelungens Ring og i det 20. århundrede i Dolkestødslegenden.

Bibliografi
 Edgar Haimerl, "Sigurd – ein Held des Mittelalters: Eine textimmanente Interpretation der Jungsigurddichtung," Alvíssmál 2 (1993): 81–104 (English summary, p. 104).

Eksterne henvisninger

 Sigurðarkviða Fáfnisbana I Danske, norske og svenske oversættelser.
 Sigurðarkviða Fáfnisbana II Danske, norske og svenske oversættelser.

Folkesagnfigurer fra Norden
Mennesker i nordisk mytologi
Hjørdis

Hjørdis er datter af sagnkongen Eylime. Hendes første mand er Sigmund, som hun får sønnen Sigurd Fafnersbane med. Efter Sigmunds død bliver hun gift med Alf.

Eksterne henvisninger 
 

Mennesker i nordisk mytologi
Signe

Signe er datter af Vølsung og Ljod. Tvillingesøster til Sigmund. Bliver gift med Siggeir og får med ham fire sønner.

Mennesker i nordisk mytologi
Siggeir

Siggeier er en sagnkonge af Gøtland, der omtales i Vølsunga saga. I Skáldskaparmál angives hin som en del af Sikling-æten, og i familie med Sigar der dræbte helten Hagbard. Hversu Noregr byggðist beskriver, at Sigar var Siggeirs nevø.

Folkesagnfigurer fra Norden
Mennesker i nordisk mytologi
Basilikum

 
Basilikum (Ocimum basilicum) er en plante, der er almindeligt anvendt som krydderurt. Hele planten indeholder æterisk olie (metylchavicol, kineol og linalool) og garvestoffer. Dette giver den en kraftigt krydret duft hen i retning af nellike.

Beskrivelse 
Basilikum har en firkantet, skør og opret stængel. Bladene er modsatte, langstilkede og ovale. Randen er hel eller svagt tandet. Oversiden er glat (eller i visse tilfælde: let kruset) og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. Blomstringen sker sidst på sommeren, hvor de små, lyserøde blomster sidder i kranse ved spidsen af skuddet. Frøene modner sjældent i Danmark.

Rodnettet er svagt og kun lidt forgrenet. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,40 x 0,25 m (40 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Basilikum stammer – formentlig – fra Sydøstasien og nåede via Indien og Iran til Europa i det 16. århundrede. Den optræder som pionerplante i tropisk og subtropisk klima med kraftig regn på udyrket jord, ruderater, og langs vejkanter i højder fra 0-1000 m over havet.

Anvendelse 
Den bruges ofte som krydderurt i det italienske køkken (meget velegnet sammen med pasta, tomat, ost, osv.). Basilikum har en gennemtrængende og karakteristisk duft.

Varianter 
Basilikum findes i flere forskellige typer, med forskellig smag. Der er thai (lidt krydret i smagen), lemon (svag citrussmag), kanel (svag smag af kanel), rød (som den almindelige, bare med røde blade) og så den almindelige

Dyrkning til hjemmebrug 
Basilikum kan købes både som frø og hele planter i diverse supermarkeder (typisk pris omkring 15 kr for en plante). I syden er det en flerårig plante, men den kan i norden kun overleve en enkelt sommer udendørs. Dog kan den stå indendørs om vinteren og så tages ud om sommeren, og på den måde holde flere år. Når den købes skal den straks deles i 3-4 dele og herefter ompottes, sådan at den får rigeligt jord at boltre sig i. Den skal stå i et sydvendt vindue og den skal vandes tit. Den må ikke få for lidt, da den så visner, og heller ikke meget, da den så rådner.

Eksterne henvisninger 

Nytteplanter fra Asien
Krydderurter
Surt

Surt er i nordisk mytologi hersker over Muspelheim og ildjætterne. Han siges at have et sværd, der brænder, og hvis flammer skinner mere end solen. Til ragnarok vil han føre sit folk (Muspelfolket) over Bifrost, som derved bryder sammen. I Asgård vil han kæmpe mod Frej og dræbe ham, fordi Frej ikke har sit sværd, og efter gudernes fald står Surt alene tilbage. Han vil da støde sit sværd i jorden og sætte den i brand.

Se også 
 Surtsey

Jætter
Furesøbad

Furesøbad er et gammelt badested med en kunstigt anlagt badestrand. Det ligger ved Furesø i Nørreskoven ved Fiskebæk midtvejs mellem Værløse og Farum.

Hertil kommer et søsportscenter med roklub, kanoklub, kajakklub, sejlklub, windsurfingklub.

Om sommeren er der tradition for personsejlads på Furesøen. Den varetages af Bådfarten, der også sejler på Lyngby Sø og Bagsværd Sø. Der er anløbsbro ved Furesøbad og ved Kollekolle.

Der findes en kiosk, der holder åbent om sommeren – og en restaurant, som holder åbent hele året rundt, og som har udsigt over Furesøen.

Stedet ejes efter kommunalreformen 2007 af Furesø Kommune. Stedet var tidligere ejet af Værløse Kommune og Farum Kommune i fællesskab. Furesøbad lå i den tidligere Værløse Kommune, men i begyndelsen af 2000-tallet overtog Farum kommune driften og ejerskabet og forsøgte at ændre navnet til Farum Marina. Her gjorde skovrideren for Nørreskov opmærksom på, at Furesøbad skulle forblive det originale navn for stedet.

Eksterne henvisninger 

 Furesøbads hjemmeside 
 Restaurant Furesø Marinas hjemmeside 

Bygninger, konstruktioner og anlæg i Furesø Kommune
Fusionsreaktor

En fusionsreaktor skaber elektricitet ved at udnytte den energi, der udløses ved fusion. Der findes endnu ingen fusionsreaktorer, men man har besluttet at bygge en fusionsreaktor ved navn ITER i Cadarache i Sydøstfrankrig, der efter planen vil være bygget færdig i 2017 og klar til brug i 2018, hvorefter man regner med at den skal køre i 20 år. Man regner med, at ITER kommer til at koste ca. 5 milliarder euro. Dette er et EU projekt.

Der er tidligere lavet andre eksperimenter  med fusionsenergi så som The Joint European Torus (JET), der er et EU projekt lige som ITER, som nåede break-even i 2005. JET er opført i England. Der er lavet langt flere eksperimenter end JET rundt om i verden. JET er dog den mest omtalte grundet den succes projektet havde.

Se også 
Høj beta fusionsreaktor
Tokamak
Fusionsenergi
Kernekraft
Reaktor

Transducere
Fusionskraft
AAR

AAR eller Aar har flere betydninger:

 IATA-lufthavnskode for Aarhus Airport i Tirstrup i Danmark
 Aare, en flod i Schweiz, der er en af Rhinens bifloder
 Aar (Lahn), en biflod for Lahnfloden i Tyskland, der løber ned fra Taunusbjergene
 Aar (Dill), en biflod for Dillfloden i Tyskland, der også ligger i Lahnflodens opland
 Aar (Twiste), en biflod for Twistefloden i Tyskland, i Wesers opland
 Aar (by), en landsby i Rajasthan, Indien
 After-action review, en struktureret evalueringsproces anvendt af det amerikanske militær
 After action report, en retrospektiv analyse
 "Air-to-air refueling", på dansk lufttankning, processen hvor man overfører flybrændstof fra et militærfly til et andet under flyvning
 All American Racers, et tidligere Formel 1- og CART-hold
 Allens (virksomhed), en advokatvirksomhed tidligere kendt som Allens Arthur Robinson
 American Academy in Rome, forsknings of kunstinstitution i Rom
 American Academy of Religion, en sammenslutning af akademikere som forsker og underviser i emner relateret til religion
 Association for Automated Reasoning, en non-profitm, der ønsker at fremme feltet automatiseret ræsonnement
 Association of American Railroads, en industrihandelsgruppe, der repræsenterer Nordamerikas jernbaner
 AAR Corporation, en amerikansk luftfartsingeniørvirksomhed
 AAR-kobling, jernbanekoblingsspecifikation for Association of American Railroads
 AAR-hjularrangement, Association of American Railroads' system for beskrivelse af lokomotivers hjularrangement
 All-American Road, en designation for nogle nationale sceniske biveje i USA
 Ann Arbor Railroad (flertydig)
 ICAO-lufthavnskode for Asiana Airlines i Sydkorea
 Aar (Star Wars), fiktiv planet i Star Wars-universet
 Aar, en fiktiv planet for stjernen Deneb i "Captain Future"-historierne
 The All-American Rejects, et amerikansk rockband
 Air America Radio, et amerikansk radionetværk
 Average accounting return, en investeringsregel for kapitalbudgettering
 Adamsæblereduktion, et kirurgisk indgreb
 Afar (ISO 639-sprogidentifikationskode)
 African American Review, en journal
 "Amino acid response", på dansk aminosyrerespons, den biokemiske respons fra et pattedyrs celle, der mangler aminosyrer
 Alkaliaggregattsreaktion, en kemisk reaktion der fører til udvidelse i beton
Plasma

Plasma (også kaldet ioniseret gas) betegner inden for fysik og kemi en energirig tilstand for et stof på gasform, hvor en eller flere af dets elektroner i yderste skal er blevet adskilt fra atomet. Dette resulterer i en samling af ioner og elektroner, som ikke længere er bundet sammen. 

Plasma er den 4. tilstandsform for atomer og molekyler, hvoraf den første er fast form (solid), den anden er flydende form/væske (liquid) og den tredje er gasform (gas).

Gas-atomerne er positivt ladede, mens elektronerne i plasmaet er negativt ladede. Plasma er udadtil elektrisk neutralt, da gas-atomerne og elektronerne udligner hinandens ladning. 

Denne tilstand for materie blev først opdaget af Sir William Crookes i 1879 og blev navngivet "plasma" af Irving Langmuir i 1928.

Eksempler på teknologier og naturfænomener med plasma

Teknologier 
 Lysstofrør
 Lavenergipære
 Blitzrør
 Neonrør
 Lysbuelampe
 Bussard-ramjet (teoretisk raketfremdriftsmetode)
 Ion-motor (mere effektiv end en brændstofraket)
 Plasmaskærm
 Chemical Vapor Deposition (CVD)
 Plasmaskæring
 ITER

Naturfænomener 
 Lyn
 Polarlys
 Corona
 Ozonlag
 Ionosfære (jordens)
 Stjerne
 Støvet plasma

Se også 
 Blodplasma
 Debye-længde

Eksterne henvisninger 

 Billeder af plasma-lamper (på engelsk)
 Space.com-artikel om 'plasma-skjolde' (på engelsk)+
 Leg og lær med dette plasma-instrument: Princeton Plasma Physics Laboratory: Remote Glow Discharge Experiment (RGDX)  (kræver Silverlight-plugin)

Stoffaser
Plasmafysik
Ioner
Negativ differentiel modstand
Vegen Å

Vegen Å er et sydligt tilløb til Storå i Holstebro. Åen udspringer i bakkerne ved Tihøje. Løber mod nord gennem Sørvad, Munkbro og ind i Holstebro. 

Ordet Vegen stammer fra oldnordisk "veg" og betyder bøjelig, hvilket må siges at være passende, da åen slynger sig voldsomt gennem det ekstensivt dyrkede landskab.

Vandkvaliteten og vandføringen har altid været god i åen, så det var attraktivt at etablere dambrug på åen. Det skete fra 1950'erne. I løbet af 1990'erne var Holstebro Kommune med til at nedlægge flere af dambrugene af hensyn til den frie passage for laks og ørred. Især det meget store Vegen Mølle Dambrug, der lå inde i byen, var problematisk, da det virkede som en barriere for næsten hele vandløbssystemet.

Ved udløbet i Storå kan man se det klare Vegen Å vand løbe ud i det okkerfarvede Storå vand. Der er næsten ingen okker i Vegen Å.

Vandløb i Herning Kommune
Vandløb i Holstebro Kommune
Holstebro
IATA-lufthavnskode

IATA-lufthavnskoden er en kode bestående af tre bogstaver der tildeles enhver lufthavn i verden med rutetrafik. Disse koder kan bl.a. ses på de mærker ("tags") der klistres på bagagen når den afleveres ved check-in-skranken.
Storbyområder med mere end en lufthavn tildeles ofte en overordnet IATA-kode, f.eks. dækker NYC over alle lufthavne med rutetrafik i New York området. 

Normalt er koden valgt ud fra en forkortelse af by eller lufthavnsnavnet, og ændres ikke selv om byen skifter navn, f.eks. betegner PEK fortsat Beijing og GOH er Nuuk/Grønland. Systemet blev startet i USA og Canada, og i USA tog man udgangspunkt i eksisterende vejrstationer som typisk fysisk var placeret i nærheden af lufthavnene. Disse vejrstationer havde to bogstavs forkortelser og man tilføjede så en passende bogstav, X hvis det ikke var nogen, dermed blev f.eks. Los Angeles til LAX. De canadiske lufthavne starter oftest med Y--, fordi man tog to-bogstavs forkortelser fra de canadiske vejrstationer og la til Y (for "yes"), hvis det var vejrstation ved lufthavnen, og for at ikke ha den samme kode som lufthavner fra USA. Lufthavne i andre land fik koder av IATA senere.

Hyppigt fly-rejsende lærer ofte disse koder udenad, da bestilling af flybilletter er nemmere hvis IATA-koden kan oplyses til rejsebureauet.

Se også 
 Danske lufthavne for en liste over danske lufthavnes IATA-koder
 International Air Transport Association
 International Civil Aviation Organisation

Ekstern henvisning 
 En artikel som fortæller baggrunden for koderne (på engelsk) 
 Database with extended seach functionality and many airport links (på engelsk) 

Kodninger
Luftfart

he:יאט"א#קוד יאט"א
Danske lufthavne

Danske flyvepladser godkendes i Danmark af Trafikstyrelsen.

Der skelnes generelt mellem offentlige og private flyvepladser.

I tabellen herunder er udgangspunktet, at flyvepladser der anvendes til fast kommerciel ruteflyvning, kategoriseres som lufthavne, mens ubetjente flyvepladser og private flyvepladser kategoriseres som almene flyvepladser. Militære flyvepladser er angivet under flyvestation.

HEMS er en  forkortelse for Helicopter Emergency Medical Services som anvendes om helikopterdæk til akutmedicinske formål.

Tabellen er baseret på publikationen GEN 2.4 Location Indicators AMDT 26 MAR 21 EK_GEN_2_4_en.pdf fra AIP Denmark udgivet af Naviair med rettelser.

Noter 

 
Lister over lufthavne
Lufthavne
Løkken-Vrå Nærradio

Løkken-Vrå Nærradio er en lokalradio, der sender til det nordvestlige Danmark. Radioen startede sin programvirksomhed op den 3. september 1986. Radiostationen fejrede sit 25-års jubilæum lørdag den 3. september 2011.

Radioen sender flere forskellige programmer, bl.a. lokalnyt, ugens gæst, lytterønsker, ungdomsprogrammer, kulturelle indslag og kristen time. 

Radioen har ingen ansatte, men nogle frivillige står bag udsendelserne.

Løkken-Vrå Nærradio udsender sit program på 106,7 MHz, samt på fællesantenne.

Eksterne henvisninger 
 Løkken-Vrå Nærradios hjemmeside

Radiostationer fra Danmark
Etableret i 1986
Nærradio
Vrå (Hjørring Kommune)
Socialisten

Socialisten har flere betydninger:

 Aktuelt – dansk avis, der tidligere hed Socialisten
 Socialistisk Standpunkt – forening med rødder i den trotskistisk gruppe og avis fra 1970'erne, Socialisten.
 Socialisten (svensk avis) – svensk trotskistisk avis grundlagt i 1992.
 Socialisten - blad og forening i Enhedslisten,
 Socialisten Weekend – ugeavis udgivet af Enhedslisten fra 1996 til 2001.
Weekend Nu

Weekend Nu var en dansk avis, der var et forsøg på at fortsætte med at drive avis på ruinerne af dagbladet Aktuelt. Avisen kom en gang om ugen, og ambitionen var at udgøre et progressivt modspil til Weekendavisen fra Det Berlingske Officin.

Den første udgave af Weekend Nu kom på gaden den 31. august 2001. Blot 2½ måned senere, den 16. november måtte man sande, at det finansielle grundlag for at forstætte udgivelsen ikke var til stede, og Weekend Nu lukkede.

Aviser fra Danmark
Etableret i 2001
Ophørt i 2001
Skælrod (slægt)

Skælrod (Lathraea) er en slægt med 5-7 arter, der er udbredt i Asien og Europa. Det er flerårige, urteagtige, snyltende planter. Skuddene er blege og oprette, helt uforgrenede eller forgrenede direkte fra jordoverfladen. De overjordiske blade er spredt stillede, blege og skælformede blade, mens bladene på jordstænglen tykke og ligeledes skælformede. Blomsterne er samlet i endestillede klaser eller aks. De enkelte blomster er 4-tallige og uregelmæssigt tolappede. Kronbladene er blege eller blå. Frugterne er toklappede kapsler oftest med 2-4, kuglerunde frø.

 Blå skælrod (Lathraea clandestina)
 Skælrod (Lathraea squamaria)

 Lathraea rhodopaea

Gyvelkvæler-familien
Tangentialhastighed

Et punkt på et roterende legeme i afstanden  fra legemets rotationsakse vil bevæge sig i en cirkelformet bane med en vis hastighed , kaldet tangentialhastigheden, hvis størrelse er givet ved

hvor  er den vinkelfrekvens, legemet roterer ved. Udtrykt ved den måske mere håndgribelige omdrejningsfrekvens  ("antal omdrejninger pr. sekund"), skrives ovenstående formel som

Et eksempel på tangentialhastighed er det faktum, at selv når man "sidder stille" i forhold til Jorden, bevæger man sig øst på med (på danske breddegrader) næsten 1000 kilometer i timen på grund af Jordens rotation.

Himmelmekanik
Indkøbscenter

Indkøbscenter (også butikscenter) er betegnelsen for en række butikker og oplevelsesmuligheder samlet under et tag og bygget med det formål at skabe en "alt-på-et-sted"-indkøbsmulighed, hvor dagligvare- og specialbutikker er placeret tæt på hinanden. I Danmark ses udtrykket butikscenter første gang anvendt i Alt for damerne den 17. februar 1953. Indkøbscentre har altid gode parkeringsmuligheder, tilkørselsveje og mere eller mindre overdækkede butiksstrøg, der yder beskyttelse mod vejrets luner. 

En del centre er opbygget efter temaer og har en række underholdningselementer, eksempelvis springvand, biografer, legepladser eller motionscentre, der gør det ekstra attraktivt at lægge sine indkøb netop der.

Mange større centre har ansat private vagtkorps for at modvirke tilstedeværelse af uønskede personer eller grupper.

De første indkøbscentre 
 Skottegårdens Butikscenter i Kastrup (Tårnby) blev tegnet af Jean Fehmerling i 1955.

De største indkøbscentre 

De største indkøbscentre i Danmark (2010) er:

 Field's i Ørestad målt på omsætning.
 Rosengårdcentret i Odense målt på antal butikker (156).
 Bruuns Galleri i Aarhus målt på antal besøgende (ca. 11 mio.).

Fra 2018 er det største center målt på antal butikker (160) Rødovre Centrum i Rødovre.

Verdens største indkøbscenter var i mange år West Edmonton Mall i Canada, der nu er overgået af flere indkøbscentre i Kina og Dubai. Mall of America i Minneapolis i Minnesota er det største indkøbscenter i USA.

Noter

Eksterne henvisninger 

 Verdens største indkøbscentre
IT-boblen

IT-boblen eller dot com-boblen er forkortelsen for en periode i de sene 1990'ere med ivrig spekulation i aktier relateret til internetbaserede virksomheder og det efterfølgende sammenbrud i dette marked. Benævnelsen dot com-boblen stammer fra engelsk: dot "punkt, punktum" og com, og henviser til det internationale domænenavn .com, som var et kendetegn for de fleste omfattede (amerikanske) virksomheder.

Overblik 

IT-boblen opstod i sidste halvdel af 1990'erne, først og fremmest i USA, men ramte også resten af verden. Selve bølgen eller boomet drejede sig om økonomiske spekulationer i aktier fra internet- og teknologirelaterede virksomheder. Boblen bristede i årene 1999-2001, hvor aktiepriserne på IT-virksomhederne gav sig til styrtdykke, og adskillige virksomheder gik derfor konkurs. Andre virksomheder som Google og Amazon, der også oplevede store kurstab, overlevede dog og er i dag langt mere værd end på IT-boblens højdepunkt.

Baggrund 

Dot.com som forretningsmodel var bygget op omkring en overdreven forenklet udlægning af netværkslogikken. Den blev brugt til at retfærdiggøre en meget stor pengegennemstrømning med det ene formål at erobre markedsandele til sit internetforetagende for enhver pris, f.eks. gerne ved at forære produkter væk i håbet om på sigt at kunne vinde penge hjem igen.

Historisk kan man se paralleller mellem IT-boblen og andre store opsving bygget op omkring forventninger til ny teknologi. De internationale eksempler er jernbanedrift (omkring 1840'erne), radio (1920'erne), transistorelektronik (1950'erne), hjemmecomputere og bioteknologi (1980'erne).

IT-boblen nåede sit højdepunkt med et Nasdaq-indeks på 5048,62 den 10. marts 2000. Det var udtryk for en fordobling af de allerede inden da meget opskruede teknologiaktiers handelsværdi på bare et år. Men herfra gik det så også hurtigt nedad igen. Fra marts 2000 til oktober 2002 faldt Nasdq-indekset med 78 %. Tiltroen til teknologiaktierne og til dot.com-forretningsmodellen svandt ind til i nærheden af det realistiske, og foretagender brød sammen et for et, og hurtigt efter hinanden.

Se også 

 Økonomisk boble
 Finanskrise
 Finanskrisen 2007-2009

Kilder

Litteratur 

 Bengtsson, Karsten, Den Digitale Guldfeber. 2003. . Gennemgang af centrale begreber og begivenheder i perioden med en dominerende amerikansk vinkel.
 Thorhauge, Claus & Bjerge, Peder, IT-boblen. 2004. . Ren dansk vinkling på dot.com-tiden.

Økonomi-bobler
Økonomisk historie i det 20. århundrede
Økonomisk historie i det 21. århundrede
Internetbegreber
Elektronisk handel
Minuskel

En minuskel er "små" bogstaver. En minuskels modsætning er en majuskel, et "stort" bogstav. Tekster skrevet med det latinske alfabet skrives som udgangspunkt med minuskler, medmindre grammatikken foreskriver, at der skal anvendes majuskler, som eksempelvis ved brug af stort begyndelsesbogstav. 

Selve størrelsen af bogstavet definerer ikke, om der er om det er en minuskel eller majuskel; afgørende er bogstavets udformning.

Minuskelskrift 
Minuskelskrift er en skrifttype, hvor nogle af bogstaverne har over- og underlængde. Det er normalt for de skrifttyper, som består af små bogstaver, og det vil i dag være: b, d, f, g, h, i, j, k, l, p, q, t, y. Skrifttypen opstod i den tidlige middelalder, hvor først den irske og senere (omkring 800) den karolingiske minuskelskrift blev udviklet.

Den såkaldte "gotiske skrift" er en videreudvikling i det 13. århundrede fra den karolingiske minuskelskrift.

Trykning og typografi
Typografi
Cavlingprisen

Cavlingprisen er den mest prestigefyldte danske journalistpris. Den uddeles hvert år i januar til "en journalist eller en gruppe af journalister i samarbejde, der i særlig grad har udvist initiativ og talent i det forløbne år." (fundatsens §5). 

Prisen består af 20.000 kr. og en statuette udført af Jørgen Rode. Statuetten forestiller Henrik Cavling. Prisen uddeles af en komité, som er udpeget af Dansk Journalistforbunds hovedbestyrelse.

Komiteens medlemmer 
Komiteen er nedsat af Dansk Journalistforbunds hovedbestyrelse og består pr. 2014 af:
 Formand Tine Gøtzsche, selvstændig
 Lars Rugaard, Freelance
 Søren Flytkjær, DR
 Jakob Risbro, TV 2/Fyn
Didde Elnif, Syddansk Universitet

Historik 
Fonden bag prisen blev indstiftet 18. december 1944 til minde om Dansk Journalistforbunds stifter, Henrik Cavling. 

Prisen blev uddelt første gang i 1945 til journalist Henrik V. Ringsted. Siden da er prisen blevet uddelt hvert år - med undtagelse af 1955 og 1958.

Kun ganske få personer har modtaget Cavlingprisen mere end én gang, Michael Klint og Morten Pihl hele tre gange. Det eksklusive felt tæller: 
 Anders-Peter Mathiasen (1989 og 2004) 
 Erik Eisenberg (1990 og 1999) 
 Erik Valeur (som en del af Månedsbladet Press i 1987 og 1995) 
Lars Nørgaard Pedersen (2010 og 2016) 
 Michael Klint (1996, 2005, 2013)
Michael Lund (2016 og 2018)
Morten Pihl (2002, 2014 og 2019)
 Poul Dalgaard (1949 og 1965)

Modtagere af Cavlingprisen

1940'erne

1950'erne

1960'erne

1970'erne

1980'erne

1990'erne

2000'erne

2010'erne

Noter

Eksterne henvisninger 
Alle modtagere siden 1945 – Journalistforbundet

Kilder 
Cavlingprisen – Journalistforbundet

Hædersbevisninger fra Danmark
Etableret i 1944
Dansk Journalistforbund
Mira

Mira (også kaldet Omikron Ceti, ο Ceti) er en rød kæmpestjerne i stjernebilledet Hvalfisken (Cetus). Navnet kommer af latin Stella mira = "den forunderlige stjerne". Da hollænderen David Fabricius studerede denne stjerne i 1596, opdagede han, at stjerner kan være variable. Den skifter over en periode på omtrent 331 dage fra at have visuel lysstyrke 3 til at være helt usynlig for det blotte øje.

Mira-variabel 
Mira har givet navn til en stor gruppe af variable stjerner, som alle er stjerner af typen ægte rød kæmpestjerne i spektralklasse M*III (Hertzsprung-Russell-diagrammet). På engelsk kaldes denne type variabel stjerne også LPV (Long Period Variable).

Se også 

Individuelle stjerner i Mælkevejen
Elefantgræs

Elefantgræs (Miscanthus) er en slægt med ca. 15 arter især fra Syd- og Sydøstasien. Mange af arterne (og deres sorter) dyrkes som prydgræs. En række af arterne anvendes også til energi- og fiberformål.

En ny anvendelse i Danmark er som erstatning for almindelig tagrør til stråtag, om dette bruges betegnelsen Tækkemiscanthus. Miscanthus har i Japan været anvendt til dette formål gennem flere hundrede år.

I Danmark kendes miscanthus under det danske navn elefantgræs, men siden Andersson i 1885  lavede den første beskrivelse, har der været tilknyttet over 80 forskellige synonymer.
I de senere år har der været iværksat mange projekter til at fastslå oprindelsen og taxonomien for miscanthus, i Europa har det primært været:

• Ib Linde-Laursen i Danmark 

• Jürgen Greef og Martin Deuter i Tyskland 

• Hodkinson et. al. i England 

Til trods for dette, er der stadig tvivl om visse dele af ”historien”, det skyldes bl.a. at miscanthusarterne ofte krydser med hinanden, med nye hybrider som resultat.
Miscanthus tilhører græsfamilien (poaceae). Den er udbredt i Sydøst Asien, gennem Kina, Japan og strækker sig ind i Polynesien med enkelte arter i Afrika. Den findes primært i tropiske og sub-tropiske områder, og gror i højder fra havets overflade op til 3000 m. højde

I dag findes miscanthus spredt ud over det meste af verden, primært gennem sin introduktion som prydplante i haver.
Til industrielle formål har interessen hidtil primært været koncentreret omkring genotypen Miscanthus x giganteus. Undersøgelser tyder på at der er tale om en krydsning af Miscanthus sinensis og Miscanthus sacchariflorus altså en hybrid. (M. sacchariflorus betegnes af nogle som en selvstændig art med navnet Triarrhena). M. x giganteus blev bragt til Danmark i 1935 af  plantesamler Aksel Olsen, der bl.a. grundlagde Geografisk Have i Kolding.
Til tækkeformål er det primært typer af Miscanthus sinensis der arbejdes med.

Arter 
Oversigt over beskrevne arter og andre arter:

 Kinesisk elefantgræs (Miscanthus sinensis)
 Rødlig elefantgræs (Miscanthus purpurascens)
 Sølvelefantgræs (Miscanthus sacchariflorus)

 Miscanthus boninensis
 Miscanthus capensis
 Miscanthus floridulus
 Miscanthus intermedius
 Miscanthus junceus
 Miscanthus nepalensis
 Miscanthus oligostachyus
 Miscanthus tinctorius
 Miscanthus violaceus

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Sammenslutningen af Miscanthusavlere i Danmark 

 
C4-planter
Energiafgrøder
Misteldrossel

Misteldrossel (Turdus viscivorus) er med sine 27 centimeter den største af de danske drosler. Den er i Danmark ret almindelig både som ynglefugl (især i Jylland) og som trækgæst. Den ligner af ydre en stor sangdrossel, men dens sang minder mest om solsortens.

Misteldroslen findes i størstedelen af Europa og desuden i Nordafrika og det vestlige Asien.

Misteldroslens navn 
Dens navn hentyder til, at den blandt andet æder bær af mistelten. Desuden er fuglen i Sydeuropa traditionelt blevet fanget med limpinde fremstillet ved hjælp af misteltenens klæbrige bær. Misteldroslen hjælper også med spredningen af plantens frø, idet de tåler passagen gennem fuglens tarm og her danner klæbrige "snore", der gør at ekskrementerne med de intakte frø kan sætte sig fast på træernes grene, hvor de kan spire. Det siges også, at misteldroslen kun æder selve frugtkødet, mens den undgår frøet, der gnides af på en gren.

Noter

Kilder og eksterne henvisninger 
 Dansk Ornitologisk Forenings beskrivelse af Misteldrossel. En arkiveret version af hjemmesiden hos Internet Archive findes her: 12. august 2012.
 arkive.org: Mistle thrush (Turdus viscivorus) 

Drossel
Europas fugle
Danmarks fugle
Drossel

En drossel er en fugl indenfor slægten Turdus i ordenen af spurvefugle. Slægten har cirka 79 arter, der findes udbredt over næsten hele verden. Droslerne hører til de næststørste spurvefugle efter kragefuglene. I Danmark yngler fire arter regelmæssigt, der alle i større eller mindre grad er trækfugle. Danmarks almindeligste ynglefugl er en drossel, nemlig solsorten, Turdus merula.

Drosler er kraftigt byggede fugle, der bevæger sig i hop på jorden. Deres næb er kraftigt med let bøjet overnæb. Reden er dyb og skålformet. Æggene er plettede.

Arter 
Her nævnes kun de mest almindelige arter i slægten Turdus, set fra et dansk synspunkt.
 Art: Misteldrossel Turdus viscivorus
 Art: Sangdrossel Turdus philomelos
 Art: Sjagger Turdus pilaris
 Art: Solsort Turdus merula
 Art: Vindrossel Turdus iliacus
 Art: Ringdrossel Turdus torquatus

Noter

Kilder/Eksterne henvisninger 
 Finn Salomonsen og Gustaf Rudebeck (red.), Danmarks Fugle, bind 2. Branner og Korch, København, 1961.
  Gill, F & D Donsker (Eds). 2013. IOC World Bird Names (v 3.4) www.worldbirdnames.org
Ariadne

Ariadne var i græsk mytologi datter af Kretas kong Minos og Pasifaë.

Ariadne blev forelsket i den græske helt Theseus, der var blevet udvalgt som én af de syv ynglinge og syv jomfruer, som Athen hvert år skulle ofre til uhyret Minotauros, der opholdt sig i en stor labyrint i Knossos.

Ariadne ville hjælpe Theseus og gav ham et magisk sværd og et garnnøgle. Ved hjælp af sværdet dræbte Theseus Minotauros, og ved hjælp af garnet kunne han finde vej ud af labyrinten. Ariadne løb nu væk med Theseus. Theseus efterlod hende sovende på øen Naxos på en rejse til Athen.

Dionysos fandt hende på Naxos og gjorde hende til sin hustru. De fik sønnen Ønopion.

Ariadne havde en lillesøster Faidra, som blev taget med på rejsen til Athen. Når Theseus havde efterladt Ariadne på Naxos, var det, fordi han var blevet forelsket i Faidra. Da Theseus og Faidra nåede Athen, giftede de sig, og Theseus blev senere hersker i Athen.

(Hos den græske digter Homer berettes det i stedet, at Artemis, dyrenes herskerinde, straffede Ariadne med døden.)

Ariadnes brudekrans er stjernebilledet Ariadnes Krans, bedre kendt som den Nordlige Krone (Corona Borealis).

På Naxos og Cypern er hun et symbol på jordens frugtbarhed.

Ariadne har lagt navn til Ariadne på Naxos, Richard Strauss's opera .

Ariadne har (i den franske form, Ariane) også lagt navn til Ariane-løfteraketterne.

Se også 
 Ariadnetråd

Personer i græsk mytologi
Naxos (ø)
Skanderborg Rytterdistrikt

Frem til 1720 samlede Frederik 4. mellem 5.000 og 6.000 tdr. hartkorn i omkring Tulstrup til Skanderborg Rytterdistrikt. Det skete dels ved mageskifter, dels ved køb.

I 1720 blev Skanderborg hjemsted for et egentligt rytterdistrikt, og der opførtes i 1720-1722 kaserner og stalde til mandskab og heste med plads til et regiment. Egnens bønder skulle sørge for deres underhold ved betaling af en fast takst på 32 Rdl. årligt pr. 8 tdr. hartkorn. Endvidere skulle de levere halm og deltage i høhøsten. Rytterbønderne var betydeligt bedre stillet end fæstebønderne på private godser.

I Skanderborg udstationeredes 2. jyske rytterregiment under generalmajor Hans Helmuth von Lüttichau, og de fordeltes på egnen: to kompagnier i Skanderborg, to på Clausholm, et på Tvilumgård, et i Skellerup, to på Søbygaard og et på Silkeborg Slot.
Hvert kompagni bestod af 62 mand ledet af en ritmester, en løjtnant, en kornet og en kvartermester. Senere blev regimentet erstattet af et holstensk regiment.

I 1721 oprettedes en rytterskole (hjørnet Vestergade/Adelgade).

I 1767 solgte kongen sine besiddelser til private ved en stor auktion, Rytterauktionen på Skanderborg Slot. Ejendommene blev spredt på mange hænder, og bønderne blev først fæstere og kort tid efter selvejere.
Det store salg førte til oprettelsen af mange af egnens store hovedgårde.

Eksterne henvisninger 
 Harald Nielsen: "Oversigt over udskiftningen i det forrige skanderborgske rytterdistrikt (o. 1770—1820)" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 3; 1954)
 Om Skanderborg Rytterdistrikt på skanderborgleksikon.dk

Danmarks militær
Danmark i 1700-tallet
Rytterdistrikt
Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders

Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (forkortet DSM) er det amerikanske diagnose- og klassifikationssystem for psykiske forstyrrelser og de kriterier, der skal være opfyldt for at hver enkelt diagnose kan stilles. 

Den nyeste udgave, DSM-V der er den femte version af systemet, blev udgivet i 2013.

I Danmark er det officielle diagnosesystem WHO's ICD-10, men ligesom i andre lande, foretrækkes DSM-IV til forskningsformål og i visse andre tilfælde. For eksempel benyttes kriterierne fra DSM-IV, når man skal bedømme om en person har en narcissistisk personlighedsforstyrrelse. ICD-10 indeholder, i modsætning til DSM-IV, samtlige sygdomme og helbredsrelaterede lidelser, dvs. ikke kun psykiatriske diagnoser (de ligger i ICD-10's kapitel V). Trods visse undtagelser, er der en høj grad af overensstemmelse mellem de diagnostiske kriterier for psykiatriske lidelser i de to systemer.

DSM-5: den nyeste version
Den nyeste (femte) version af DSM er i blev publiceret i maj 2013. Den blev udgivet af American Psychiatric Association (APA).

Referencer

Eksterne links
Side med liste over de forskellige diagnoser i DSM-IV (engelsk) 

Værker om psykologi
Psykiatri
Discovery

Discovery har flere betydninger:
 Discovery – det engelske ord for opdagelse
 Discovery Channel – en TV-kanal
 Discovery Communications – en amerikansk medievirksomhed, som bl.a. driver Discovery Channel
 Team Discovery Channel – et tidligere cykelhold, sponseret af Discovery Channel
 Discovery (Mike Oldfield-album)
 Discovery (Daft Punk-album)
 Discovery (Shanice-album)
 Discovery Program – et NASA-rumvidenskabsprogram

Fartøjer
 Discovery (rumfærge)
 Discovery (1602 skib)
 RRS Discovery
 HMS Discovery
 Discovery One, et rumskib fra filmen 2001: en odyssé i verdensrummet
 Discovery (krydstogtsskib)
Ringespænding

Ringespændingen på en (analog) telefonlinje er den vekselspænding, der sendes fra telefoncentralen til B-abonnenten (den, der modtager et opkald) når telefonen skal ringe. Denne spændings effektivværdi ligger typisk på 90-110 volt. Frekvensen er typisk 25 Hz. Blotlagte telefonlinjer udgør normalt ingen berøringsfare, men modtages et opkald under montage af et stik, undgår det ikke ens opmærksomhed.

Ringespændingen sendes i korte pulser og bevirker at telefonens klokkekredsløb får telefonen til at ringe. I gamle apparater var klokkekredsløbet opbygget som en såkaldt vekselstrømsklokke med elektromagnet, anker og en eller to klokkeskåle. I nyere telefoner bliver spændingen ensrettet i en diodebro og detekteret, så telefonapparatets elektroniske ringekredsløb aktiveres.

Der er ingen ringespænding på en digital telefonlinje, da al signalering mellem central og telefon foregår i pulstog. Telefonen dekoder selv ringeinformationerne og aktiverer ringekredsløbet.

Se også
Telefon
Telefonlinje

Elektronik
Minaret

En minaret (arab. مَنَارَة manāra "fyrtårn") er i muslimsk arkitektur et slankt tårn, der typisk findes ifm. en moské.

Anvendelse 
Minareten bruges både som en synlig markør for tilstedeværelsen af en moske og også ofte som udgangspunkt for det muslimske bønnekald (adhan). I de henseender kan det sammelignes med kirkes klokketårne.

I Danmark findes der minareter ifm. Khayr el-Barriya-moskeen på Rovsinggade og Imam Ali-moskeen på Vibevej, begge i Københavns Nordvestkvarter, og ifm. Ayasofya-moskeen i Roskilde. De bruges dog ikke til bønnekald.

Forbud og debat om forbud 
I Schweiz stemte vælgerne den 29. november 2009 for at forbyde minareter med 57,5 procent af stemmerne. Forslaget er blevet beskyldt for at være diskriminerende, da det alene omfatter minareter og ikke eksempelvis serbisk-ortodokse kirker eller sikhtempler. Afstemningen og forbuddet handlede om symbolikken, da tårnene ikke kan anvendes til at kalde til bøn på grund af love mod støjforurening.

I Danmark har Dansk Folkeparti foreslået et lignende forbud, og i januar 2017 forelagde de et beslutningsforslag i Folketinget om et forbud. 

Venstres integrationsordfører, Karsten Lauritzen, afviste forslaget med henvisning til at: "Vi lovgiver ikke i Folketinget om enkelte bygninger".

Eksterne henvisninger 

Islam
Tårntyper
Hotspot (datanet)

Et hotspot kan være en eller flere Wi-Fi trådløse basisstationer, der dækker et område, hvor man selv eller evt. andre har mulighed for lejlighedsvis eller fast adgang til et lokalnet (LAN) eller internettet via trådløst datanet – eller et datanet-stik (PDS, TP-kabel).

Er der flere trådløse basisstationer i et hotspot-område kan disse bringes til at tale med hinanden og automatisk finde den bedste og evt. nærmeste forbundne internetadgang. Eksempler anvendelse af trådløse basisstationer med f.eks. styresystemet Linux er selvkonfigurerende radionet.

Hotspot adgang kan være gratis eller ej og kan udbydes af:
 Én selv. Før du udbyder/køber en internetforbindelse, bør du tjekke om du må dele den med andre.
 Et firma
 Andre menneskers datanet
 Uddannelsessted (skole...)

Se også 
 Frie fællesskabs radionet
 FON
 Li-Fi

Eksterne henvisninger 
 Kun DK:
 Trådløse Netværk – WiFi Hotspot – Trådløst Internet 2113 stk (oktober 2007).
 Hele verden inkl. Danmark og Europa:
 Wi-Fi Hotspot Directory | WLAN Hotspots – WiFi Hot Spots – Free  WLAN Hotspot: DK: 574 stk (oktober 2007), Europe: 16890 stk (oktober 2007), verden 32598 stk (oktober 2007)
 Wi-Fi zone DK: 114 stk (oktober 2007).
 nodedb.com: Denmark  7 stk (marts 2005). Med tegning af hvor den nærmeste næste hotspot er.
 Wi-FiHotSpotList.com, a directory of public hot spots for finding Wi-Fi wireless Internet access network nodes (DK: 104 stk oktober 2007)

Trådløse datanet
Trådløs basisstation

En trådløs basisstation, adgangspunkt, trådløs basestation (eng. access point (AP), wireless base station) er betegnelsen for et apparat, der forbinder trådløse enheder til en kablet internetforbindelse.

Et trådløs basisstation videresender datatrafikken på det faste kablede netværk til de trådløse klienter. De trådløse enheder kan benytte netværksressourcerne på lige fod med de fast forbundne.

En trådløs basisstation består af:
 Et trådløst netkort (evt. flere og evt. med flere eksterne antenner).
 En computer i form af en Personlig Computer, håndholdt computer eller en lille boks, hvor computeren så benævnes et indlejret system.
 Et styresystem.

Nogle trådløs basisstationsbokse kan bringes til at anvende et Linux styresystem, hvilket muliggør mere intelligent anvendelse af den trådløse basisstation til f.eks. hotspot sat op som et selvkonfigurerende radionet.

Anvendelse 
Alle trådløse basisstationer kan fungere som basisstationsserver. Nogle få og især trådløse basisstationer, som kører med Linux kan også anvendes som klient på en anden basisstationsserver.

Se også 
 Selvkonfigurerende radionet
 Frie fællesskabs radionet
 OLSR

Eksterne henvisninger

Linux eller open source 
 Wireless Tools for Linux 
 Linksys open source:
 OpenWrt is a linux distribution for the Linksys WRT54G, OpenWrt userguide Citat: "...OpenWrt's design philosophy is to not lock the user down to a particular set of features but instead to provide a flexible framework that can be expanded by others..."
 Wifi-Box Firmware for WRT54G, Hacked with Linksys's GPL source code, Add more futures for this Wireless Router
 openwrt  + OLSR: openwrt/olsr 
 OpenWrt: 1.1 Running OLSR 
 Host AP driver for Intersil Prism2/2.5/3 and WPA Supplicant Citat: "...The driver supports a so called Host AP mode, i.e., it takes care of IEEE 802.11 management functions in the host computer and acts as an access point. This does not require any special firmware for the wireless LAN card..."
 IBM: Building a wireless access point on Linux
 Vejviser: Wireless software links  Citat: "...Hotspot-On-A-CD..."
 Configuring a FreeBSD Access Point for your Wireless Network  Citat: "...This article describes how to configure a PC running FreeBSD to serve as an access point (AP) for your wireless network..."
 Webarchive backup: OpenAP. All your base stations belong to us, Citat: "...OpenAP is the complete distribution of open-source software that is required to produce a fully 802.11b compliant wireless access point. One cool feature of OpenAP access points is their ability to do multipoint to multipoint wireless bridging, while simultaneously serving 802.11b stations...", bl.a. openap-0.1.1.tar.gz 
 Linux Access Point GNU software bundle , linuxAP kildekode 

Trådløse datanet
IEEE 802