Самуил (община)

Община Самуил е разположена в Североизточна България и е една от съставните общини на област Разград.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в източната част на област Разград. С площта си от 250,288 km2 заема 5-о място сред 7-те общини на областта, което съставлява 10,3% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на север – община Исперих;
 на североизток – община Каолиново, област Шумен;
 на югоизток – община Венец и община Хитрино, област Шумен;
 на югозапад – община Лозница;
 на запад – община Разград.

Природни ресурси

Релеф 
Община Самуил се намира в централната част на Източната Дунавска равнина. Релефът ѝ е предимно хълмист, с надморска височина между 300 и 450 m. Южните райони на общината попадат в централните, най-високи части части на Самуиловските височини. Тук югоизточно от село Кривица, на границата с община Венец се намира максималната височина от 498,5 m на общината. Районите на север от Самуиловските височини попадат в централните части на Лудогорското плато, като релефът постепенно се понижава от юг на север. Северно от село Здравец, на границата с община Исперих, в коритото на река Ясенковец (десен приток на река Сенковец) е най-ниската ѝ точка – 240 m н.в.

Води 
В източната част на общината протича част от най-горното на река Сенковец (Сазлъка, десен приток на Дунав). Тя извира при село Висока поляна (община Хитрино, област Шумен) и след около 3 km навлиза на територията на община Самуил. Преминава покрай селата Кривица, Голяма вода, Кара Михал и Ножарово и северозападно от последното навлиза в община Исперих. По цялото си протежение в общината реката тече в дълбока, на места каньоновидна долина, всечена на 50-70 m спрямо околния терен. През село Здравец протича най-горното течение на десния ѝ приток река Ясенковец.

Поради по-високо издигнатия релеф на община Самуил спрямо околните общини от нея водят началото си и протичат с най-горните си течения две по-големи реки: Царацар и Война. Река Царацар (Демирбаба, Крапинец, десен приток на Дунав) води началото си от извор-чешма в южната част на село Хърсово, преминава през центъра на селото и на около 6 km след него навлиза в община Исперих. Река Война също води началото си от извор-чешма в източната част на село Самуил, преминава между селата Хърсово и Голям извор и също навлиза на територията на община Исперих. В Община Самуил техните долини са плитки и с полегати склонове за разлика от тези надолу по теченията им.

На територията на община Самуил има изградени няколко микроязовира, водите на които основно се използват за напояване на земеделските земи в региона. По-големи от тях са: „Кара Михал“ (на река Сенковец), „Хърсово“ (на река Царацар), „Желязковец“ и др.

Климат 
Климатът на общината е умерено континентален и притежава всички типични за него характеристики. Средноденонощната годишна температура на въздуха е 10-12 °C. Средномесечната максимална температура е през юли (26.2 °C), а средната минимална температура е през януари (-5.8 °C). Абсолютната максимална температура е 37 °C, а абсолютната минимална -25.8 °C. Средногодишната сума на валежите е 67.4 мм/м2. Максималните валежи са през пролетно-летния период и есенния период. Слънчевите дни са 180-200 дни в годината. В южните части на района, където се издигат Самуиловските височини, ветровата характеристика е по-различна, от северните части, като тук преобладаващите ветрове са североизточните.

Населени места 
Общината се състои от 14 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Абдул на с. Богданци;
 – преименува гар.с. Гара Ашиклар (Ашикларска станция, Ашиклар гара) на гар.с. Гара Самуил;
 – преименува с. Кара арнаут на с. Голям извор;
 – преименува с. Демирджилер на с. Желязковец;
 – преименува с. Ашиклар на с. Самуил;
 – преименува с. Муса баба теке на с. Църквино;
 МЗ № 3072/обн. 11.09.1934 г. – преименува с. Саръ Хебиб (Хебиб) на с. Владимировци;
 МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Софулар на с. Богомилци;
 – преименува с. Хасан махала на с. Голяма вода;
 – преименува с. Топал на с. Кривци;
 – преименува с. Калъч на с. Ножарово;
 – преименува с. Кованджилар на с. Пчелина;
 – преименува с. Къналии (Каналии) на с. Хума;
 МЗ № 1966/обн. 16.11.1935 г. – преименува с. Кривци на с. Кривица;
 МЗ № 911/обн. 01.07.1943 г. – обединява селата Голям Торсун и Малък Торсун в едно ново населено място – с. Симеоново;
 МЗ № 5530/обн. 17.09.1947 г. – преименува с. Симеоново на с. Здравец;
 Указ № 317/обн. 13,12.1955 г. – заличава гар.с. Гара Самуил и с. Църквино и ги присъединява като квартали на с. Самуил;
 Указ № 3864/обн. 21.11.1986 г. – преименува с. Кара Михал (Караман) на с. Розино;
 Указ № 98/обн. 17.05.1994 г. – възстановява старото име на с. Розино на с. Кара Михал.

Население

Етнически състав 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Транспорт 
През общината преминават два участъка с обща дължина от 28,4 km от Железопътната мрежа на България;
 в южната част на общината, от северозапад на югоизток – участък от 10,9 km от трасето на жп линията Русе – Самуил – Каспичан – Варна;
 от юг на север – началният участък от 17,5 km от трасето на жп линията Самуил – Силистра.

През общината преминават частично 2 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 45,9 km:
 участък от 30,3 km от Републикански път III-2005 (от km 2,9 до km 33,2);
 последният участък от 15,6 km от Републикански път III-7002 (от km 10,8 до km 26,4).

Топографски карти

Източници

Външни препратки