alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Fenoler

Fenoler er en gruppe af kemiske stoffer, der består af en hydroxylgruppe (-OH), som er bundet til en aromatisk kulbrinte (se benzen). Den enkleste forbindelse er stoffet fenol (C6H5OH).

Skønt de ligner alkoholer, har fenolerne egenskaber, der omfatter en forholdsvis høj syrevirkning på grund af benzenringens binding til iltatomet og den forholdsvist svage binding mellem ilt- og brintatomerne.

Fenolernes giftvirkning og bestandighed kan øges ved substituering af brintioner med andre atomer eller grupper. Særligt de klorerede fenoler har stor persistens i de økologiske kredsløb, og da nedbrydningsprodukterne ofte er lige så giftige som selve stoffet, volder disse fenolderivater store problemer i miljøet. Nedenfor ses en tabel, som giver et indtryk af den mængde af naturlige og syntetiske fenoler, der bliver fremstillet til brug overalt i jordbrug, rengøring og industri.

Påvisning 
Påvisning af fenoler foregår oftest ved tilsætning af Fe3+-ioner, der danner et farvet kompleks med fenolen. Alt efter fenolens struktur får komplekset forskellige farver, men i tilfælde af fenol bliver jernkomplekset en klar violet farve.

Aromatiske forbindelser
Syrer
Voerladegård Sogn

Voerladegård Sogn var et sogn i Horsens Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Voerladegård Sogn anneks til Sønder Vissing Sogn. Begge sogne hørte til Tyrsting Herred i Skanderborg Amt. Sønder Vissing-Voerladegård sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 indlemmet i Brædstrup Kommune. Dennes hovedpart kom ved strukturreformen i 2007 til Horsens Kommune, men Voerladegård Sogn stemte sig 20. april 2005 til Skanderborg Kommune.

I Voerladegård Sogn ligger Voerladegård Kirke.

I sognet findes følgende autoriserede stednavne:
 Dørup (bebyggelse)
 Dørup Skov (areal, bebyggelse)
 Gantrup (bebyggelse)
 Gantrup Mark (bebyggelse)
 Hem
 Højlund (bebyggelse)
 Klostermølle
 Knosvad (bebyggelse)
 Kroggård (ejerlav, landbrugsejendom)
 Møgelkol (areal)
 Møldrup (bebyggelse)
 Sandvad (bebyggelse)
 Sukkertoppen (areal)
 Vilholt (bebyggelse, ejerlav)
 Voerladegård (bebyggelse)

Historie 
Omtrent samtidig med at munke fra Benediktinerordenen i 1100-tallet byggede Voer Kloster, blev kirken ved Voer Ladegård bygget, og de omkringliggende bøndergårde blev flyttet sammen ved kirken, hvorved landsbyen opstod.

På Dørup mark findes en helligkilde. Der findes i sognet et stort antal oldtidshøje, hvoraf en del er fredet. Man har fundet rester af en jernalderlandsby fra ca. år 500.

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 
 Voerladegård Borgerforening 
 Voerladegård Skole

Sogne i Skanderborg Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Tyrsting Herred
Voer Kloster

Voer Kloster, Vorladegård sogn lå ved Gudenåen ved det nuværende Klostermølle. 
Klosteret der hørte under Benediktinerordenen blev grundlagt før 1172. 
Munkene ledte det meste af Gudenåens vand over i den 1300 m lange Klosterkanal til en vandmølle. Kanalen var indtil 2020 åens hovedløb på stedet. I dag løber vandet igen i sit oprindelige løb gennem Klosterkæret.   

Klosteret bestod til 1552, og bygningerne blev nedrevet inden 1560. Måske dobbeltkloster med nonneklosteret Vissing Kloster der lå på den anden side af åen.

Området er offentligt ejet – og der er fri adgang til fods.

Kilder/henvisninger 
 Søhøjlandets Økomuseums side om Voer Kloster 
 Voer Klosterkirke hos danmarkskirker.natmus.dk (Danmarks Kirker, Nationalmuseet)

Bygninger, konstruktioner og anlæg fra middelalderen i Danmark
Klostre i Danmark
Bygninger, konstruktioner og anlæg i Horsens Kommune
Margueritruten
Celeste (pigenavn)

Celeste er et pigenavn, der stammer fra latin "Caelestis", som betyder "den himmelske". Celestine er en variant af navnet. Der er under 30 danskere, der bærer et af navnene ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet 

 Celeste, amerikansk-britisk sanger.
 Celeste Holm, amerikansk skuespiller.
 Celeste Ng, amerikansk forfatter.
 Celeste Star, amerikansk pornoskuespiller.

Andre betydninger 
 Musikinstrumentet celesta staves undertiden "celeste".

Pigenavne
Dansk Standard

Dansk Standard er Danmarks standardiseringsorganisation, der varetager national såvel som international standardisering. Dansk Standard blev dannet i 1992 ved en fusion af Dansk Standardiseringsråd, Dansk Elektroteknisk Komité og Dansk Ingeniørforenings normorganisation (Norm A/S). Dansk Standardiseringsråd, Dansk Standards egentlige forgænger, var blevet grundlagt i 1926 som Den Danske Standardiserings Kommission og fik 1929 navnet Dansk Standardiseringsraad.

Dansk Standard er en privat, selvejende virksomhed med et almennyttigt formål. Dansk Standards mission er at styrke samfundet gennem kerneaktiviteterne standardisering, certificering og videnformidling og derigennem skabe værdi for stakeholdere – kunder, medarbejdere og samfundet generelt.

Arbejdet med at udarbejde en standard foregår i regi af standardiserings-organisationerne i de enkelte lande – i Danmark er det Dansk Standard.

Hvis der opstår behov for en ny standard, undersøger Dansk Standard mulighederne for at nedsætte et standardiseringsudvalg. Udvalgets opgave vil typisk være at afklare den danske holdning til et europæisk eller internationalt forslag om en ny standard, og eventuelt selv komme med forslag til indholdet. Udvalget kan dog også have til opgave at udvikle en national standard, som altså kun vil gælde i Danmark. Når forslaget til en standard er færdigt, sendes det til offentlig høring og udvalget tager stilling til eventuelle indsigelser. Når standarden er godkendt, kan den købes hos Dansk Standard.

Dansk Standard flyttede i sommeren 2014 til Portland Towers på Göteborg Plads 1 i Nordhavnen. Dansk Standard har tidligere haft til huse på Kollegievej i Charlottenlund, i en bygning der tidligere har været katolsk kollegie og senere rummede radiofabrikken Torotor der blev saboteret af BOPA 1945.

Områder 
 Arbejdsmiljø
 ATEX
 Byggeri og anlæg
 CE-mærkning
 Elektroteknik
 Energi
 Eurocodes
 Forbrugersikkerhed
 Fødevarer
 GPS
 IT
 Kvalitet og Ledelse
 Logistik
 Maskiner og Mekanik
 Medicinsk udstyr
 Miljø
 Service
 Sundhed

Ekstern henvisning 
 Dansk Standard
 CE-mærkning
 Informationsikkerhed

Standardiseringsorganer
Certificering
Etableret i 1999
Standard
Tarasque

Tarasquen var et frygtindgydende monster. Den levede i områderne i Tarascon og ødelagde landskabet i stort omfang. Tarasquen var en slags drage med seks korte ben, ligesom en bjørn, okse-lignende krop dækket af et skildpaddeskjold, og en skællet hale med en skorpion brod. Den havde en løves hoved og en hests øre, og ansigtet fra en gammel mand.

Kongen af Tarascon havde angrebet tarasquen med riddere og katapulter, men til ingen nytte. Men Sankt Martha fandt uhyret og charmerede det med lovpriselser og bønner, så tog hun den tamme tarasque med tilbage til byen. Folk blev forfærdet af uhyret og angreb det da det kom nær. Uhyret ydede ingen modstand og døde der. Martha prædikede så til folkene og konverterede mange af dem til kristendommen.

Overnaturlige væsner
Petsuchos

Petsuchos er en græsk oversættelse af et egyptisk ord som betyder "ham som tilhører Suchos" krokodilleguden bedre kendt som Sobek. Petsuchos var en hellig krokodille af Suchos som blev gemt i en privat sø i byen Crocodilopolis. Han var gammel og forkælet, og havde gyldne ringe i ørene, og armbånd på forbenene.

Egyptiske guder

ca:Llista de personatges de la mitologia egípcia#P
DS

Forkortelsen DS kan betyde:
 Dansk Samling - dansk politisk parti
 Dansk Standard – en standardiseringsorganisation
 Dansk Sejlunion – en sejlsportsorganisation
 Dansk Socialrådgiverforening – en faglig organisation
 D.S. – en sang af Michael Jackson
 Dansk Skolesløjd (metodisk retning)
 Dansk Skolesløjd (blad) (Dansk Sløjdlærerforenings tidsskrift)
 Dansk Sløjdlærerforening (1898-1978)
 Danmarks Sløjdlærerforening (1978-2015)
 Dansk Sløjdlærerskole – Skolen for Materiel Design
Danske Baptisters Spejderkorps

Danske Baptisters Spejderkorps (DBS) blev stiftet i 1930. I dag er der ca. 900 medlemmer, fordelt på ca. 25 lokale kredse. Alle kredsene er tilknyttet Baptistkirken i Danmark.

DBS er et spejderkorps for børn og unge af begge køn og er således medlem af såvel drengespejdernes som pigespejdernes verdensorganisationer. Drengene er organiseret i verdensorganisationen WOSM, pigerne i verdensorganisationen WAGGGS.

Ekstern henvisning 

 Danske Baptisters Spejderkorps

Baptisters Spejderkorps
Etableret i 1930
Ankylosaurus

Ankylosaurus var en slægt af planteædende dinosaurer, der tilpassede sig de ændrede klima- og vegetationsforhold i den sene kridttid. Det var nogle af de sidste dinosaurer, der uddøde i slutningen af kridttiden. 

Ankylosaurus hører til gruppen Ankylosauria, hvis medlemmer var nogle af de bedst beskyttede dinosaurer. Deres ryg var dækket med 5 cm tykke benplader fra hoved til hale, og de havde pigge på begge sider af kroppen, og de fleste af dem var udstyret med en benkølle for enden af halen.

Ankylosaurus magniventris, den eneste beskrevne art i slægten, var den største af ankylosaurerne og kunne blive 8 meter lang.
Ankylosaurus var beslægtet med nodosaurus, pinacosaurus og euoplocephalus.

Dinosaurer
Nodosaurus

Nodosaurus er en slægt af planteædende dinosaurer af ordenen Ornithischia. Eksemplarer heraf er fundet i det nuværende Nordamerika. Ryggen var dækket af et bøjeligt benpanser, men de kendte eksemplarer af denne slægt var ikke udstyret med en halekølle.

Det eksakte slægtskab med andre dinosaurer har været omstridt, men i kladogrammet nedenfor ses en klassifikation fra 2011 foretaget af Richard S. Thompson, Jolyon C. Parish, Susannah C. R. Maidment og Paul M. Barrett.

Noter

Dinosaurer
Pinacosaurus

Pinacosaurus var en slægt af dinosaurer, der lignede Ankylosaurus, men var lidt mindre. De havde en enkelt benkølle for enden af halen.

Dinosaurer
Euoplocephalus

Euplocephalus ("velpansret hoved") var en ankylosaur fra Sen Kridt. Den havde pigge på ryggen og en tung halekølle, der bestod af to benede klumper.
 

Dinosaurer
Ford Prefect (litterær figur)

Ford Prefect er navnet på en hovedperson i Douglas Adams' bøger i den humoristiske science fiction-serie Håndbog for vakse galakseblaffere.

Ford er en god ven af en anden af historiens hovedpersoner, en helt almindelig jordbo ved navn Arthur Dent og han er også halvfætter til galaksens præsident (om end kun nok så kort en overgang) Zaphod Beeblebrox. Arthur har kendt Ford i flere år og er sikker på, at han stammer fra byen Guildford i Surrey (England). Men faktisk er han galakseblaffer og kommer fra en lille planet i nærheden af Betelgeuse. Han kom oprindeligt til jorden for at researche til en artikel om vores planet til håndbogen.

Angående navnet kan man kun sige, at det vidner om en gang (undtagelsesvis, naturligvis) sløset research fra Fords side. Han valgte det for at kunne glide ubemærket ind i mængden, men han havde på det tidspunkt det fejlagtige indtryk, at biler var den dominerende livsform på jorden.

Ford kom til jorden for at blive her i en uge, men endte her som strandet i femten år. Han undslipper i selskab med Arthur Dent da en flåde af Vogon-skibe dukker op af intetheden for at demolere kloden, så der kan blive plads for en hyperrumekspresrute. I historien får han rollen som den, der forklarer om ikke alt så det meste for den undrende Arthur (og læser).

Eksterne henvisninger 

 

Litterære personer
Hitchhiker's Guide to the Galaxy
Ornithomimus

Ornithomimus var en altædende dinosaur i familien Ornithomimidae. Den havde ingen tænder, og dens kæbeparti mindede om et fuglenæb, som den muligvis brugte til at opsnappe mindre dyr med.
Ornithomimus kunne opnå en hastighed af 80 kilometer i timen, hvilket den udnyttede godt af, når den jagede.

Dinosaurer
Pachycephalosaurus

Pachycephalosaurus var en planteædende dinosaur, der græssede i lavlandet. Den opstod i den tidlige kridttid. Det 25 cm tykke kranium blev brugt til forsvar og angreb, og det er sandsynligt at de udkæmpede stangekampe om hunnernes opmærksomhed.

Dinosaurer
Uddøde dyr
Uranus (mytologi)

Uranos eller (latiniseret) Uranus var i den græske mytologi gud for himlen. 

Han var Gaias første søn og samtidig hendes mand. Sammen fik de 12 gudebørn, titanerne, foruden kykloperne og de hundredarmede. De to sidste søskendeflokke spærrede Uranos inde i Tartaros. Titanerne skræmte ham, og derfor blev de skjult dybt inde i Gaias indre. Titanerne var oprørske. De ville ikke leve under deres faders styre og var ikke tilfredse med at være lukket inde i jorden, langt fra lyset. Anført af den yngste søn Kronos gjorde titanerne oprør mod Uranos. De allierede sig med kykloperne, der var dygtige smede og fik dem til at smede en segl. Titanerne lagde sig i baghold og overmandede faderen. Kronos kastrerede faderen med kyklopernes segl og smed det afhuggede lem i havet. Af blodet, der dryppede på jorden opstod erinyerne (skæbnegudinderne), og af skummet, der kom, da lemmet ramte havet, opstod den "skumfødte" Afrodite, gudinde for den fysiske kærlighed. De detroniserede Uranos, der trak sig tilbage til sin himmelhvælving. Han spåede inden da, at det, som var overgået ham, også ville overgå Kronos, når han kom til magten.

Stamtræ

Se også 
 De græske guders familietræ

Græske guder
Kabbeleje

Kabbeleje (Caltha) er en lille slægt med nogle få arter. Her nævnes kun de to, som er dyrket og vildtvoksende i Danmark.

 Engkabbeleje (Caltha palustris)
 Hvid kabbeleje (Caltha alba)

Ranunkel-familien
Eng-kabbeleje

 
Engkabbeleje (Caltha palustris), også skrevet Eng-Kabbeleje, er en 15-30 cm høj urt, der vokser på våde enge og i grøftekanter.

Beskrivelse 
Engkabbeleje er en tuedannende flerårig urt med et tæt, græsgrønt løvdække. Den har en gulgrøn, glat og let furet stængel, og de enkelte blade er hjerte- eller nyreformede med lang stilk. Blomsterne mangler bægerblade, men kronbladene er gule med masser af støvdragere ("smørblomster").

Planten skyder tidligt frem, mens der ikke er andre til at skygge for den, og blomstringen er som regel færdig før midten af maj. Kapslerne har mange frø, og de åbner sig og spredes i fugtigt vejr.

Blomsterne bestøves af mange forskellige insekter.

Voksested 

Engkabbeleje er udbredt i Kaukasus, Vestsibirien, Centralasien, Østasien, Nordamerika og det meste af Europa. I Danmark findes den i det meste af landet, hvor den trives godt på en våd, tung og leret jord, og den klarer sig allerbedst på steder, hvor kreaturernes græsning holder konkurrerende planter nede.

I engene langs Holsted Å findes arten i græssede partier sammen med bl.a. bukkeblad, engkarse, engnellikerod, krybende læbeløs, kærstar, majgøgeurt, nikkende star, smalbladet kæruld, topstar, trævlekrone og tykskulpet brøndkarse.

Planten ses også i Lyngby Åmose ved Lyngby Sø.

Anvendelse 
Dyrkning af planten kan spores tilbage til Wien i det 16. århundrede. Dyrkningen spredte sig til andre dele af Europa, hvor Jan Brueghel den ældre malede den.
Planten er let at dyrke, når bare den har lys og fugtighed nok. Det gør den velegnet i sumpbedet eller som indplantning på en fugtig blomstereng. Under gode forhold kan den dog blive noget aggressiv og må holdes nede med lugning en gang om året. Kapslerne har før i tiden været anvendt i omslag på sår og mod betændelser.

Den ædes ikke af kreaturer på grund af et ildesmagende giftstof, der der dog omdannes til et uskadeligt stof i hø og ensilage.

Noter

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet  
 Fotografier af engkabbelejer

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Flerårige urter
Blomster i april/maj
Gule blomster
Haveplanter
Engplanter
Sydflagermus

Sydflagermusen (Eptesicus serotinus) er en flagermus med en kropslængde på 6,2-8,2 cm og et vingefang på 24,5-30 cm. Den har forholdsvis brede vinger og mørkebrun pels. 

Den jager i store cirkler langs hække og skovbryn og rundt om gadelamper, og dens jagtrevir kan ofte ligge langt fra dens tilholdssted. 

Sydflagermusen er vidt udbredt i det meste af Europa, helt op til Danmark og Sydsverige, men den findes sjældent i større bestande. 

Om sommeren holder den til i bygninger, og derfor er den specielt sårbar over for forgiftning der skyldes træbeskyttelsesmidler.

Noter

Kilder 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Eptesicus (Eptesicus) serotinus

IUCN Rødliste - ikke truede arter
Småflagermus
Danske arter i Habitatdirektivet
Danmarks pattedyr
UDP

User Datagram Protocol, UDP er en protokol til overførsel af data. UDP er en del af Internet-protokolstakken, som oftest benævnes TCP/IP. I protokolstakken anvendes enten TCP eller UDP. UDP giver ingen garanti for at data kommer frem (eller rettere: Afsenderen får ikke besked hvis data ikke kommer frem, ligeledes får afsender ikke besked hvorvidt data er modtaget).

UDP tilhører OSI-modellens 4. lag. Derfor er der tilført "pakke-headeren" et lag yderligere. I forhold til IP er der tilføjet et portnummer. Dette portnummer bruges til "demultiplexing" (engelsk) af data, for at sørge for, at det rigtige data bliver leveret til den rigtige process på computeren. Desuden yder UDP en checksum service, der garanterer at indholdet af en DatagramPacket (pakke) er intakt. Bevæger man sig et lag længere ned i protokol stakken, møder man netværk-lagets; IP-protokol, IKKE garanteret levering- eller modtagelse af pakker.

Transmissionshastigheden bestemmes af afsenderen uden hensyn til pakketab m.v. Protokollen er dermed velegnet til overførsel af data, hvor (konstant) hastighed er vigtigere end fuldstændighed. Eksempel herpå er internetradio. Protokollen brugs også til DNS, hvor forespørgsler og svar normalt kan være i enkelte pakker.

UDP udgør kun én procentdel af datatrafik i dag - alligevel har førende IT-specialister forudsagt at UDP-protokollen kommer til at udgøre 85% af datatrafik, indenfor få år.
Hvorfor? Netop fordi den er mere enkel. Den kræver mindre "overhead" og dermed mindre sendt data overført (aktuelt data + overhead).

Eksterne henvisninger 
 UDP er beskrevet i 

Internetteknologi
Datatransmission
De græske guders stamtræ

De 12 olympiske guder er markeret med fed - og de fede bokse er de oprindelige tolv titaner .

Noter

Kilder

Græske guder
Albrekt 4.

Albrekt 4. (død 1388) var søn af Valdemar Atterdags datter Ingeborg. Hans far var Henrik 3. af Mecklenburg, hvis far herskede over det stærke tyske hertugdømme, og hvis bror Albrecht af Mecklenburg i 1363 var blevet konge af Sverige.

Ved Valdemar Atterdags død i 1375 var Albrekt en sandsynlig kandidat til den danske trone, men Oluf, søn af Valdemars datter Margrete og den norske kong Haakon, blev foretrukket.

Kongelige fra Danmark
Danskere i 1300-tallet
Skandinaver fra middelalderen
Nyrokoko

Nyrokoko var en stilart i perioden fra ca. 1820 til ca. 1900. Den hører til i historicismen, hvor man genbrugte tidligere tiders stilarter, i dette tilfælde 1700-tallets rokoko.

I møbelkunst ser man nyrokokoen i England fra ca. 1820. I det øvrige Europa først fra ca. 1840. Stilen vandt udbredelse både i arkitektur, i tøjmoden og navnlig indenfor boligindretning. Til indretning af dagligstuer var nyrokoko-stilen dominerende frem til år 1900. I Danmark var nyrokoko højeste mode mellem ca. 1850 og 75. Nyrokokoen udviklede sig til den mest selvstændige af historicismens retninger indenfor møbelfremstilling, med et udtryk der klart adskiller sig fra forbilledet, og som tydeligt er under påvirkning af den forudgående senempire/biedermeier.

Rokoko
Historicisme
Lysminut

Et lysminut er den afstand lyset kan rejse på ét minut. Med lysets hastighed på 299.792.458 m/s bliver det så 18 mio. km.

Se også
Lysår

Længdeenheder
Måleenheder i astronomi
Egentlige frøer

De egentlige frøer (Ranidae), også kaldet ægte frøer, er en familie af springpadder, der er udbredt over hele Jorden. De har glat og fugtig hud, lange ben med veludviklet svømmehud, runde pupiller, tænder i overkæben og en lang tunge, der kan strækkes ud. I Europa findes cirka 10 arter, hvoraf 5 findes i Danmark.

Klassifikation

Danske arter 
De fleste af de fem danske arter findes over hele landet, men nogle er kun almindelige på Øerne og i det sydøstlige Jylland.

 Grøn frø (Pelophylax esculentus)
 Latterfrø (Pelophylax ridibundus)
 Butsnudet frø (Rana temporaria)
 Spidssnudet frø (Rana arvalis)
 Springfrø (Rana dalmatina)

Andre arter 
 Amerikansk oksefrø (Rana catesbeiana)
 Kortbenet grøn frø (Pelophylax lessonae)

Slægter 
Slægter i familien af egentlige frøer (Ranidae):
 Afrana Dubois, 1992
 Amietia Dubois, 1987
 Amnirana Dubois, 1992
 Amolops Cope, 1865
 Anhydrophryne Hewitt, 1919
 Arthroleptella Hewitt, 1926
 Arthroleptides Nieden, 1911
 Aubria Boulenger, 1917
 Batrachylodes Boulenger, 1887
 Cacosternum Boulenger, 1887
 Ceratobatrachus Boulenger, 1884
 Chaparana Bourret, 1939
 Conraua Nieden, 1908
 Dimorphognathus Boulenger, 1906
 Discodeles Boulenger, 1918
 Ericabatrachus Largen, 1991
 Euphlyctis Fitzinger, 1843
 Fejervarya Bolkay, 1915
 Hildebrandtia Nieden, 1907
 Hoplobatrachus Peters, 1863
 Huia Yang, 1991
 Indirana Laurent, 1986
 Ingerana Dubois, 1987
 Lankanectes Dubois & Ohler, 2001
 Lanzarana Clarke, 1982
 Limnonectes Fitzinger, 1843
 Meristogenys Yang, 1991
 Micrixalus Boulenger, 1888
 Microbatrachella Hewitt, 1926
 Minervarya Dubois, Ohler & Biju, 2001
 Nannophrys Günther, 1869
 Nanorana Günther, 1896
 Natalobatrachus Hewitt and Methuen, 1912
 Nothophryne Poynton, 1963
 Nyctibatrachus Boulenger, 1882
 Occidozyga Kuhl & Hasselt, 1822
 Paa Dubois, 1975
 Palmatorappia Ahl, 1927
 Petropedetes Reichenow, 1874
 Phrynobatrachus Günther, 1862
 Phrynodon Parker, 1935
 Platymantis Günther, 1858
 Pseudoamolops Jiang, Fei, Ye, Zeng, Zhen, Xie & Chen, 1997
 Poyntonia Channing and Boycott, 1989
 Pterorana Kiyasetuo & Khare, 1986
 Ptychadena Boulenger, 1917
 Pyxicephalus Tschudi, 1838
 Rana Linnaeus, 1758
 Sphaerotheca Günther, 1859
 Staurois Cope, 1865
 Strongylopus Tschudi, 1838
 Tomopterna Duméril & Bibron, 1841

Ukendt indplacering 
 Sporefrø

Se også 
 Klokkefrø
 Løgfrø
 Løvfrø

Kilder og eksterne henvisninger 

 

 
Palæozoikum
Progressivisme

Progressivisme er at bekende sig til progressive ideologier, syn: at være progressiv.

Pædagogiske teorier som tager udgangspunkt i barnets aldersbestemte udvikling og vilje til at lære. Pragmatisten John Dewey fik stor betydning for den progressionistiske pædagogik i kraft af slagordet 'learning by doing'. At lære er ikke at tilegne sig allerede eksisterende viden, men gennem erfaringsbearbejdningen at udvikle viden.

Politisk filosofi
Gambling

Gambling er væddemål og spil om penge, eller andre ting af økonomisk værdi. Spillene kan enten være hasardspil, hvor vinderen bestemmes rent tilfældigt, eller dygtighedsspil hvor spillerens evner har betydning (fx poker). 
Typisk afgøres udfaldet indenfor en relativ kort tidshorisont, men dette behøver dog ikke nødvendigvis at være tilfældet. 

Ved gambling er der altid en usikkerhed om udfaldet af det, man har spillet om. 

Ordet er lånt fra engelsk.

Henvisninger

Eksterne links 
Center for Ludomani
SKAT.dk / Spillemyndigheden – The Danish Gambling Authority
Humber Bridge

Humber Bridge hænger over floden Humber River ved Hull i England. Broen havde rekorden for længste hængebro fra åbningen i 1981 frem til 1998 (hvor Akashi-Kaikyo-broen i Japan overtog rekorden). Gennemsejlingshøjden er kun 30 meter. Man har efter krav fra befolkningen udvidet motorvejsbroen med en cykelsti efter anlægget var færdigt. Både Golden Gate og Humber-broerne er motorvejsbroer, men det har ikke forhindret, at man har anlagt cykelsti på forbindelsen.

Se også 
 Længste hængebroer, liste over verdens længste hængebroer.

Eksterne henvisninger 

Broer i England
Hængebroer
Kingston upon Hull
Trapez

Trapez kan hentyde til flere artikler:
 Trapez (matematik) – en geometrisk figur.
 Trapez (gymnastikredskab) – et gymnastikredskab.
 Trapezjolle - en jolle konstrueret af Paul Elvstrøm. 
 Trapez  (sejlsport) –
Trapez (matematik)

I geometri er et trapez en firkant, hvor mindst ét par sider er parallelle. 
 Hvis to sider er parallelle, og de andre to er ikke-parallelle samt lige lange, kaldes trapezet ligebenet.
 For dette gælder, at de indre vinkler opfylder:  og 
 Et trapez der har en ret vinkel, kaldes retvinklet. 
 Et retvinklet trapez vil altid have enten to eller fire rette vinkler. Hvis f.eks.  på diagrammet er ret, må  nødvendigvis også være ret.
 Et trapez med to par af parallelle sider kaldes et parallelogram. 
 Når man en sjælden gang møder betegnelsen trapez i daglig tale, betyder det oftest et trapez, som ikke er et parallelogram, på samme måde som et rektangel ofte bruges i betydningen et rektangel, som ikke er et kvadrat.
 Et trapez hører under den gruppe figurer, der hedder polygoner (mangekanter)

Eksterne henvisninger 

Firkanter
Midtnormal

Et linjestykkes midtnormal er den rette linje, som står vinkelret på linjestykket og går gennem dettes midtpunkt. Den er det geometriske sted for alle de punkter, der hver især ligger lige så langt fra linjestykkets ene endepunkt som fra det andet.  

Midtnormalen konstrueres ved i hvert af linjestykkets endepunkter at tegne en cirkel med en radius, der er lidt større end halvdelen af liniestykket. Forbindes cirklernes skæringspunkter fås midtnormalen. 

Tegner man midtnormalerne for hver af en trekants sider, vil de derfor gå gennem samme punkt: den omskrevne cirkels centrum.

I en trekant, hvor topvinklerne A, B og C samt disses modstående sider a, b og c kendes, kan midtnormalen gennem a's midtpunkt D, bestemmes således:

Først defineres forholdstallet:

.

Lader vi dernæst toppunkterne være givet ved:

,

 og

,

kan D's koordinater bestemmes sådan:

,

mens siden a's parametriske ligning er givet ved:

.

Med definitionen af b1 og b2 har vi også en kartesisk ligning for a's midtnormal:

. 

Siden b og dennes midtnormal er givet ved henholdsvis: 

 og 

, 

og vi kan nu indsætte b's midtnormals ligning i a's med henblik på at bestemme skæringspunktet, 

dvs. den omskrevne cirkels centrum ( s1 ; s2 ): 

  

. 

 

.    

Til sidst bestemmes cirklens ligning med alt, hvad dertil hører: 

, 

, 

, 

. 

Bemærk, at enhver af de såkaldte sinusrelationer er lig med 2R, samt at siden c og dennes midtnormal ikke er defineret her, da vi blot behøver 2 sider med tilhørende midtnormaler, for at bestemme cirklens centrum.

Eksterne henvisninger 
Program til beregning af midtnormaler og omskrevne cirkler 

Geometri
Thoth

Thoth eller Tahuti, er i den ægyptiske mytologi gud over visdom og skrivekunst samt byen Khmun. Han blev også betragtet som en månegud.

Thoth havde hovedet fra en Ibis. Af og til blev han afbildet som en bavian. Han tjente som en loyal talsmand og hjælper af Osiris og beskyttede ham mod angreb fra Seth, og hjalp Isis med at genoplive Osiris som konge af underverdenen. Han hjalp også til med at gemme Horus fra Seth indtil han var blevet voksen, han hjalp ham derefter med at genvinde Horus' arv. 

Thoth assisterede herefter Osiris med alle dem som kom og søgte indgangen til underverdenen. Thoth blev betydningsfuld for dem som søgte hans hjælp til at bevise deres uskyld. Thoths præster forøgede hans omdømme som troldmand og påstod at han havde adgang til alle trylleformularer som gav ham herredømme over naturen og selveste guderne.
Nogle mennesker (deriblandt Platon) mener, at det var Thoth, som opfandt geometrien og de egyptiske hieroglyffer. Han var den mystiske gud af dem alle og horus frygtede ham som lille, da Thoth kom hjem til ham og gemte ham hos sig selv. 

Han overgik senere til den græske gud Hermes Trismegistos (Hermes den trefoldige) sammen med den græske budbringergud Hermes.

Eksterne henvisninger 

Egyptiske guder
Hermetisme
Sygdom

Ordet sygdom er ikke klart defineret, men kan både være et sprogligt og et videnskabeligt begreb.  

Sygdom har altid været en del af menneskets historie og har til tider præget menneskeheden meget voldsomt. De ældste skriftlige beskrivelser af sygdom er mere end 4000 år gamle, men arkæologiske fund har vist tegn efter både polio og tuberkulose helt tilbage fra stenalderen . 

Helt tilbage til oldtiden har man forsøgt, at forklare hvorfor sygdomme opstod. Forklaringerne har skiftet meget igennem tiden, afhængig af kultur, tro og hvilken viden der var til rådighed. Forklaringsmodellerne kan deles i folkelige og videnskabelige. De folkelige sygdomsforklaringer er de forklaringer, som er alment accepteret i en befolkning. Fx er det alment kendt i vesten, at brugen af halstørklæde forebygger øvre luftvejsinfektioner. Videnskabelige sygdomsmodeller bruges indenfor forskning til at forklare empiriske observationer. Folkelige forklaringer er ofte dogmatiske og ændre sig kun over lang tid, mens videnskabelige modeller er dynamiske og ændre sig med ny viden. Nogle forklaringer kan være pseudovidenskabelige, hvilket vil sige, at man forsøger at underbygge den med videnskabelige begreber, men uden, at der er videnskabelig evidens for forklaringen. Dette ses hyppigt inden for alternativ behandling, men forekommer også inden for etableret medicin. 

Et nært beslægtet begreb er patologi, som betyder læren om sygdomme (naturvidenskabelig). Og i den naturvidenskabelige definition fortolkes sygdom som en medicinsk tilstand forbundet med specifikke symptomer og tegn. Sygdom kan opstå på grund af eksterne faktorer som fx en infektion, eller skyldes indre dysfunktioner som fx autoimmune sygdomme. Sygdom kan også forstås bredt som modsætning til sundhed, og kan opstå som følge af dårlig livsstil med rygning, overvægt og stress. Sygdom bliver ofte brugt om enhver tilstand, som er forbundet med smerte, diverse kropsforstyrrelser og sociale problemer. 

I den vestlige verden anvender de nationale sundhedssystemer typisk et af to klassifikationssystemer til at kategorisere sygdomme, hhv. DSM-IV og ICD-10; Danmark anvender sidstnævnte, hvorfor nedenstående liste er grupperet tilsvarende.

ICD-10 kategorisering

Se også 

 Lidelse
 Sundhed
 Psykisk sygdom
 Patologi
 Zoonose

Eksterne henvisninger 

 WHO ICD-10
 Fenger, Baandrup, Prætorius Clausen, Horn & Vainer (Red.):"Almen patologi – Teori og praksis". FADL's forlag, KBH 2005.
 Hansen, Haunsø & DeMuckadelle (Red.): "Medicinsk kompendium – Lommebog", 3. udg. Arnold Busck, KBH 2005.

Noter
Linjestykke

Linjestykke er i geometrien en afgrænset del af en linje.

Et linjestykke angives med koordinaterne for de to endepunkter. et linjestykkes navn består af hvad de to punkter hedder. Fx hvis start punktet hedder A og slut punktet hedder B så hedder linjestykket AB.

Elementær geometri
Koordinatsystem

Koordinatsystem er et system til angivelse af punkters placering ved hjælp af koordinater. Der findes forskellige typer af koordinatsystemer, navnlig:

 Retvinklet eller kartesisk koordinatsystem (både to- og tredimensionalt)
 Logaritmiske koordinatsystemer:
 Semilogaritmisk koordinatsystem (todimensionalt)
 dobbeltlogaritmisk koordinatsystem (todimensionalt)
 Polære koordinatsystemer:
 Polært koordinatsystem (todimensionalt)
 Cylindrisk koordinatsystem (tredimensionalt)
 Sfærisk koordinatsystem (tredimensionalt)

Til positionsbestemmelse på Jordens overflade benyttes koordinater i form af længde og bredde, men også som x-, y- og z-koordinater i digitale kort , eller i form af positionsbestemmelse ved hjælp af navigationssatellitsystemer som GPS. Artiklen Referencesystem uddyber emnet positionsbestemmelse på Jordens overflade.

Referencer

Se også 
 World Geodetic System

 
Grafer
Analytisk geometri
Geodæsi
Forhistorisk pyramide

Rundt om i verden er der mange forhistoriske pyramider.

Ægyptens pyramider er altid anset som nogle af verdens vidundere. Disse enorme grave er for herskere og faraoer, som skulle rejse til det næste liv. Pyramidernes skrånende form skulle symbolisere solens hældende stråler, som kongen/faraoen skulle stige til himmels på. Se Pyramiderne i Giza.

Mesopotamiens ziggurater er ældre og bygget af mursten, mens de egyptiske pyramider er opført af sten, og er de ældste menneskelige konstruktioner, der er intakte. (De ældste stendysser er dog lidt ældre.) Pyramiderne blev ikke bygget af slaver, men af dygtige håndværkere med hjælp af bønder i oversvømmelsestiden, hvor de var afskåret fra deres marker. Ingen ved, hvordan de har båret sig ad med at få anbragt de tusinder af stenblokke.

Flere mesoamerikanske kulturer opførte også pyramideformede bygningsværker. Normalt var det trinpyramider med templer på toppen, som lignede de mesopotaniske ziggurater mere end de egyptiske pyramider. Se pyramiderne i Teotihuacán, Monte Albán og Uxmal i Mexico.

I Mellemamerika og i dele af Asien er der andre pyramideformede bygningsværker. 

Her er en liste over forhistoriske pyramider efter land:

Kina 
 Kinesiske pyramider

Ægypten 
Se hovedartikel Ægyptens pyramider

 Pyramiderne i Giza, som omfatter ni pyramider som
 Menkaures pyramide
 Khafres pyramide
 Den store pyramide i Giza

 Pyramiderne ved Dahshur:
 Bent pyramide
 Røde pyramide
 Sorte pyramide

 Pyramiden ved Meidun

 Frankrig 

 Falicon-pyramiden

 Grækenland 

 Pyramiden ved Hellinikon

 Italien 

 Gaius Cestius-pyramiden, Porta San Paolo i Rom

 Mesopotamien (Irak) 

 Ziggurat ved Ur
 Babylons hængende haver

 Mexico Se hovedartikel Mesoamerikanske pyramider

 Store pyramide ved Cholula, Puebla; verdens største 450*450 meter.

Peru 

 Lerstenspyramiderne ved Túcume

Persien (Iran) 

 Ziggurat ved Sialk
 Ziggurat ved Chogha Zanbil

Polynesien 
 Stjerne-pyramiden eller Pulemelei Mound, Samoa
 Marae ved Mahaiate, Tahiti

Spanien 

 Pyramiderne ved Güímar, Tenerife, Kanariske Øer

Sudan 

 Nubiske pyramider

Omstridte forhistoriske pyramider

Bosnien & Hercegovina 
 Bosniske pyramider (pyramide-formede bakker), som omfatter fem påståede pyramider. Påstandene har dog ingen opbakning i arkæologiske kredse.

Caribien 
 Sunkne pyramider hævdes at være fundet nær Bimini og Cuba.

Japan 
 Yonagunis sunkne pyramide.

Mars 
 Ansigt på Mars

Højkulturer
Forhistoriske stensætninger
Pyramider
Kaj

Kaj  henviser til flere artikler:
 Kaj (havn) – den del af et havneanlæg, hvor skibe lægger til havn
 Kaj (drengenavn) – et drengenavn
 Kaj og Andrea – et dukke-makkerpar, hvor Kaj er en frø
Torden

Torden, tordenskrald eller tordenbrag er en lyd forårsaget af lyn. Afhængig af afstanden til lynet og lynets type kan tordenbraget lyde som alt fra en skarp piskelyd til en langstrakt buldring. Den pludselige tryk- og temperaturforøgelse langs lynkanalen skaber en hurtig udvidelse af luften. Denne udvidelse af luften skaber en sonisk chokbølge, som igen skaber tordenlyden.

Torden høres kun sjældent over 20 kilometer væk.

Årsag

Mennesket har i mange årtusinder spekuleret over årsagerne til torden. Den første nedskrevne teorien er tilskrevet den græske filosof Aristoteles i det fjerde århundrede f.Kr. Disse tidlige teorier spekulerede i, at torden var forårsaget af skyer, der kolliderde med hinanden. Indtil midten af 1800-tallet var den udbredte teori, at lynet skabte et vakuum.

I løbet af 1900-tallet udviklede sig konsensus om, at torden må opstå ved en chokbølge i luften, grundet plasmaet i lynkanalens hurtige varmeudvidelse. Varmen inde i en lynkanal, målt gennem en spektralanalyse, varierer under dens 50 mikrosekunder lange levetid, med en skarp temperaturforøgelse fra  til  kelvin, før den gradvis synker til omtrent  kelvin. Gennemsnittet er omtrent . Denne varme skaber en hurtig udvidelse, der rammer den omkringliggende koldere luft hurtigere end lydens hastighed. Den efterfølgende chokbølge er i princippet lig chokbølgen, der skabet af en eksplosion, eller et supersonisk brag.

Eksperimenter med simulerede lyn har ført til resultater, der stort set bekræfter denne model, selv om der fortsat er uenighed om de nøjagtige fysiske mekanismer i processen. Andre årsager har været præsenteret, og baseres på de elektrodynamiske effekter af den massive elektriske strøm gennem plasmaet i lynet. Tordenchokbølgen er tilstrækkelig for at forårsage skader, som indre hæmatom, på individer i nærheden.

Etymologi
Ordet "torden" (fra olddansk thordyn) kommer fra tor-, af gudenavnet Thor (som igen er afledt af germansk *þunra), samt -den - afledt af norrønt dynr ("bulder", "drønn").

Afstandsberegning
Et lynglimt og et tordenskrald med et par sekunders mellemrum viser, at lyd bevæger sig markant langsomme end lys. Ved hjælp af denne forskel i hastighed kan man estimere, hvor langt fra observationspunktet lynet er opstået, ved at måle tiden mellem lynets lysglimt og tordenlyden. Lydens hastighed i tør luft er omtrent 343 meter i sekundet ved 20 grader celsius. Det bruges derfor ofte en tilnærmelse på omtrent tre sekunder per kilometer for en beregning af lynets afstand til observationen. Går der således 6 sekunder mellem lysglimt og tordenbrag, var lynets således ca. 2 km fra observationspunktet.

Torden høres sjældent på over 20 kilometers afstand.

Lydeksempler

Se også 
Brontofobi (frygt for torden)

Noter

Eksterne henvisninger 
 The Science of Thunder  (engelsk)
 Thunder: A Child of Lightning (engelsk)
 Wikibooks: Engineering Acoustics/Thunder acoustics

Lyd
Meteorologi
Odense Kanal

Odense Kanal forbinder Odenses havn med Odense Fjord. Ved kanalen ligger kraftvarmeværket Fynsværket.

Kanalen og dele af havnen blev udgravet i årene 1796 til 1806, uden hjælp af avancerede maskiner. En del af den oprindelige havn er dog den udtørrede Næsbyhoved Sø. Både kanalen og havnen er blevet udvidet en del i både bredde og dybde i de sidste 200 år; kanalen er i dag 7,5 meter dyb.

I slutningen af 1600-tallet lå ladepladsen ved Stige, men havnen kunne anløbes af mindre skibe, mens større skibe forblev ved Klintholm, som var vinterhavn for Odense. Transporten af varer til og fra Odense var fortsat tidskrævende. Anløbne skibe skulle omlade til pramme, som skulle fragte varerne op ad åen til Skibshusene. Her blev varerne nok en gang omladet til vogne, som derpå kørte de sidste fire kilometer til Odense.

1806 stod Odense kanal færdig. Kanalen blev bygget kun ved hjælp af håndskovle og trillebøre. Jorden blev dumpet i det lavvandede område øst for kanaludgravningerne og dannede dermed Stige Ø. Det tog de ca. to hundrede kanalarbejderne otte års hårdt arbejde at grave den omkring 5 kilometer lange kanal. Den 7. oktober 1803 kunne jagten Neptunus  med en last af kalksten som det første skib sejle ind i Odenses nye havn. 

Der blev uddybet en sejlrende på omkring halvanden kilometer i fjorden og uddybet den yderste del af åen, så alle skibe kunne anløbe Skibshusene. Tilsvarende havde man gravet en kanal fra Skibshusene til Odense på godt to kilometer sluttende med et bassin en halv kilometer fra købstaden. Dybden var på lidt over tre meter. Selve ind- og udlosningen foregik i Skibshusene, hvorfra pramme fragtede varerne det sidste stykke til Odense. Den dyre omladning til pramme på åben red og til hestevogne var nu sparet bort, hvilket lettede besejlingen af Odense. Den nye kanalhavn betød nye muligheder for Odenses købmænd, og byen oplevede en stærk vækst op gennem 1800-tallet. 

Den lille Stige Færge sejlede med fodgængere og cyklister på tværs af kanalen mellem Stige og Bågø i Skibhuskvarteret. Overfartstiden var to minutter og sparede passagererne for en 6-10 kilometer lang omvej. Syd for Stige blev i 2014 drejebroen Odins Bro bygget over kanalen, som en del af omfartsvejen Ring 2.

Eksterne henvisninger 

Kanal
Kanaler i Danmark
Odense Fjord
Kaj (drengenavn)

Kaj er et drengenavn. 

Navnet kan staves på flere måder: Cai, Caj, Cay, Kai, Kaj eller Kay.

Kendte med navnet Kaj 
 Kai Normann Andersen, dansk film- og revykomponist.
 Kaj Birket-Smith, dansk polarforsker.
 Kay Bojesen, dansk sølvsmed og designer.
 Kaj Engholm, dansk tegner.
 Kai Holm, dansk skuespiller.
 Kaj Ikast, dansk politiker.
 Kai Løvring, dansk skuespiller.
 Kaj Munk, dansk forfatter og præst.
 Kai Nielsen, dansk billedehugger og maler.
 Kay Fisker, dansk arkitekt og professor ved kunstakademiet.
 Kai Lykke, kammerjunker.
 Cay Lembcke, dansk ritmester og stifter af DDS og DNSAP.

Navnet anvendt i fiktion 
 Kaj, swingjazzelskende dukkefrø fra DR børne-tv-serie Kaj og Andrea
 En reklamekampagne for rederiet Scandlines havde som hovedpersoner to måger ved navn Kaj og Bøje.

Se også 
 Kaj for andre betydninger.
 Fem gange Kaj
 Kajkage
 Kajkagekast

Drengenavne
Vandløb med vandplanter

Vandløb med vandplanter er stadigvæk almindelige i Danmark. De findes, hvor vandet er klart nok til, at lyset kan nå ned til planterne. Ofte bliver væksten så kraftig, at amterne iværksætter grødeskæring for at øge gennemstrømningshastigheden i vandløbet.

Naturtypen vil, hvis der ikke skæres grøde, fremme dannelsen af mæanderslyng i vandløbet. Det vil betyde en langsommere afvanding af de tilstødende arealer med forsumpning til følge. På længere sigt vil vegetationen finde en balance mellem vækst (betinget af vandets gødningsindhold) og lysbehov.

Vandløb er en betegnelse for en naturtype i Natura 2000-netværket, med nummeret 3260.

Plantevækst 

De typiske planter på denne naturtype er:

 Bændelvandaks (Potamogeton compressus)
 Knippestar (Carex pseudocyperus)
 Mannasødgræs (Glyceria fluitans)
 Smalbladet pindsvineknop (Sparganium angustifolium)
 Storblomstret vandranunkel (Ranunculus petatus)

Eksterne henvisninger 

 Søer og vandløb på novana.au.dk
 3260 Vandløb med vandplanter  Habitatbeskrivelser, årgang 2016 side 19 (Miljøstyrelsen)
 Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 netværk , 

Naturtyper i Danmark
Naturtyper (naturkanon)
Povl Kjøller

Povl Kjøller Nielsen (3. juni 1937 i Vordingborg – 11. september 1999) var en dansk komponist og guitarist. Han er blevet beskrevet som Danmarks Radios "mest populære legeonkel i 1970erne", hvor han blev kendt i tv-programmerne med Kaj og Andrea, og for sin særegne fremtoning med "andefødder, trendsættende kasserolle-frisure, kassebukser og guitar".

Povl Kjøller er blandt andet kendt for sangene "Min cykel" (også kaldet "Cykelsangen") og "Bakke snagvendt". Mange af hans sange var en del af programmet Legestue sammen med dukkeparet Kaj og Andrea, hvor han var vært med Kjeld Nørgaard fra 1971 til 1975. Han var oprindeligt uddannet musiklærer, men fik stor succes i 1970'erne med sine jazz-prægede børnesange, der ofte lagde op til musikundervisning på skoler og i børnehaver. I sin karriere udgav Kjøller mange plader og medvirkede i børne-tv på DR, ofte sammen med Iben Wurbs og Trille.

I 1990'erne oplevede han en kraftig renæssance med sin musik. Det helt store comeback fik han på Midtfyns Festivalen i Ringe 1994, hvor han i "Natuglen" spillede for fulde huse. Alle blandt publikum kunne sangene udenad, idet Kjøllers numre havde været lydkulisse til de flestes barndom. Dette billede fortsatte på mange scener landet over. Samtidig opstod flere kopibands, der var baserede på Kjøllers sange og musik, f.eks. det vestsjællandske band The Kjøllers. I 1994 udkom også opsamlingsalbummet The Real Kjøller Hits, der indeholdt kendte sange som "Bondemanden", "Cykelsangen", "Rokketand" og "Bakke-snagvendt sangen". Albummet modtog en platin plade for 50.000 solgte eksemplarer. Der blev ligeledes udgivet en koncertoptagelse på VHS med titlen The Real Kjøller Video. Samme år spillede han over 200 koncerter.

Povl Kjøller er oprindeligt uddannet lærer. Fra midten af 1980'erne og frem til sin død arbejdede han på Skovtofte Socialpædagogiske Seminarium, blandt andet som musiklærer, hvor han smittede mange pædagogstuderende med sin glæde for al slags rytmisk musik. 

Kjøller fik en blodprop og døde d. 11. september 1999

Privatliv 
Kjøller havde tre sønner; Jesper og Anders Kjøller samt Mads Kjøller-Henningsen født i 1990. Han udgav også musik, hvor de medvirkede.

Diskografi

Singler 
 Blues, Beat Og Blikefløjt, 1973
 Ælle Bælle Julen Har Gemt Sig, 1974

LP'er 
 - og andre børnesange, 1973
 Vil du med i skoven, 1974
 Kaj og Andrea, 1974
 Musiklabyrinten, 1975
 Kender du det, 1977
 Skal vi synge sammen, 1978
 Her og nu, 1980
 Nu skal du bare høre, 1981
 Det farlige kolbøtteland, 1983
 Hej Kasper, 1988

Opsamlingsplader, mm. 
 16 Børne Hits, 1993
 The Real Kjøller Hits, 1994
 The Real Kjøller Hits 2, 1994
 The Collection, 1999
 Den Komplette, 2000

Referencer

Eksterne henvisninger 
 
 
 

Sangere fra Danmark
Guitarister fra Danmark
Komponister fra Danmark
Komponister af børnesange
Personer fra Vordingborg
Organisk

Organisk har flere betydninger:

 organisk  (oprindelse) – om stoffer og genstande, der har deres oprindelse i levende væsner.
 organisk  (kemi) – om kulstofforbindelser i modsætning til de "uorganiske" stoffer. (mere præcist om C-H bindinger).
 organisk  (medicinsk) – om det legemlige i bred betydning.
 organisk  (antroposofi) – om det, det tager sin model efter det menneskelige i sin helhed.
Organisk (oprindelse)

Man siger om organismer, materialer, stoffer eller processer, at de er organiske, når de knyttet til levende væsner. Begrebet organisk er i kraft af den organiske kemi tæt knyttet til begrebet økologi og til økologiske processer.

En gødning er organisk, når den stammer fra dyr eller planter.
Et fedtstof er organisk, når det er udvundet af dyr eller planter.
Et stofkredsløb er organisk, når det bliver båret af levende væsner.

Se også 
Uorganisk
Biologi
Organisk kemi
 Økologi

Økologi
Termisk energi

Termisk energi bliver i daglig tale ofte kaldt varme eller varmeenergi. Det er en energiform, som ligger lagret i atomers og molekylers uordnede bevægelse. Den beskrives med SI-enheden joule J. 

Et stofs termiske energi er defineret som,

hvor E er den varme, som tilføres et stof med den specifikke varmekapacitet c, når temperaturtilvæksten er ΔT [K]. Bemærk at den specifikke varmekapacitet, c også er kendt under betegnelsen, s.

En tilførsel af varme øger molekylernes bevægelse og dermed den termiske energi, mens en bortdræning af varme formindsker den. Hvis bevægelsen hos de enkelte atomer i et stof er lig 0, så må dets temperatur være på det absolutte nulpunkt, da m og c altid er større end 0. Kelvin-skalaen bruger dette som udgangspunkt. 

Hvis to systemer med forskellig temperatur bliver bragt sammen, så vil temperaturerne udlignes ved varmeudveksling. I sådan en situation vil der altid (uden hjælp udefra) ske en transport af varmeenergi fra systemet med den højeste temperatur til det med den laveste. (jf. termodynamikkens 0. lov). Denne udligning foregår, indtil der ikke er nogen temperaturforskel mellem systemerne. Denne proces kaldes varmeledning.

I daglig tale forveksler man ofte varme, termisk energi og temperatur med hinanden, og begreberne bliver brugt som synonymer. Et eksempel fra smeltningsprocessen viser dog tydeligt, at der er en forskel på indholdet af de tre begreber: Hvis man tager is med en temperatur på 0º C,må man øge dens termiske energi, hvis man vil smelte den. Der må altså tilføres varme. Temperaturen stiger dog ikke under selve smeltningsprocessen, da al den tilførte varme bliver brugt til at skabe faseændringen fra fast til flydende.

Se også 
 Energi
 Entropi
 Termodynamik
 Anti-solcelle

 
Energiformer
Arthur Dent

Arthur Dent er navnet på en hovedperson i Douglas Adams' bøger i den humoristiske science fiction-serie Håndbog for vakse galakseblaffere eller Blafferens Galakseguide.

Historien starter da Arthur Philip Dent sammen med Ford Prefect undslipper jorden i netop det øjeblik, hvor den tilintetgøres. Han tilbringer de næste par år ude i rummet, i rumskibet Det gyldne hjerte sammen med Ford Prefect, Zaphod Beeblebrox, den paranoide androide(robot) Marvin, og mange andre, i hans jagt på at finde ud af, hvem han er, og hvad meningen med livet er. Arthur er et meget nede-på-jorden-menneske som ikke bryder sig om store ændringer i tilværelsen, og som mere end noget andet gerne vil have en kop friskbrygget te. I løbet af historien oplever Arthur en endeløs række af ting, fx lærer han at lave sandwich, og at flyve.

Historien om Arthur Dent er udgivet både i radio, fjernsyn og på LP efter bogen. I 2004 blev Blafferens Galakseguide desuden filmatiseret med Martin Freeman i rollen som Arthur Dent.

Eksterne henvisninger 
 

Litterære personer
Hitchhiker's Guide to the Galaxy