Psykisk sygdom

En psykisk sygdom eller mental lidelse er ifølge WHO en forstyrrelse i en persons følelser, emotionelle regulering eller adfærd, som medfører lidelse eller nedsat funktion. Forskning viser, at 82 procent af befolkningen vil få en psykisk sygdom i løbet af deres liv.

Begrebet og dets historiske udvikling 
Begrebet psykisk sygdom dækker oprindeligt over forestillingen om, at mental lidelse kan forstås parallelt med organiske sygdomme. Der har imidlertid været forskellige opfattelser af psykiske sygdomme igennem historien. De har dannet grundlag for praktiske tilgange til at afhjælpe tilstandene inden for psykiatri, klinisk psykologi og psykoterapi.I moderne psykiatrisk og psykologisk samt psykoterapeutisk sammenhæng er man i stigende grad gået bort fra begrebet psykisk sygdom, og taler i stedet om psykiske lidelser og forstyrrelser.

Former for psykiske sygdomme 
WHO's officielle liste over psykiske sygdomme fremgår af International Classification of Disease (ICD-10), kapitel F: Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser. De er opdelt i følgende ti underafsnit:
 F00-09 Organiske (inkl. symptomatiske) psykiske lidelser (f.eks. demens)
 F10-19 Psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser forårsaget af brug af alkohol eller andre psykoaktive stoffer (f.eks. alkoholisme)
 F20-29 Skizofreni, skizotypisk sindslidelse, paranoide psykoser, akutte og forbigående psykoser samt skizoaffektive psykoser (f.eks. skizofreni)
 F30-39 Affektive sindslidelser (f.eks. depression)
 F40-49 Nervøse og stress-relaterede tilstande samt tilstande med nervøst betingede legemlige symptomer (f.eks. angst)
 F50-59 Adfærdsændringer forbundne med fysiologiske forstyrrelser og fysiske faktorer (f.eks. anoreksi)
 F60-69 Forstyrrelser og forandringer af personlighedsstruktur og adfærd (f.eks. personlighedsforstyrrelse)
 F70-79 Mental retardering
 F80-89 Psykiske udviklingsforstyrrelser (f.eks. autisme)
 F90-98 Adfærds- og følelsesmæssig forstyrrelser opstået i barndom eller adolescens (f.eks. ADHD)

Behandling af psykiske sygdomme 
Psykiske lidelser og forstyrrelser behandles eller lindres på forskellige måder: medicinsk behandling, psykoterapi og pædagogiske tiltag. Indenfor lægevidenskaben er psykiatri det speciale, der omhandler de psykiske sygdomme, lidelser og forstyrrelser. Af andre faggrupper, der arbejder med behandling og lindring af psykiske sygdomme kan nævnes psykologer, pædagoger, sygeplejersker, socialrådgivere og forskellige former for psykoterapeuter.

Sociale og kulturelle forhold 
Nogle sociologiske teorier af Erving Goffmann og andre påpeger, at fordomme om psykiske lidelser kan føre til stigmatisering af personer, der rammes heraf. Denne opfattelse kan i værste fald lede til eksklusion fra samfundslivet. Ifølge en undersøgelse gennemført i den danske befolkning svarer 85%, at det er mere accepteret at have en fysisk end en psykisk lidelse. Således erklærer 62% af de adspurgte i undersøgelsen sig enige i, at personer med psykisk sygdom ofte er mindre socialt velfungerende end personer, der ikke har en psykisk lidelse. Mange personer med en psykisk lidelse undgår desuden at tale med andre om deres sygdom. F.eks. svarer 57% af deltagerne i en undersøgelse gennemført blandt personer med psykiske lidelser, at de frygter, at andres viden om at de har en psykisk lidelse vil få negative konsekvenser for dem. Stigmatisering af personer med psykiske lidelser spiller også en rolle i forhold til de samfundsmæssige omkostninger forbundet med psykiske lidelser i form af udgifter til overførselsindkomster, tabt arbejdsfortjeneste og for sen eller ingen behandling. Denne situation genfindes i mange lande omkring os, og i bl.a. England, Skotland, Sverige, Canada, USA, Australien, New Zealand, Holland, Spanien og Japan såvel som i Danmark er der
etableret nationale afstigmatiseringsindsatser i løbet af de sidste 5-10 år.

Nogle teorier mener, at udviklingen af psykiske lidelser også har historiske baggrunde og samfundsårsager. Simo Køppe har således skildret neurosernes opståen i 1800-tallet. Andre som Anders Dræby Sørensen påpeger, at nogle psykiske lidelser bør forstås som eksistentielle tilstande, der er påvirket af sociale og kulturelle forhold. Især stress, angst og depression kan ikke forstås uafhængigt af samfundets og kulturens udvikling. Ifølge Rasmus Willig og Marie Østergaard er personlige ubalancer som depression og angst tilsvarende udtryk for ubalancer i samfundet.

Kritik 
Begrebet psykiske sygdomme anses af nogle kritikere for at være problematisk. Det anføres for eksempel, at der blot er tale om værdidomme af adfærd, der afviger fra normativ adfærd. Denne kritik af begrebet om psykisk sygdom har især været en del af antipsykiatrien. Antipsykiatriens hovedpåstand er, at det psykiatrien kalder psykiske sygdomme reelt ikke er sygdomme i medicinsk forstand men livsproblemer, som samfundet finder uønskværdige. Den mest kendte repræsentant var den amerikanske professor i psykiatri Thomas Szasz. Han opfattede dog ikke sig selv som antipsykiatrisk, men han var imod tvang i psykiatrien og arbejdede selv med samtaleterapi. Han betragtede psykiatriske diagnoser som et redskab for social kontrol, der var baseret på en fejlagtigt tro på, at naturvidenskaben kunne forklare psykiske lidelser på samme måde som organiske sygdomme. Psykiske lidelser er blot livsproblemer, og i de fleste tilfælde ligger der ikke nogen organisk forstyrrelse i hjernen til grund.

Der findes også kritik blandt nogle patientgrupper. Som et eksempel mener pro ana-bevægelsen, at man som anorektiker ikke nødvendigvis er syg, men blot har valgt en anorektisk livsform. Tilsvarende findes et voice hearing network af personer der hører stemmer, men ikke opfatter dette som sygeligt. I stedet betragtes det at høre stemmer som en anderledes måde at opleve verden.

Litteratur

Medicinsk og psykologisk litteratur 
Arendt, M. & S. Kjær (2017): Kort og godt om angst. Dansk Psykologisk Forlag
Esbjørn, Barbara H. & Breinholst, Sonia (2020). “Kort og godt om børn og angst”. Dansk psykologisk forlag.
Freud, Sigmund (1983): Hverdagslivets psykopatologi. Hans Reitzels Forlag
 Handest, Jansson & Nielsen (2003): Skizotypi og borderline, Psykiatrifondens forlag
 Jørgensen, Carsten Rene (2014). “ADHD. Bidrag til en kritisk psykologisk forståelse”. Hans Reitzels Forlag
 Jørgensen, Carsten Rene (2009): “Personlighedsforstyrrelser”. Hans Reitzels Forlag
 Larsen, Jens Knud (2001). Depressionssygdommen - fra videnskab til klinisk praksis. København: Munksgaard
 Licht, Rasmus, Straarup, Krista Nielsen, Vestergaard, Per (2012): Bipolar lidelse – en bog til mennesker med maniodepressiv sygdom og deres pårørende. Psykiatrifonden
 Nilson, Gunilla &Thomas Silfving (2002): Farlige relationer – om borderline. Gyldendal Akademisk
Simonsen, Erik (1999): Personlighed og personlighedsforstyrrelser. Psykiatrifondens Forlag
Skårderud, Finn (208): Stærk/svag – en håndbog om spiseforstyrrelser, Hans Reitzels Forlag

 Sørensen, Lars (2005): “Smertegrænsen”. DPF

 Videbech, Poul (2020): Hvad er depression? Fadl

Sociologisk, historisk og filosofisk litteratur 
Boldsen, Sofie (2019). "Fremmedgørelse som eksistentiel grunderfaring i skizofreni" . I: Mennesket og det andet: Bidrag til den eksistentielle fænomenologi (s. 142-163). Aalborg Universitetsforlag. 
Dræby, Anders (2019). Stress, angst og depression – at fremme og kurere de samme lidelser. I: Folkesundhed – bag om intentioner og strategier. GAD
Foucault, Michel (2003): Galskabens historie. Det lille Forlag
Foucault, Michel (2019): Sindssygdom og psykologi. Hans Reitzels Forlag
Køppe, Simo (2004): Neurosens opståen og udvikling i 1800-tallet. Frydenlund
Ringø, Pia (2016). Skidt med årsagen, når bare vi er pålidelige. Psykiatriske diagnosers historiske indhold, udvikling og funktion. Tidsskrift for Forskning i Sygdom og Samfund, 13(25)
Sørensen, Anders Dræby (2015): Søren Kierkegaard og den eksistentielfænomenologiske problematisering af psykopatologi. I: Søren Kierkegaard som eksistentiel fænomenolog. Aalborg Universitetsforlag
Sørensen, A. D. (2015): “Angst - når hverdagslivet bliver hjemløst”. I: Hverdagslivets følelser. Hans Reitzels Forlag
Østergaard, Marie & Rasmus Willig (red.) (2005). Sociale Patologier. Hans Reitzel

Antipsykiatrisk litteratur 

 Cooper, David (1981): Psykiatri og antipsykiatri. Jørgen Paludan
Szasz, Thomas (1991):  Ideology and Insanity: Essays on the Psychiatric Dehumanization of Man. Syracuse, New York: Syracuse University Press. 
 Szasz, Thomas (1997). The Manufacture of Madness: A Comparative Study of the Inquisition and the Mental Health Movement. Syracuse University Press.
Szasz, Thomas (2009): Antipsychiatry: Quackery Squared. Syracuse, New York: Syracuse University Press

Skønlitteratur, dokumentarromaner og biografier 

 Dyhr, Karin (2004): Glaspigen. Documentas
Fastrup, Karen (2018): Hungerhjerte. Gyldendal
 Knudsen, Peter Øvig (2019): Min mor var besat. Gyldendal

Referencer

Se også 
 Sygdom
 Psykiatri
 Psykologi

Psykiske sygdomme