alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Abetræ

 
Abetræ (Araucaria araucana), også kendt som Abernes skræk, er et stedsegrønt nåletræ med en kegleformet, senere paraplyagtig vækst.

Beskrivelse 
Hovedstammen er kegleformet med regelmæssige kranse af 5-7 grene. Hovedgrenene er vandrette, senere noget overhængende med opstigende spidser. Barken ses slet ikke på unge træer, for grene og stammer er helt dækket af levende eller døde blade. Først meget gamle stammer får en grå, let furet bark. Bladene sidder skruestillet og taglagt rundt langs skuddet. De er trekantede, med en torn i spidsen og mørkegrønne på begge sider. De enkelte blade kan leve i 10-15 år, men også derefter bliver de siddende, brune og døde, men stadig spidse.

Blomsterne sidder i han- og hunlige stande. Hunstandene udvikler sig på to år til håndboldstore, kuglerunde kogler. Kogler ses sjældent i Danmark, men der er ældre træer hist og her der danner kogler - dog modnes frøene i disse kogler normalt ikke i Danmark.

Rodnettet består af svære, dybtgående hovedrødder med mange siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: I hjemlandet 35 x 10 m. Herhjemme næppe mere end 8 x 2,5 m (20 x 20 cm/år), hist og her ses dog højere træer (typisk i østlige og sydlige, kystnære egne af landet). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Etymologi 
Det botaniske navn skyldes den oprindelig befolkning i Chile, mapuche, som de spanske kolonisatorer af Sydamerika kaldte araucanerne. Mapuche lever stadig på stedet, og har udtrykt at de finder betegnelsen araucaner nedværdigende.

Hjemsted 
Abernes Skræk vokser i det sydlige Chile og det sydvestlige Argentina på Andesbjergenes skråninger i 600-1800 m højde. Her forekommer arten på vulkansk jord op mod skovgrænsen i ret tør jord, og den danner lysåbne, savanneagtige skove med stift, stridt græs og tørre, tornede buske imellem.

I Parque Nacional Conguillio findes den sammen med bl.a. to arter af Sydbøg (Nothofagus pumilio og N. dombeyii), Berberis empetrifolia, Chiliotrichum rosmarinifolium, Embotrium coccineum og Gaultheria pumila.

Anvendelse 
Hvis man vil forsøge sig med at dyrke dette særprægede træ, bør man finde en let skygget plads, som ikke er våd om vinteren. Træet må dækkes fuldstændigt hver vinter og forår de første 5-6 år efter udplantningen. Senere bliver det mere hårdført, men det tåler ikke megen barfrost, og beskæring må begrænses til det minimum, som skyldes tilbagefrosne grene.

Frøene er spiselige og sælges i Sydamerika under navnet "piñones". I træets hjemland bruger den oprindelige befolkning, mapuche, dets frugter som fødekilde. Træet er desuden helligt for dem.

Noter

Eksterne henvisninger 

Stedsegrønne
Haveplanter
Nåletræer
Abeskræk-slægten
Additionskredsløb (digital elektronik)

I den digitale elektronik er et additionskredsløb en simpel, kombinatorisk sammenkobling af nogle få gates, som kan addere to binære "tal" med hver ét ciffer: To af disse kan kombineres til et kredsløb der desuden kan modtage og aflevere signaler for "mente", og ved at forbinde ind- og udgange for mente-signaler på n "eksemplarer" af dette "dobbelte" additionskredsløb, har man et system der kan addere to binære tal der omfatter n betydende cifre.

Halve og hele additionskredsløb 

I sin allersimpleste form (nr. 1 på illustrationen til højre) har et additionskredsløb fire signalveje: Et par indgange for signaler der repræsenterer de ét-cifrede binære tal A og B, samt en udgang "S" for summen af A og B, og et mente-signal "M": Dette kredsløb kaldes på engelsk for en "half-adder". Læser man "S" som den mindst betydende, og "M" som den mest betydende bit, har man heri et kredsløb som leverer den korrekte sum af de to en-bit-tal A og B.

Ved brug af en ekstra "Or"-gate (grøn) kan man koble to af disse "halve" additionskredsløb sammen (nr. 2 på illustrationen) og skabe et nyt kredsløb med en ekstra indgang, "m", som tager imod mente-signalet fra et evt. forudgående ciffer; sådan en sammenstilling af to "half-addere" kaldes for en "full-adder".

Full-adder-kredsløbet kan bruges som "byggesten" til at konstruere kredsløb der adderer binære tal med ubegrænset mange bits som vist ved nr. 3: For hvert ciffer som kredsløbet skal kunne håndtere, bruges én full-adder, og menteudgangen "M" fra ét additionskredsløb føres til menteindgangen på det efterfølgende kredsløb.

Da additionskredsløbet for det første ciffer (øverst på illustrationen) ikke har noget "indkommende" mente-signal at tage stilling til, kan det simplere, "halve" additionskredsløb bruges her.

Serielt additionskredsløb 
Additionskredsløbet ved nr. 3 på illustrationen kaldes et parallelt additionskredsløb, fordi det modtager addenderne parallelt, og behandler hver cifferposition sideløbende i hver sit delkredskøb. Hvis de to tal der skal adderes, derimod ankommer i seriel form (og med de mindst betydende bits først), kan man lave et system af én enkelt full-adder, en flip-flop til at "opbevare" en evt. mente fra ciffer til ciffer og noget ekstra "hjælpe-logik" som behandler tallene og "afleverer" resultatet serielt.

Additionskredsløb i praksis 
Parallelle additionskredsløb til flere bits (typisk 4) fås som integrerede kredsløb, som regel bygget alene ved hjælp af full-adders – også i det første led i "kæden"; hele kredsen har således en mente-indgang, så flere kan sammenkobles for addition af ubegrænset mange bits.
Ved brug af mente-indgangen og lidt ekstra hjælpe-logik, kan man "udvide" en n-bit full-adder så man med et kontrolsignal kan vælge imellem addition og subtraktion: Mikroprocessorer omfatter bl.a. en række "regne-kredsløb", herunder additions- og subtraktionskredsløb som de ovenfor beskrevne.

Digitale kredsløb
Junker

En junker er egentlig en ung herre, oprindelig søn af en hertug eller greve i middelalderen, men også en betegnelse for et medlem af den privilegerede godsejerklasse, især i Preussen.
Yonker (eller 'jonkheer van') brugtes i Holland om lavadelens herrer.

Før 1375 blev titlen junker også brugt om danske kongesønner.

Ordet junker kan også bruges som en spottende betegnelse for en ung mand med hovmodig og ”fornem” optræden.

Ordet -junker findes i dag som en betegnelse for en rangsperson f.eks. kammerjunker.

Adelige titler
Makrofauna

Makrofaunaen er dyr, hvis længde måles i centimeter, til forskel fra de mindre dyr i henholdsvis mesofaunaen og mikrofaunaen. Denne skelnen er især væsentlig, når man taler om jordbundsfaunaen.

I jordbunden tilhører et stort antal arter makrofaunaen. Det drejer sig f.eks. om snegle, orme, mider, edderkopper og insekter .

Økologi
RSHA

RSHA, Reichssicherheitshauptamt, var paraplyorganisation for det tyske sikkerhedspoliti fra 1939 til 1945. Det blev dannet ved sammenslutning af Kriminalpolitiet KRIPO, Sikkerhedspolitiet SIPO og Sikkerhedstjenesten SD. Leder var Reinhard Heydrich til 1942, hvorefter Ernst Kaltenbrunner overtog.

RSHA var inddelt i afdelinger (Ämte), som blev benævnt med romertal I-VII med underafdelinger. IV B4 som var Adolf Eichmanns afdeling.

 I Personale. Bruno Streckenbach 
 II Organisation og jura. Dr. Werner Best, senere Dr. Neckmann
 III Interne sager. Tysk indenrigstjeneste. Otto Ohlendorf
 IV Gestapo (med 14 underafdelinger og grænsepolitiet). Heinrich Müller
 V Kriminalpolitiet (4 underafdelinger). Arthur Nebe
 VI Udenrigsefterretning (SD). Heinz Jost, senere Walter Schellenberg
 VII Ideologi. Professor Franz Six

Referencer

Eksterne henvisninger 

Tyske efterretningstjenester
Nazi-Tyskland
Methyl

Methyl (eller metyl (RO)) er kemisk set et alkyl med formlen:

-CH3

I kemiske formler forkortes den undertiden Me. Denne kulbrinteenhed findes i mange organiske forbindelser, som f.eks. i biodiesel, hvor det findes som methylester.

Kulbrinter
Biota (økologi)

Biota er alle de levende organismer i et bestemt miljø (planter, dyr, svampe, bakterier og arker). De er økosystemets levende grundelementer. Påvirkninger, der rammer miljøet, ses først som stoflige ændringer eller som adfærdsændringer hos de enkelte levende væsner. Begge dele kan i deres konsekvens føre til beskadigelser af enkelte individer. Senere kan skaderne blive udløsende for ændringer i økosystemets helhed på grund af biotas sammenknytning med systemet. Af den grund, men også på grund af deres funktion som genressource, af etiske grunde og i sidste instans af hensyn til menneskers velvære må de betragtes som miljøelementer, der bør beskyttes. Mennesket bliver normalt ikke talt med blandt biota, men betragtes særskilt på trods af dets afhængighed af økosystemets funktioner. Det sker på grund af menneskets sociale og økonomiske forbundethed med miljøet.

Se også 
 Biota – for andre betydninger.
 Edafon
Disjunkt (matematik)

Ordet disjunkt kommer af det latinske disiunctus, som betyder "adskilt". Inden for matematikken er to mængder disjunkte når de ikke har noget element til fælles. Hvis A og B er to mængder, skrives dette typisk A ∩ B = Ø, hvor Ø er den tomme mængde.

Mængdelære
Kolofon

Kolofon (af græsk κολοφων = "top", "det yderste") er en kort tekst placeret forrest eller bagest i en bog. Kolofonen angiver oplysninger om bogens produktion som udgave og oplag, trykkested, trykkeår, forlag, ISBN osv.

Litteratur
Ørnereden

Ørnereden er navnet på flere lokaliteter:

Kehlsteinhaus – bygning på Obersalzberg i Sydtyskland
Ørnereden (Århus) – udflugtssted syd for Århus
Autopilot

En autopilot (også automatpilot og forkortet AP) er et stykke elektronik der bruges i flyvemaskiner: Den er forbundet med flyveinstrumenterne så den kan aflæse bl.a. højde og retning, og med bl.a. flyvemaskinens styreflader (gennem f.eks. hydraulik) så den derigennem kan styre flyet.

 Højde: Autopiloten kan indstilles til at holde en given flyvehøjde, og hvis flyet ikke befinder sig i den rette højde; stige eller falde i et givent tempo indtil den ønskede højde er nået.
 Retning: Autopiloten kan sættes til at følge en bestemt kompasretning ved hjælp af flyets retningsgyro, et radiosignal fra et VOR-radiofyr, instrumentlandingssystemet ved en landingsbane eller en planlagt rute kodet ind i et GPS-navigationssystem.
 Hastighed: I større fly er autopiloten også forbundet med motoren/-erne, så den kan sættes til at opretholde den mest brændstoføkonomiske flyvefart.
 Vertikal fart: Autopiloten kan stilles til at flyve med en bestemt vertikal (lodret) fart. således kan man bestemme hvor mange fod (som er standardmåleenheden i flyvemaskiner) flyet skal stige eller dykke. Den normale fart for et dyk eller en stigning er 1000 til 1800 fod/min.. 

Autopiloten anvendes til for den menneskelige pilot trivielle opgaver, hvor det populært sagt handler om at "flyve efter visere", dvs. lave fortløbende, små korrigeringer for højde og retning så nogle visere (for højde, retning, instrumentlandingssystem e.a.) bliver stående hvor de skal.

Med de fleste autopiloter kan piloten indstille radioen, så flyet lander fuldstændigt selv. dette kan være nyttigt hvis vejret er tåget, eller det blæser kraftigt. Teknikken kaldes ILS

Avionics
Automatik
Piloter
Piemonte

Piemonte er en region i Norditalien ved foden af Alperne op mod Schweiz. Den største by og hovedstad i regionen er Torino, som er et industricentrum, her findes hovedsæderne for Fiat, Alfa Romeo, Lancia og Iveco.

Regionen er kendt for vinene Barolo, Barbaresco og Barbera d'Alba, trøfler, nødder med mere.

I 1720-1796 og igen i 1814-1861 var regionen det førende område i Kongeriget Sardinien. Landet blev uofficielt kaldt Sardinien-Piemonte eller Piemonte-Sardinien.  

Piemonte betyder: Ved foden af bjergene (Alperne).

Billedgalleri

Eksterne henvisninger 

 Sito Ufficiale della Regione Piemonte 

Regioner i Italien
Infusion

En infusion, populært kaldet et drop, er en almindeligt anvendt metode til at indgive medicin eller væsker til behandling af en patients sygdom under indlæggelse på et hospital.

Systemet består typisk af en pose af plastik (selv om visse medikamenter stadig leveres i en glasflaske), til hvilken der kobles en tynd plastikslange, der igen bliver koblet til patientens venflon (kaldes ofte også for et "drop"). Mellem infusionsbeholderen og dropslangen findes et dråbekammer, der forhindrer at der dannes luftbobler i væsken under infusonen. Infusionsbeholderen hænges typisk 1-1½ meter over patientens leje, så væsken udnytter tyngdekraften til at løbe ind i patientens årer. Ved behov for hurtigere infusioner kan der lægges en trykmanchet omkring plastbeholderen, for at give mulighed for at øge trykket i denne.

Ved hjælp af et drop kan man blandt andet administrere (infundere):

 Isotonisk NaCl (saltvand)
 Ringers væske
 Hyperton NaCl
 Isoton Glukose (5%)
 Hyperton Glukose (10%)
 Kaliumopløsning
 NaHCO3
 HCl
 Mannitol
 Etanol
 Bufrede opløsninger (Ringerlaktat)
 Ernæring (TPN: Total Parenteral Nutrition)
 Aminosyreopløsning
 Fedtemulsion
 Blodplasma (FFP: Frisk Frosset Plasma)
 Erytrocytkoncentrat (SAG-M Blod)
 Blodplader (Thrombocytter)
 Fuldblod
 Kontinuerlig medicin (ofte med pumper f.eks: mg/kg/time)

Se også 
 Intraossøs infusion

Eksterne henvisninger 

Lægemidler
Medicinske behandlinger
Danelagen

Danelagen ( ) var navnet på det område som den danske konge Guthrum (Æthelstan) beholdt ved fredsaftalen i Wedmore i 878. Før fredsaftalen var han konge over størstedelen af England.

Grænsen blev trukket tværs over England fra London til Mersey. Syd for grænsen gjaldt angelsaksiske love og landet blev styret af kongen af Wessex. Områderne nord og øst for var under Gorms kontrol, og der gjaldt de lokale love. Mange af krigerne, der havde deltaget i slagene mod englænderne, slog sig ned i Danelagen. I stedet for at plyndre begyndte de at ernære sig ved handel og landbrug. Vikingerne fik så stor kontrol med Danelagen, at de navngav gårde, landsbyer og egne på skandinavisk. Navne, som eksisterer den dag i dag. Da vikingerne fandt sig tilrette, giftede de sig med kvinder fra lokalbefolkningen, der betragtede sig mere som vikinger end englændere.

I dag refererer nogle historikere til Danelagen som "det skandinaviske England".

Kong Alfred den Stores efterkommere så Danelagen som "vikingsk" og fortsatte anstrengelsene med at få området tilbage under engelsk kontrol. Da det omsider var gennemført, havde vikingerne sat deres præg på befolkning, sprog, handel og administration i Danelagen, som vi kan se i dag.

Det har haft meget stor betydning for Englands udvikling, at vikingerne efterlod en middelklasse af selvejerbønder, der udgjorde et bredere grundlag til betydningsfulde poster end adelsstanden.

Se også 
 Danske besiddelser
 Vikingernes ekspansion

Vikingetogter
Englands historie
Det danske vikingeimperium
Normannere
Danmark i middelalderen
Halvø

En halvø er et landområde, der for den største del af sin omkreds er omgivet af vand, men på den ene side er landfast med en større landmasse. Når formen er særlig lang og smal, bruges betegnelserne odde og landtunge. Dersom en halvø er bredest udadtil og kun forbundet med fastlandet ved et smalt stykke land, betegnes dette smalle stykke som en tange. En kileformet halvø kaldes et næs, det er bredest mod land og bliver smallere ud mod vandet.

Eksempler på halvøer:
 Arabiske Halvø
 Balkan
 Den Iberiske Halvø
 Jylland
 Sinai-halvøen

Se også 

 Bugt
 Fjord
 Holm
 Pynt
 Sandbanke

Kyst- og havlandskabsformer
Nicolaus Kopernikus

Nicolaus Kopernikus (, ; født 19. februar 1473 i Toruń, Kongeriget Polen, død 24. maj 1543 i Frauenburg, Det kongelige Preussen) var en polsk embedsmand, astronom og læge. Han er kendt for sin opdagelse af, at Solen ikke drejer rundt om Jorden, men at Jorden drejer rundt om Solen.

Da Pave Leo 10. i 1514 opfordrede teologer og astronomer til at bidrage til en præcis fastlægning af påsken, blev Nicolaus Kopernikus involveret i arbejdet med at måle året og månederne præcist ud fra observationer af himmellegemer, navnlig planeter. På den tid hældede de fleste lærde til Ptolemæus' model af universet med en ubevægelig, central Jord, hvor alle himmellegemer var fastholdt af gennemsigtige (dvs. usynlige), roterende kugleskaller. Med nogle "tillempninger" (visse kugleskallers centre måtte forskydes lidt i forhold til Jordens centrum, samt "ekstra" cirkelbevægelser) passer denne model nogenlunde til hvad man kunne observere dengang. Jordens centrale placering var dikteret af traditionelle, religiøst forbundne opfattelser.

Kopernikus kunne imidlertid under henvisning til sine observationer påvise, at en mængde problemer og unøjagtigheder ved Ptolemæus' model kunne løses ved at sidestille Jorden med de øvrige planeter og anbringe den på sin egen "kugleskal" (eller mere præcist: cirkelbane) omkring Solen, som nu overtog Jordens hidtidige rolle som "verdens centrum". Omkring samtidig med den pavelige opfordring, udarbejder Kopernikus et dokument, Commentariolus ("Den lille kommentar"), hvori han argumenterer for sit heliocentriske verdenssystem, med (tilsyneladende) stillestående fiksstjerner alleryderst.

Helt i overensstemmelse med den moderne fysiks beskrivelse af vort solsystem, er Nicolaus Kopernikus verdensmodel ikke. Senere påviste Johannes Kepler, at planeterne ikke følger eksakt cirkelformede, men snarere elliptiske baner om Solen.

Kopernikus' verdensmodel vakte megen modstand, og han havde blandt andet den tvivlsomme ære, at hans Commentariolus blev opført på Index librorum prohibitorum, den romerskkatolske kirkes liste over forbudte bøger.

Grundstoffet copernicium er opkaldt efter ham.

Se også 
 Aristarchos fra Samos

Eksterne henvisninger 
 

 
 

Renæssance
Astronomer fra Polen
Astronomer fra Tyskland
Walhalla
Tyskere i 1400-tallet
Tyskere i 1500-tallet
Zentrum gegen Vertreibungen

Zentrum gegen Vertreibungen er et planlagt dokumentationscenter i Berlin for fordrivelser, specielt den etniske rensning gennem fordrivelser og massedrab på ca. 15 millioner tyskere i slutningen af og efter 2. verdenskrig, fra tyske områder der blev okkuperet af Stalins røde hær.

CDU-politikeren og parlamentsmedlemmet Erika Steinbach, der også er præsident for Bund der Vertriebenen, er én af initiativtagerne.

Eksterne henvisninger 
 Zentrum gegen Vertreibungen

Tyskland
Grenen

Grenen nord for Skagen er spidsen af Skagens Odde. Grenen dannes af sand, der af havet transporteres nordpå langs hele Jyllands vestkyst. Odden vokser gennemsnitligt med ca. 10 meter om året i nordøstlig retning mod Sverige.

Ved Grenen mødes Skagerrak og Kattegat, og det kan ses på bølgerne, der kommer fra hver sin side. Det skaber voldsomme strømforhold, hvorfor det er strengt forbudt og forbundet med livsfare at bade der. Man kan dog godt soppe og prøve at stå med én fod i Skagerrak og én fod i Kattegat.

Grenen er et populært udflugtsmål. Mange turister flokkes i sommerhalvåret på grenens yderste spids. En del er fragtet derud med Sandormen – traktorer med passagervogne, der kører i pendulfart mellem parkeringspladsen ved Grenen Kunstmuseum (og restaurant De 2 Have) og Grenens yderste spids. Stedet er kendt som Danmarks nordligste punkt, men idet 
Skagens Oddes nordkyst mod slut bøjer mod sydøst, passer dette ikke: Det nordligste punkt ligger på Nordstrand ca. 2,5  km vestnordvest for Grenen og ca. 700 meter nordligere end Grenen.

Området er det sted i Danmark, hvor der årligt iagttages flest fuglearter - også samlet set, historisk. Rovfugle flokkes her i træktiden om foråret. Stedet er Nordeuropas bedste observationssted for rovfugle under forårstrækket. Rovfuglene er svæveflyvere, der udnytter opvinde, der kun dannes over land. De krydser derfor helst ikke store strækninger af åbent vand, og fuglene, der kommer sydfra, bliver derfor ledt langs kysterne hele vejen op til odden, hvor de flokkes før de krydser Kattegat de 65 kilometer over til Bohuslän i Sverige, på vej op mod ynglepladserne nordøstpå.

Der ses flest rovfugle på odden, når vinden er i sydøst. Ved vestenvind bliver fuglene presset længere østpå, og vælger da en rute over Fyn og Sjælland i stedet. Hvert for- og efterår ringmærkes tusindvis af småfugle for Zoologisk Museum i København i buske på Grenen.

Grenen er også et af de bedste steder i Danmark for at se havpattedyr. Næsten dagligt ses marsvin og spættede sæler, og på næsten alle årstider kan man med held se en enkelt gråsæl eller to. Gennem årene er flere hvalarter set på Grenen af fuglekiggere med deres teleskoper, men der kan gå flere år imellem: Oftest har det været delfinen hvidnæse, men der er også flere fund af spækhuggere, almindelige delfiner, vågehvaler og endog enkeltfund af sælarterne klapmyds og hvalros.

I  1940 blev 262 hektar af Grenen fredet, og i 2007 blev yderligere  670 hektar og et havområde omkring  på 1.000 hektar fredet.

Se også 
 Natura 2000-område nr. 1 Skagens Gren og Skagerrak

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Sandormen.dk
 Skagen odde naturcenter

Skagen
Fredede arealer i Danmark
Nørrejyske Ø
Sandbanker
Strande i Danmark
Kolloid

Kolloider er blandinger af stoffer, hvor små partikler er opslemmet i en anden fase.

Hvis der er en kolloid opløsning, holder det stof/de stoffer, der er blandet op i væsken, sig flydende, fordi partiklerne er så små, at de ikke falder til bunds eller flyder ovenpå, men de er ikke rigtigt opløst. Kolloider er som regel ikke gennemsigtige, fordi partiklerne bryder lyset.

Emulsioner er også en form for kolloider: smør, margarine, mayonnaise.

Eksempler på kolloide stoffer er:
 Mælk (protein og fedt i vand)
 Tåge (vanddråber i luft)
 Røg (sodpartikler i luft)
 Maling (pigment i vand)
 Snedkerlim (den gammeldags, der skulle varmes op)

Referencer

Se også 
 Jordkolloid

Materialer
Kolloidkemi
Jordkolloid

I jordbunden findes der nogle stoffer, der er kolloide: Ler og humus. Disse jordkolloider har de samme egenskaber som "husblas": de kan optage vand (det hedder, at de "kvælder"), de kan blive til gelé og de kan tørre ind til fast stof.

De allerfleste mennesker er fortrolige med lerets egenskaber og ved, at det bliver formbart og glat, når det får lov at optage en vis, begrænset mængde vand. Mange har også som børn forvandlet leret til lerslæmning ("pløre") ved at røre det ud i vand. For mange er lerets kvældning og skrumpning i takt med vandindholdet desuden en bitter virkelighed, som gør, at deres bolig sætter sig.

Derimod har kun de færreste set og rørt ved rent humus. Ganske som leret er humus et kolloidt stof, og det har de samme egenskaber. Til forskel fra leret er humus derimod helt sort og nogle har muligvis set det uden at ane sammenhængen, når de opdager, at jorden i urtepotten er blevet til et sort, bævrende pløre helt nede i bunden.

Begge jordkolloiderne bliver elektrisk ladede, når de kvælder. De optager anioner (÷ ioner) og bliver derved negativt ladede. Det betyder, at de kan fastholde positivt ladede kationer (+ ioner) på overfladen. Det betyder også, at de polyvalente kationer kan hægte flere kolloide molekyler sammen (se flokkulering), så der opstår småfnug af kolloider med kationbelægninger. Disse fnug kan yderligere hæftes sammen med andre og grovere jordpartikler, så der dannes jordkrummer (se krummestruktur).

Se også 
 Sten og jordtyper

Økologi
Jordbundslære
Melontræ-familien

Melontræ-familien (Caricaceae) er en lille, tropisk familie med arter i Centralafrika og Syd- og Mellemamerika. Her nævnes kun den ene slægt, som har økonomisk betydning i Danmark.

 Melontræ-slægten (Carica) – eller opkaldt efter frugten: Papaya

 
Korsblomst-ordenen
Tropæolum-familien

Tropæolum-familien (Tropaeolaceae) er en plantefamilie, som kun indeholder én slægt (tidligere tre slægter). Det er krybende eller klatrende, urteagtige planter. De klatrende arter har bladstilke, der registrerer berøring, og derfor kan de sno sig omkring fast understøttelser. Mange af arterne danner rodknolde. Bladene er spredtstillede og skjoldformede. Hos mange arter er bladpladen dybt indskåret. Blomsterne er 5-tallige, de sidder oftest i bladhjørnerne, og de er for det meste store med et af kronbladene omdannet til en nektarspore. Frugterne er spaltefrugtermed hver tre frø.

 Tropæolum (Tropaeolum) – som også indeholder arterne fra de tidligere slægter Magallana og Tropaeastrum

 
Korsblomst-ordenen
Kwashiorkor

Kwashiorkor er navnet for underernæring med især protein, selvom kalorieindtaget er næsten normalt (kulhydrat). Tilstanden ses hovedsagelig hos børn især i den tredje verden. Typisk giver kwashiorkor den syge et afmagret udseende, hvor knoglerne tydeligt kan ses under huden, mens maven fremtræder udspilet; dette skyldes væskeophobning som følge af proteinmanglen.

Se også 
 Marasmus
 Manglende trivsel

Mangelsygdomme
Marasmus

Marasmus er navnet for generel underernæring med hensyn til både protein og kalorier. Tilstanden ses hos børn og bruges når vægten er mindre end 60 procent af det forventede gennemsnit for alderen og der ikke er væskeophobning.

Se også 
 Kwashiorkor
 Manglende trivsel

Mangelsygdomme
Manglende trivsel

Manglende trivsel er betegnelsen for spædbørn, som af forskellige årsager, ikke udviser den normale vækst. Den hyppigste årsag er dårlig eller forkert ernæring, der kan skyldes uvidenhed, fattigdom eller emotionelle konflikter. Organiske årsager findes også.

Se også
Kwashiorkor
Marasmus

Børnesygdomme
Sporstof

Sporstoffer er elementer der vides at have betydning for mennesker og dyrs ernæring i ganske små mængder (spor).

Det drejer sig for eksempel om Jern, Jod, Kobber, Zink, Krom, Mangan, Kobolt, Selen, Molybdæn, Nikkel, Vanadium, Tin og Silicium.

Alle sporstofferne skal tilføres gennem kosten eller kosttilskud. Ved indtagelse af for lidt af disse stoffer kan man få mangelsymptomer. Et eksempel er jernmangel, som giver symptomer som træthed, bleghed, og hovedpine. Mangelsymptomerne forsvinder typisk igen ved indtagelse af mad der indeholder sporstofferne.

Et sporstof kan også angive et stof, der findes i meget små mængder anvendt til at følge ("spore"), hvor et lignende stof bevæger sig hen. Brugen af radioaktive sporstoffer i bl.a. nuklearmedicin udnytter, at radioaktivitet kan spores i meget små mængder.

Ernæring

de:Spurenelement
Sura

Sura ( sūra) er betegnelsen på Koranens afsnit, hvoraf der er i alt 114 af forskellig længde.
De er, med undtagelse af den første sura, disponeret efter længde, med den længste først, dvs. der er ingen kronologi i Koranen.

Islam
Spaniere

En spanier eller spaniol er en person af spansk afstamning eller en person med spansk statsborgerskab.

Navnet spaniol er en ældre og mere gammeldags dansk betegnelse, specielt om de spanske styrker i Danmark i 1808.
Desuden er det betegnelsen for de jøder, som blev fordrevet efter 1492 fra Spanien til Nærorienten (Mellemøsten), samt deres efterkommere. 

Over de sidste årtier har mange danskere generelt haft en forståelse af ordet spaniol som værende nedsættende. Dette er dog ikke korrekt. At ordet spaniol skulle være nedsættende er således ikke knæsat af ordbøgerne, og man skal lede længe, hvis man skal finde belæg for den i faktisk forekommet skriftsprog. En søgning i artikeldatabasen InfoMedia inden for perioden 1990-2007 giver knap 500 forekomster af spaniol og over 34.000 af spanier. De små 500 anvendelser af spaniol – trods alt et anseligt antal – ser ud til at bruge ordet helt neutralt. Ligeledes anvendes ordet stadig neutralt på lige fod med spanier i både Norge og Sverige. 

I sejlskibstiden kunne en spaniol også være et spansk skib.

Noter
Djuz

Koranen er opdelt i 30 djuz af cirka samme længde. Denne opdeling er beregnet på at der under ramadanen skal læses én djuz dagligt, sådan at man i løbet af ramadanen læser hele Koranen.

 *Der er rejst tvivl om det anførte. Se Diskussion

Islam
Åreladning

Åreladning (venaesectio, phlebotomia, flebotomi) er en medicinsk behandlingsmetode, der stadig bruges i enkelte tilfælde. Behandlingen er kendt fra oldtiden og omtalt af blandt andre Hippokrates, Galenos, munken Beda og Henrik Harpestreng.  Hensigten var gennem tapning af patientens blod at genoprette balancen mellem de fire kropsvæsker. Åreladning blev anvendt mod de fleste sygdomme. Ifølge Hippokrates snittede skytiske nomader sig bag ørerne, når de fik ledsmerter af ridning (den gang kendte man ikke stigbøjler).

Historisk
Åreladning havde sin lægelige baggrund i læren om de fire temperamenter, udtrykt ved de fire legemsvæsker (blod, lymfe, lys og mørk galde). Så sent som i første halvdel af 1800-tallet benyttede både læger og menigmand sig af åreladning i stort omfang. Man så i blodudtømmelsen et renselsesmiddel for legemet, et middel til at blive af med de "onde safter", og dengang var det almindeligt at lade sig årelade én eller to gange om året, enten man fejlede noget eller ej. I byerne kunne man tidligere blive åreladt af den lokale barber, men på landet som oftest af smeden.

Man åbnede en blodåre med et skarpt instrument som en kniv eller sneppert. I Holbergs Barselstuen åbnes en åre på fodryggen, men i de allerfleste tilfælde benyttede man dog en af de store, overfladiske blodårer i albuebøjningen (navnlig vena mediana).

Moderne brug
Selvom man er kommet frem til, at teknikken er virkningsløs, bruges det dog stadig ved behandling af enkelte sygdomme, typisk hvor man ønsker at nedbringe en forhøjet blodprocent, som for eksempel ved hæmokromatose (forhøjet jernindhold i blodet), eller polycythæmia vera (en blodkræftsygdom).

Teknik
Åreladningen foregår ved at man tapper op til 500 ml blod fra en vene i albuebøjningen. På grund af mængden er det vigtigt, at man samtidig tilfører 500 ml væske i form af saltvand og eventuelt et jerntilskud.

Kilder

Se også 

 Sneppert
 Blod
 Lægeiglen
 Bloddonor
 Blodtransfusion

Medicinske behandlinger
Forældede medicinske teorier
Amperemeter

Et amperemeter er et måleinstrument, der måler styrken af en elektrisk strøm. Formelt kun om sådanne instrumenter der angiver strømstyrken i ampere, som er SI-enheden for elektrisk strøm, men da denne enhed stort set er enerådende, bruges ordet "amperemeter" nu generelt om instrumenter til måling af strømstyrke.

I dag er et amperemeter i praksis ikke et selvstændigt instrument, men en del af de såkaldte multimetre, som kombinerer amperemeteret med et voltmeter, et ohmmeter og flere andre funktioner.

Tangamperemeter 
Normale amperemetre, herunder multimetre der fungerer som amperemeter, skal indskydes i serie med det kredsløb man vil måle strømmen i: Hvor et voltmeter blot skal tilsluttes de to kontaktsteder hvor spændingen skal måles, må man ved strømmåling med et traditionelt amperemeter afbryde kredsløbet, og koble amperemeteret ind mellem de to ledningsender. Især i forbindelse med stærkstrøm kan det at afbryde kredsløbet være en besværlig og potentielt farlig opgave.

Med det såkaldte tangamperemeter undgår man at skulle afbryde kredsløbet: Dette instrument er udformet som en stor tang, der kan åbnes og lukkes, og dermed "gribe" om den elektriske ledning hvor man vil måle strømmen. "Tangen" er i virkeligheden en transformator, hvis ringformede kerne er delt i to, så den kan åbnes, Når tangen lukkes, virker den "grebne" ledning som den primære vikling, mens der inde i instrumentet sidder en sekundærvikling, hvis strøm måles og vises.

Se også 

 Galvanometer

Elektroniske måleinstrumenter
Værløse Museum

Værløse Museum blev oprettet i 1948 og har som formål at bevare Værløses kulturarv.

Museet blev indtil udgangen af 2006 drevet af Historisk Forening for Værløse Kommune og har sin genstandsamling på Mosegaarden og sit lokalhistoriske arkiv på Ellens Lyst. Fra 1. januar 2007 blev Værløse Museum en del af den selvejende institution Furesø Museer.

Foreningen udsender et årsskrift, Witherløse (gammelt navn for Værløse).

Museet rummer gamle bygninger, der er blevet genopført af frivillige håndværkere. De er placeret omkring museet, bl.a. Gadekærshuset, en smedje samt et pressemuseet Kajs Museum.

Museer i Region Hovedstaden
Museum
Museer etableret i 1948
1026

Konge i Danmark: Knud den Store 1019-1035

Se også 1026 (tal)

Begivenheder 
 Knud 2. den Store slår Sverige og Norge i Slaget ved Helgeå i Skåne

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

26
1016

Konge i Danmark: Harald 2. 1014-1018

Se også 1016 (tal)

Begivenheder 
 25. marts - Slaget ved Nesjar i Norge
 18. oktober - Slaget ved Assandun i England
 Slaget ved Brentford (mellem 9. maj og 18. oktober)
 Olav den Hellige konge af Norge
 Knud den Stores invasion af England og efterfølgende bliver Knud den Store konge af England på nær Wessex

Født

Dødsfald 
 30. november - Edmund Jernside

Eksterne henvisninger 

16
Tegning

Begrebet tegning bruges om den gren af billedkunsten, hvor et todimensionalt billede skabes på en mere eller mindre plan overflade ved hjælp af manuelt påførte "tørre" farvestoffer, f.eks. kul, kridt eller grafit i en blyant. Navneordet "tegning" bruges både om det færdige værk ("en tegning"), og om processen at skabe en tegning.

En nært beslægtet kunstform er maleri, hvor der dog anvendes "våde" farver; maling og evt. andre væsker.

Tegneredskaber 
 Grafit, blyant
 Knetgummi
 Kridt
 Kul
 Lysbord
 Marker
 Tablet
 Tusch
 Viskelæder

Andre ord og begreber 
 Inking
 Ligne claire
 Modetegning
 Reklametegning
Białystok

Białystok, også kendt under alternative navne, er den største by i det nordøstlige Polen. Den er beliggende ved Biała-floden i voivodskabet Podlasie, der kaldes Polens grønne lunger,  med blandt andet nationalparkerne Białowieska og Biebrza. Byen daterer sig tilbage til 1300-tallet. Białystok har traditionelt været et af de førende centre for akademisk, kulturelt og kunstnerisk liv i Podlasie. Det vigtigste økonomiske centrum i det nordøstlige Polen, og er nu hovedstad i Podlasie voivodskab. Voivodskabet ligger i nærheden af grænsen mellem Polen og Hviderusland. Białystok har med sine  indbyggere den næst største befolkningstæthed, det ellevte højeste befolkningstal og trettende største areal af polske byer. Byen med de tilstødende kommuner udgør Białystok storbyområde.

Det nok mest kendte bysbarn er doktor Zamenhof, der i 1887 offentliggjorde sit verdenssprog, esperanto.

Etymologi 
Direkte oversat til dansk betyder Białystok "hvide skråninger" eller (fra gammelpolsk) "ren strøm". Byen er kendt på hviderussisk som Беласток (), på ukrainsk som Білосток (), på jiddisch som ביאַליסטאָק (), på russisk som Белосток () og på litauisk hedder byen Balstogė..

Historie 
Gennem de seneste 200 år har byen været hovedstad i talrige administrative enheder i en række lande eller besættelsesadministrationer:
 Hovedstad i den nye Østpreussiske provins i hertugdømmet Preussen i 1795-1807
 Hovedstad i Belostok oblast, Det russiske imperium i 1807-1842
 Hovedstad i Belоstok provins i Grodno guvernement, Det russiske imperium i 1842-1915
 Hovedstad i Bialystok-Grodno distrikt i det tysk kontrollerede område Ober Ost under 1. verdenskrig (1915-1918)
 Hovedstad i Białystok voivodskab, Anden polske republik i 1919-1939
 Hovedstad i Belastok oblast, hviderussiske SSR, under 2. verdenskrig i 1939-1941 og 1944-1945
 Hovedstad i Bezirk Bialystok i det Nazi-tyske besatte Polen under 2. verdenskrig i 1941-1944
 Hovedstad i Białystok voivodskab, Folkerepublikken Polen i 1945-1989

Siden 1989 har byen været hovedstad i podlaskie voivodskab, Republikken Polen.

Naturen omkring Białystok 
Białowieska nationalpark, der blev optaget på UNESCOs Verdensarvsliste i 1979 efter kriterie VII, Augustów, Knyszyń og Puszcza Kurpiowska har en unik rigdom af flora og fauna. Vegetationen er rig og varieret, hvilket bidrager til diversiteten i dyrelivet som blandt andet omfatter elg, ulv, los og 800 visenter (europæiske bisoner) i Białowieska og Knyszyń skovene.

Sport 

 Jagiellonia Białystok er en polsk fodboldklub.

Billeder fra Białystok

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Białystoks turistinformation 
 Białowieska
MM

mm kan betyde flere ting:
 mm – Millimeter
 Mm – Megameter
 mM – milli-Mol
 MM – Romertal for 2000
 MM (musikmagasin) – et musikmagasin.
 M&M's – navnet på en type chokolade -knapper
 m.m. – forkortelse for med mere
Hippokrates

Hippókrates (460 – mellem 375 og 351 f.Kr.) var en græsk læge hvis navn har nydt en helt usædvanlig berømmelse i lægekunstens historie. 
Derfor har han fået betegnelsen ”Lægekunstens Fader” og blev regnet som forfatteren af en større samling af medicinske tekster fra 5. og 4.årh. f.Kr., det såkaldte Corpus Hippocraticum.

Allerede i oldtiden havde man diskussioner om, at nogle af skrifterne ikke kunne være af Hippokrates selv. 
I vore dage er man tilbøjelig til at frakende ham forfatterskabet til en større del af dem ud fra kriterier som: indbyrdes modstridende indhold eller sandsynlighed for en senere datering. 
Det står imidlertid fast, at Hippokrates skrev bøger og havde en lægeskole på øen Kos, hvor han var født, og hvorfra han rejste rundt.
Det står også fast, at alle forfatterne i Corpus Hippocraticum har betragtninger som vil interessere nutidige læsere, selvom faget i vore dage kan glæde sig over langt større indsigt og bedre tekniske hjælpemidler. 

I 1800-tallet regnedes Corpus Hippocraticum endnu for så væsentligt for lægekunsten, at lægen og ordbogsredaktøren Émile Littré foretog en samlet tekstkritisk udgivelse med oversættelse til fransk i ti bind.
Helt op til 1800-tallets midte kunne både folkemedicinen og medicinundervisningen på universiteterne i Europa karakteriseres som hippokratisk.

Der er mange faktorer som har medvirket til denne lange, næsten ubrudte tradition. En af de vigtigste var en anden græsk læge ved navn Galen som i 2.årh. e.Kr. kanoniserede de hippokratiske skrifter ved med stor kraft at bekende sig til Hippokrates’ lære frem for tidens andre medicinske teorier og ved at kommentere, supplere og systematisere den. Middelalderens og renæssancens hippokratiske medicin byggede i høj grad på Galens skrifter i oversættelse til latin. 
Den Hippokrates som Galen kendte 500 år efter hans død, fandt han i Corpus Hippocraticum.

Eksterne links 

 Hippokrates fra Kos  på Sdu.dk (Syddansk Universitet)
 Hippokrates fra Kos  på museion.ku.dk (Medicinsk Museion ved Københavns Universitet) – En udførlig forklaring som præsenterer de hippokratiske skrifter enkeltvis og giver mulighed for søgning efter emne.

Læger
Tjek fødsels- og dødsår
Personer fra Kos
Fysiker

En fysiker beskæftiger sig med fysik i såvel videnskab som uddannelse og anvendelse.

Fysikere er typisk uddannet indenfor fysik men kan også få deres viden til fysik fra deres uddannelse i andre naturvidenskabelige, ingeniørmæssige eller matematiske discipliner.

Et typisk arbejdsområde for fysikere er at afprøve teorier gennem fysiske eksperimenter eller at overføre teoretisk viden til fysiske processer. For eksempel udviklingen af elektronmikroskopet eller laser-teknologien som først blev beskrevet i teorien. Eller målingen af lysets afbøjning når det passerer en massiv genstand såsom Solen, som støttede Einsteins teorier om tyngekraftens påvirkning på lysstråler.

Se også 
 Kendte fysikere

Stillingsbetegnelser
Kalium

Kalium (kemisk symbol K, nummer 19 i det periodiske system, atommasse 39,102, naturlig forekomst ca 2,59%) er et såkaldt alkalimetal (alkalisk betyder basisk, dvs syreneutraliserende eller elektronafgivende). Alkalimetaller er medlemmer af den første hovedgruppe i det periodiske system. Ordet kalium stammer fra arab. al-qali, "planteaske". Det engelske navn, potassium, kommer af "potash" (potaske).

Kemisk set udviser kalium og alle andre alkalimetaller stor reaktionskraft, hvilket skyldes, at de kun indeholder én uparret elektron i den yderste skal. Kalium overgår således også natrium.

Med vand reagerer kalium heftigt under dannelse af kaliumhydroxid og frigivelse af brint. Reagerer kalium med et halogen, dannes der et salt.

Som metal har kalium den typiske, metalliske "farve", stor elektrisk ledningsevne og udsendelse af elektromagnetisk stråling ved høje temperaturer, eller når metallet bliver exciteret af andre energirige stråler.

På grund af alkalimetallernes høje reaktionskraft forekommer kalium aldrig ubundet i naturen. I normal luft bliver overfladen af metallisk kalium oxideret inden for nogle få sekunder, hvorved den får en blåligt glimtende overflade.

I tør ilt brænder kalium med en violet flamme til kaliumsuperoxid KO2. I fugtig luft reagerer det videre med vanddamp og kultveilte til kaliumcarbonat.

I flydende ammoniak kan kalium som alle andre alkalimetaller opløses, hvorved der dannes en stærkt reducerende, blå opløsning, der indeholder solvatiserede elektroner.

Med halogenerne brom og jod omsætter kalium sig under detonation til de tilsvarende
halogenider.

Forekomst 
I naturen forekommer kalium kun som kation i forbindelser. I havvand andrager den gennemsnitlige koncentration sig til ca. 0,38 gK+/l.

Naturligt forekommende kaliumholdige mineraler er:
 Sylvin – KCl
 Sylvinit – KCl * NaCl
 Carnalit – KCl * MgCl2 * 6 H2O 
 Kainit – KCl * MgSO4 * 3 H2O 
 Schönit – K2SO4 * MgSO4 * 6 H2O 
 Polyhalit – K2SO4 * MgSO4 * MgSO4 * 2 CaSO4 
 Orthoklas (Kalifeldspat) – K[AlSi3O8]

Biologi 
Vandopløslige kaliumsalte bliver brugt som gødningsmiddel, idet planternes rødder ret nemt kan optage disse salte i modsætning til de i landbrugsjord naturligt forekommende kaliumsilikatforbindelser.

Vigtige kaliumholdige gødningsmidler er:
 Kaliammonsalpeter
 Nitrophoska
 Hakaphos

Kalium er som mineral essentielt, altså livsvigtigt, frem for alt i dets funktion som natriumantagonist (modspiller), se Natrium-kalium-pumpen. Kalium findes i blodet i koncentrationer omkring 5-5,5 mmol/L.
Kalium er desuden hovedansvarlig for opretholdelsen af det cellulære hvilemembranpotential.

Teknisk anvendelse 
Metallisk kalium har kun ringe teknisk betydning, idet det kan erstattes med det billigere natrium.

Ellers kendes følgende anvendelsesområder:
 Kaliumoxid som gødningsstof 
 Kaliumnitrat som skydepulver
 Kaliumcarbonat (potaske) i glasindustrien og som hævemiddel i fx brunkager
 Eutektikum, NaK, som varmetransfermedium

Forbindelser

Eftervisning 
Ved forbrænding farver kalium flammen rødligt-violet.

Alkalimetaller
BNI per indbygger

BNI per indbygger er ligesom BNP per indbygger et mål af per-capita nationalindkomsten, som ofte anvendes ved sammenligning af forskellige landes velstand. Den beregnes på grundlag af bruttonationalindkomsten, et af de begreber, som indgår i nationalregnskabsligningen.

Se også 
 Verdens landes BNP
 Levestandard

Eksterne henvisninger 

Nationalregnskab
Debetkort

Debetkort er et betalingskort. Det bedst kendte kort med to betalingsmuligheder er Visa/Dankortet, hvor både Visadelen og Dankortdelen er debetkort.

Dankortet er et dansk udstedt debetkort, som kun kan bruges i Danmark.
Ved et debetkort bliver købsbeløbet trukket fra ens konto umiddelbart efter, at man har brugt sit kort.

Når man betaler med et debetkort med saldokontrol, som fx Visa Electron og MasterCard Debet, kan man højst købe for det beløb, der står på kontoen.

Se også
 Kreditkort

Referencer 

Betalingskort
MB

MB, Mb, mB eller mb har flere betydninger:

 Megabit (Mb eller Mbit) – en informationsenhed som regel brugt i tilknytning til datakommunikation.
 Megabyte (MB) – en informationsenhed som regel brugt i tilknytning til lagring eller angive størrelsen af en datafil.
 Mellembølgebåndet – et frekvensbånd til radiofoni.
 Millibar – et mål for (atmosfærisk) tryk.
 Mercedes-Benz – et tysk bilmærke.
 Måløv Boldklub – en dansk fodboldklub under Sjællands Boldspil-Union (SBU).
 Maribo Boldklub – en dansk fodboldklub under Lolland-Falsters Boldspil-Union (LFBU).
 MB Miðvágur – (Miðvágs Bóltfelagið) – en færøsk fodboldklub fra Miðvágur.
 Munkebo Boldklub – en dansk fodboldklub under Fyns Boldspil-Union (FBU).
 Litra MB – et lyntogssæt, en lidt nyere udgave af Litra MS .
 Mandalay Bay – et hotel og casino i Las Vegas.
 Muslim Brotherhood – et islamisk parti i Egypten.
Kaba

Ka'baen er en sort kubisk bygning i moskeen Masjid al-Harâm i Mekka i Saudi-Arabien. Ka'baen ligger på en åben plads i "den store moské" i Mekkas centrum. Den er bygget af marmor og tilhuggede sten fra bjergene omkring Mekka. Dens grundplan er 11,03 x 12,86 m. Højden er omkring 13 m. På arabisk betyder Ka'ba terning. I Ka'baens sydøstlige hjørne er indmuret en sort sten.

Ka'baen ifølge islam 
Den sorte sten blev ifølge Islam skænket til Adam af englen Gabriel. Den var oprindeligt hvid, men blev sort på grund af menneskets synder. Ka'baen blev ifølge Koranen bygget af profeten Abraham og Ismael, og Abraham murede den sorte sten ind i Ka'baen.

Før islam var bygningen et betydningsfuldt hedensk kultsted og valfartsmål. Ka'baen blev valgt som religiøst centrum af Muhammed.

Ka'baens betydning i islamisk religiøs praksis 
Ka'baen er en helligdom, som besøges af mange tusinde muslimer under en årlig pilgrimsfærd. Pilgrimmene vandrer syv gange rundt om den. Det symboliserer den menneskelige aktivitet – den indre som den ydre. Dernæst drikker de af zamzam-kilden og vandrer mellem Marwa og Safa.

Muslimerne vender sig mod Masjid al-Harâm fem gange om dagen, når de beder til Allah. Når muslimer beder og vender deres ansigt mod Mekka, er det Ka'baen de vender sig mod – det symbolske midtpunkt i Mekka.

Referencer 

Islam
Mekka
Yasser Arafat

Mohammed Yasser Abdel Rahman Abdel Raouf Arafat al-Qudwa al-Husseini, også kendt som Abu Amar (ابو عمار), men nok bedst kendt som Yasser Arafat (født 24. august 1929, død 11. november 2004). Han var fra 1994 leder af Det palæstinensiske selvstyre. Han var formand for PLO (Palestine Liberation Organization) fra 1969 og leder af al-Fatah, den største fraktion inden for PLO.

Opvækst og karriere 
Arafat fik navnet Mohammed – men blev kaldt Yasser eller Abu Ammar. Hans fødested er omdiskuteret. Både Jerusalem, Cairo og Gaza har været nævnt. Arafat uddannede sig som ingeniør i Cairo, blev reserveofficer i den egyptiske hær under Suez-krigen i 1956 og arbejdede senere som ingeniør i Kuwait.

Arafat var formand for den palæstinensiske organisation PLO, præsident for det nationale palæstinensiske selvstyre og leder af det sekulære politiske parti Fatah, som han grundlagde i 1959. Han brugte en stor del af sit liv på at kæmpe mod Israel og for palæstinensisk selvstyre. Oprindelig var han modstander af Israels eksistens, men  accepterede FNs sikkerhedsråds resolution 242 i 1988.

Arafat støttede åbenlyst Iraks diktator Saddam Hussein under Golfkrigen i 1991, hvor Irak invaderede nabolandet Kuwait.
I den forbindelse viste tv billeder af Arafat og Saddam Hussein, der kærligt omfavner og kysser hinanden – et almindeligt syn i Mellemøsten. 

Man ved kun lidt om Arafats privatliv, men i 1991 giftede han sig som 62-årig hemmeligt med den 28 årige journalist Suha Tawil. Hun fødte i 1995 datteren Zahwa Arafat.
 
Yasser Arafat, Shimon Peres (Israel) og Yitzhak Rabin (Israel) modtog Nobels Fredspris i 1994.

Arafat døde 11. november 2004 på et militærhospital i Paris efter nogen tids sygdom. Ingen kender med sikkerhed dødsårsagen. Der har været spekuleret i AIDS og forgiftning, men der er ikke foretaget obduktion. Arafat blev bisat dagen efter sin død i Muqata'en – hovedkvarteret, hvor Israel havde sat ham i husarrest de sidste næsten tre år. 

Den 10. juli 2012 udtalte den tidligere palæstinensiske efterretningschef Taufik Tirawi, at Arafat blev giftmyrdet af en palæstinenser for Israel. Taufik Tirawi leder et team, som efterforsker Arafats død. Et laboratorium i Schweiz har fundet radioaktivt stof på Arafats underbukser.

Suha Daoud Arafat (tidligere Suha Tawil) var Yasser Arafats kone. Efter Jasminrevolutionen fik hun frataget sit tunesiske statsborgerskab og lever nu på Malta. Hun og Leila Trabelsi, Zine El Abidine Ben Alis hustru, er sammen med en række andre med nær tilknytning til Arafat internationalt eftersøgt for at have tilranet sig formuer.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Kronologi, Yassir Arafat 1929-2004, Politiken
 Yasser Arafat på nobelprize.org

Modtagere af Nobels fredspris
Politikere fra Fatah