Тервел (община)

Община Тервел се намира в Североизточна България и е една от съставните общини на област Добрич.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в западната част на област Добрич. С площта си от 579,677 km2 заема 3-то сред 8-те общините на областта, което съставлява 12,28% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на североизток – община Крушари;
 на изток – община Добрич-селска;
 на юг – община Вълчи дол, област Варна;
 на югозапад – община Никола Козлево и община Каолиново, област Шумен;
 на запад – община Дулово, област Силистра;
 на северозапад – община Алфатар, област Силистра;
 на север – община Кайнарджа, област Силистра.

Природни ресурси

Релеф 
Община Тервел се намира в Източната Дунавска равнина. Цялата ѝ територията попада условно в югозападната част на Добруджанското плато и най-източната част на Лудогорското плато, като границата между двете не е точно определена. Релефът се характеризира като нискохълмист, леко наклонен на север и изток, поради което преобладават северните, североизточните, северозападните и източни изложения. На североизток и запад, по границите със съседните общини „протичат“ двете големи суходолия на реките Суха река (десен „приток“ на Дунав) и Хърсовска река (десен „приток“ на Канагьол, която също е десен приток на Дунав). Към тях от платовидната равнина се вливат по-къси суходолия – Малкото суходолие, Големият дол, Тополовият дол, Сухият дол и др. Платата между тях са накъсани от долове, поради което релефът има нискохълмист характер. Той е добре разчленен със сравнително добре запазена льосова покривка. Интересни скални венци „надупчени“ с пещери има в землищата на селата Балик, Оногур, Попгруево и други. Максималната височина на общината се намира в най-южната ѝ част, южно от село Зърнево – 282,7 m н.в., а най-ниската – 70 m н.в., в суходолието на Суха река, североизточно от село Брестница.

Води 
На територията на общината липсват повърхностно течащи води. При силни дъждове и при топене на снеговете по суходолията протичат водни течения, които по-късно и през лятото пресъхват. При големи дъждове водите прииждат с голяма сила и унищожават всичко по леглата си. В общината има 8 микроязовира, които са в добро техническо състояние. С най-голям наличен полезен обем са „Тервел“, „Сърнец 1“, „Сърнец 2“, „Честименско 1“ и „Честименско 2“. Използват се основно за рибовъдство, ретензия на високите води, регулиране на каналния отток. Подпочвените води се намират най-малко на 25 m дълбочина и не усложняват инженерно–геоложката обстановка при строителство на сгради и съоръжения. За питейни нужди водите се добиват чрез сондажи на дълбочина 500 – 1000 m. Минерална вода с лечебни свойства е открита при с. Безмер.

Климат 
Територията на община Тервел попада в умереноконтиненталната климатична област. Формирането на климата става под влияние на трансформирани океански въздушни маси, нахлуващи предимно откъм северозапад и запад, континентални въздушни маси на умерените ширини, нахлуващи предимно от североизток и континентални въздушни маси, формирани над самия Балкански полуостров. Известно влияние при формирането на местния климат оказва и близко разположеният Черноморски басейн. Откритостта на Дунавската равнина на север позволява безпрепятствено нахлуване на студените континентални въздушни маси, поради което зимата е сравнително студена, пролетните мразове са често явление, лятото е сравнително топло. Най-топлият летен месец е юли 24 °C. Първите есенни застудявания настъпват около 10 октомври. Средната януарска температура е около -2 °C. Снежната покривка е неустойчива и рядко се задържа дълго. Сумата на валежите е малка: 85 – 144 мм. Най-много валежи падат през лятото, по-голяма част от които през първата му половина. Валежните суми през пролетта и есента не се отличават с голяма разлика, съответно между 85 – 140 мм и 115 – 150 мм. Характерни за пролетта са късните мразове, които се прекратяват едва към 10 – 20 април. Периодичните засушавания са често явление. Вегетационният период е от 6 до 7 месеца. Той е сравнително благоприятен, като се изключи началото на пролетта – заради късните мразове. Слънчевата и космическа радиация са един от факторите, оказващи влияние върху екологичното и санитарно-хигиенното състояние на селищата. Годишната продължителност на слънчевото греене е 2021 часа при сумарна слънчева радиация 3100 МJ/m2.

Почви 
Почвената покривка е обусловена от геоложкия строеж и отразява влиянието на континенталните климатични условия, релефа и растителната покривка. Почвеното разнообразие е ограничено. Срещат се два основни почвени типа: черноземи и хумусно–карбонатни почви. Черноземите са представени от един подтип – излужен чернозем. Заемат 57,8% от територията на общината. Това са едни от най-плодородните почви на територията. Те са с мощен хумусен хоризонт 50 – 80 см, а заедно с преходния достигат до 120 – 140 см. Карбонатните и типичните черноземи се характеризират със слабо до средно мощен хумусен хоризонт. Относителният им дял е 6,8% от територията. По механичен състав са средно до тежко песъчливо-глинести. Запасени са с органично вещество и съдържат големи количества карбонати. Неблагоприятните свойства, които притежават, са голяма водопропускливост и слаба влагозадържаща способност. Срещат се около селата Професор Златарски, Войниково и източно от Жегларци. Ерозираните черноземи и сивите горски почви заемат твърде висок дял от територията – 30,3%. Разположени са по склоновете на терена. Алувиално-ливадните почви се срещат в речните суходолия. Те имат най-нисък относителен дял – 5,1%. Техните свойства позволяват отглеждането на многобройни земеделски култури.

Поземлени ресурси 
Най-голяма площ заемат земеделските територии – общо 418 232 дка (72,2% от площта на общината при средно за страната 58,7%). Размерът на обработваемата земя в земеделските територии е 353 671 дка. Показателят „обработваема земя на човек от населението“ варира в твърде широки граници, като достига и екстремни стойности – от 3,4 дка/човек за землището на град Тервел, 8,3 дка/ч. за село Божан и достига до 633,3 дка/ч. за село Брестница и 833,6 дка/ч. за село Войниково. Средно за общината този показател е 19,7 дка/ч. – три пъти по-висок от средния за страната (6,3 дка/ч.), два пъти по-висок от средния за Североизточния район за планиране (9,2 дка/ч.) и малко по-висок от този за област Добрич (16,5 дка/ч.). В общината няма изградени поливни площи на държавни водоизточници. Горските територии заемат площ от 127 520 дка (22,0% от територията на общината, при средно за страната 33,6%). Територията на населените места и други урбанизирани територии е с площ 28 838 дка. Останалата част от територията на общината се заема от водни площи – 787 дка, територии за добив на полезни изкопаеми и депа за отпадъци – 860 дка и територии за транспорт и инфраструктура – 3 440 дка. На територията на общината преобладаваща е частната собственост на земите – 265 436 дка, или 45,8% от общата територия на общината. Държавна собственост са 190314 дка (32,8%). Общинска е собствеността върху 95 922 дка (16,5%).

Населени места 

Общината се състои от 26 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 през 1901 г. – заличени са селата Фърладан и Челеби кьой без административен акт поради изселване;
 МЗ № 2191/обн. 27.06.1942 г. – преименува с. Сояклии на с. Ангеларий;
 – преименува с. Саръ Неби на с. Балик;
 – преименува с. Авдулла на с. Безмер;
 – преименува с. Кара аптула на с. Божан;
 – преименува с. Коюнлу кьой (Койну кьой) на с. Бонево;
 – преименува с. Пирли джами махле на с. Борачево;
 – преименува с. Голям Караач (Големи Караагач, Гьол Караач) на с. Брестица;
 – преименува с. Кавурга на с. Войниково;
 – преименува с. Пирли кьой на с. Градница;
 – преименува с. Къдър ашик на с. Гуслар;
 – преименува с. Омур факъ на с. Жегларци;
 – преименува с. Кили кадъ на с. Зърнево;
 – преименува с. Паша балъ на с. Каблешково;
 – преименува с. Перлиново на с. Кладенци;
 – преименува с. Арабаджии на с. Коларци;
 – преименува с. Трубчолар на с. Макензен;
 – преименува с. Кючук ак бунар на с. Мали извор;
 – преименува с. Шахинлар на с. Нова Камена;
 – преименува с. Юртлук (Саръ неби Юртлук) на с. Оногур;
 – преименува с. Пирли даулджилар махле на с. Орешник;
 – преименува с. Пирли ени махле на с. Перловци;
 – преименува с. Диш будак (Дущубак, Диш пудаг) на с. Полковник Савово;
 – преименува с. Коджа олар на с. Попгруево;
 – преименува с. Къзълджиклии на с. Професор Златарски;
 – преименува с. Караджа ат (Караджа охат) на с. Сърнец;
 – преименува с. Курт бунар (Курт пунар) на с. Тервел;
 – преименува с. Хотулджа на с. Тревен;
 – преименува с. Соуджак на с. Честименско;
 МЗ № 7552/обн. 22.11.1947 г. – преименува с. Макензен на с. Орляк;
 Указ № 513/обн. 24.11.1959 г. – заличава с. Орешник и го присъединява като квартал на с. Градница;
 – заличава с. Перловци и го присъединява като квартал на с. Борачево;
 Указ № 38/обн. 02.02.1960 г. – признава с. Тервел за гр. Тервел;
 Указ № 5/обн. 8 януари 1963 г. – заличава с. Тревен поради изселване;
 Указ № 704/обн. 01.11.1963 г. – преименува с. Борачево на с. Главанци;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 – отстранява грешката в името на с. Брестица на с. Брестница;
 Указ № 45/обн. 20 януари 1978 г. – отделя с. Честименско и неговото землище от община Алфатар, област Силистра и го присъединява към община Тервел, област Добрич.

Население

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Вероизповедания 
Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.:

Транспорт 
През общината преминават изцяло или частично 8 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 90,7 km:
 участък от 8,7 km от Републикански път II-71 (от km 33,4 km 42,1);
 участък от 30,4 km от Републикански път III-207 (от km 34,7 до km 65,1);
 началният участък от 9 km от Републикански път III-2075 (от km 0 до km 9,0);
 началният участък от 11,6 km от Републикански път III-2077 (от km 0 до km 11,6);
 целият участък от 18,4 km от Републикански път III-7102;
 началният участък от 4,7 km от Републикански път III-7103 (от km 0 до km 4,7);
 началният участък от 3,3 km от Републикански път III-7105 (от km 0 до km 3,3);
 последният участък от 4,6 km от Републикански път III-7106 (от km 8,5 до km 13,1).

Топографска карта

Източници

Външни препратки