alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
B.S. Ingemann

Bernhard Severin Ingemann (født 28. maj 1789 i Torkilstrup, død 24. februar 1862 i Sorø) var en dansk salmedigter og forfatter af historiske romaner. Ingemann var gift med malerinden Lucie Mandix, som bl.a. har malet yndige blomster og  en altertavle i Hammer Kirke. Tavlen hænger nu som et maleri i kirken. 
Parret blev viet i Hyllested kirke på Vestsjælland.

Ingemann arbejdede ved Sorø Akademi, hvor han var lektor i dansk sprog og litteratur. Bl.a. skrev han: Morgensalmer til Brug for Eleverne i Sorøe Academies Skole (1822) og Morgensange for Børn (1837).

Han blev begravet på Sorø Gamle Kirkegård.

Salmer 
Hans mange sange og salmer for børn gjorde ham kendt. Især huskes Nu titte til hinanden, I østen stiger solen op, Lysets engel går med glans, Julen har bragt velsignet bud og Dejlig er jorden. Kritikeren Georg Brandes sagde om dem: "Hans morgen- og aftensange er uforgængelige ..."

Historiske romaner 
Ingemann var i sin samtid berømt for en lang række historiske romaner om store skikkelser i danmarkshistorien. Romanerne var spændende og letlæselige og henvendte sig til et bredt publikum. 

De var inspireret af Walter Scotts historiske romaner og kom til at spille en stor rolle i den nationalromantiske vækkelse, der fór gennem landet i midten af 1800-tallet.

 Om Valdemar Seier - og andre konger
 Valdemar Seier. En historisk Roman (1826)
 Erik Menveds barndom (1828)
 Kong Erik og de fredløse (1833)
 Prins Otto af Danmark og hans Samtid (1835)

Desuden skrev han en række versromaner om bl.a. dronning Margrete 1.

Ingemanns historiske romaner slog an i samtiden og var elskede for deres livlige handling og nationale holdning, men har ikke som H.C. Andersens eventyr og St.St. Blichers noveller modstået tidens tand.

Ingemann var også inspireret af skrækromantikken, og hans digt Nattevandrerinden blev spredt som skillingsvise. Digtet har som tema incest og nekrofili og omhandler pigen Elina, der hver nat opsøger sin brors gravsted på kirkegården. Som en vampyr står han op til kærlighedsmøder med sin søster, som også dør.

Andre udgivelser 

Ingemanns selvbiografi, Levnedsbog, bind 1-2, udkom i 1862 efter hans død.

Påskønnelse og anerkendelse 
B.S. Ingemann blev etatsråd 1845 og konferensråd 1857. Han blev Ridder af Dannebrogordenen 1828, Dannebrogsmand 1840 og Kommandør af Dannebrog 1855.

Ingemann modtog et guldhorn på sin 70-års fødselsdag som en gave fra danske kvinder. Hornet ses også i baggrunden på billedet øverst på denne side. 

Det blev stjålet fra museet på Frederiksborg i 1970. I 2010 dukkede det op på en auktion i Holland.

Noter

Eksterne henvisninger/kilder 
 Digte, bibliografi m.m. i Kalliope
 B.S. Ingemann Selskabet
 Samlede værker online og Forfatterportræt  på Arkiv for Dansk Litteratur
 Marianne Hesselholts romanbiografi Landsbybarnet fra 2002 skildrer Ingemanns liv.
 

Digtere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Salmedigtere fra Danmark
Skolefolk fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Personer fra Falster
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Romanforfattere fra Danmark
Konferensråder fra Danmark
Kommandører af Dannebrog
Apollo 14

Apollo 14 var den ottende bemandede mission i Apollo-programmet og den tredje månelanding.

Målet var at udforske kanten af et Cone-krateret. Landingen skulle oprindelig have været foretaget af Apollo 13.

Missionen i tal 

 Affyring: 31. januar 1971 kl. 21:03:02 UTCKennedy Space Center LC 39A
 Månelanding: 5. februar 1971 kl. 09:18:11 UTC3° 38' 43.08" S – 17° 28' 16.90" W, Fra Mauro
 Månevandringer:
 første: 4 timer 47 minutter 50 sekunder
 anden: 4 timer 34 minutter 41 sekunder
 I alt: 9 timer 22 minutter 31 sekunder
 Tid på Månen: 33 timer 30 minutter 29 sekunder
 Indsamlet månemateriale: 42,28 kg
 Landing: 9. februar 1971 kl.21:05:00 UTC27° 1' S – 172° 39' W
 Varighed: 216 timer 1 minut 58 sekunder
 Antal månekredsløb: 34
 Tid i månekredsløb: 66 timer 35 minuter 39,99 sekunder
 Masse: Kommandomodul 29.240 kg; Månelandingsfartøj 15.264 kg

Besætning 

 Alan Shepard, chefpilot
 Stuart Roosa, kommandomodulpilot
 Edgar Mitchell, pilot på månelandingsfartøjet

Kaldenavne 
Kommandomodul: Kitty Hawk
Månelandingsfartøj: Antares

Hovedpunkter 

 På vej ned til landingen på måneoverfladen, svigtede en højdemålings-radar midlertidigt. Alan Shepard, der styrede landingsfartøjet, havde fået en helt klar instruks om at droppe landingen og vende om hvis ikke denne radar fungerede når fartøjet nåede under en vis højde. Radaren virkede igen, da fartøjet nåede den kritiske højde, men blandt den stædige Shepards kolleger er der en vis enighed om, at han nok havde landet fartøjet alligevel, selv om radaren ikke kom i gang igen.
 Det lykkedes ikke for dem at nå kanten af krateret fordi det var meget vanskeligt for dem at orientere sig. Efterfølgende har det vist sig at de kun var få meter væk.
 Shepard og Mitchell medbragte en trillebør til at transportere måneprøverne.
 Shepard smuglede to golfkugler og et golfjern til Månen. Golfjernet blev sat på en stang, brugt til prøveopsamling. Det første sving var ikke vellykket, men andet forsøg sendte golfkuglen flere hundrede meter væk.
 Roosa medførte en samling træfrø, der blevet sået ved tilbagekomsten til Jorden. Disse træer er senere blevet spredt over hele Jorden.

Noter 
Kommandomodulet Kitty Hawk er udstillet i Astronaut Hall of Fame, Titusville, Florida og månelandingsmodulet Antares styrtede ned på Månen den 7. februar 1971 på 3,42 S, 19,67 W.

Apollo-programmet
Hávamál

Hávamál (Den Højes tale) er et kvad i den ældre Edda. Kvadet er et langt læredigt om, hvad der betragtes som god og dårlig opførsel, iblandet passager hvor Odin fortæller om sit liv.

Sproget, den rodede opbygning og de mange hentydninger til ligbrænding som den almindelige begravelsesskik lader formode, at kvadet er gammelt, måske fra 800-tallet.

Indhold 
Der manes til forsigtighed, gæstfrihed og mådehold med mad og drikke. Man skal være tro mod sine venner og ikke indlade sig med sine uvenner eller deres venner, gå anstændigt klædt, værdsætte også de små gaver, ikke spille klogere end man er og tænke over, hvad man siger.

Værdsæt livet, også selvom du er fattig eller syg – det er bedre at være blind end død og brændt. Husk madpakke, når du rejser, hån ikke de fattige, og betænk at et godt eftermæle varer evigt.

Det fortælles hvordan Odin bliver snydt af jætten Billings datter: i stedet for den smukke kvinde finder han en bundet tæve i hendes seng. Derefter fortælles, hvordan Odin bedrager jætten Suttungs datter Gunlød for at skaffe skjaldemjøden til menneskene.

I en passage der kaldes Runegalderet, ofrer Odin sig selv til sig selv ved at hænge sig i livstræet Yggdrasil og drikker derefter af skjaldemjøden og får indsigt i runer og tryllesange, også kaldet galdrar på oldnordisk.

Eksterne henvisninger 

Litterære kilder til nordisk mytologi
Apollo 15

Apollo 15 var den niende bemandede mission i Apollo-programmet og den fjerde månelanding.
Det var den første J-klasse mission, og for første gang blev der medbragt en månebil.

Højdepunkter 
De første månelandingsfartøjer havde primært fokuseret på selve det at lande på Månen, og der havde ikke været meget plads til videnskabeligt udstyr. Det blev der rettet op på med den nye type månelandingsfartøj.

Landingsstedet var mere kuperet end tidligere, et lille plateau afgrænset på den ene side af Hadley-rillen og omgivet af bjerge.

Det forbedrede landingsfartøj muliggjorde et længere ophold på overfladen, og månebilen gav mulighed for at dække et større område. Der var også mulighed for at bringe en større last af måneprøver med tilbage til Jorden. På den anden månevandring blev der ved foden af Apenninerbjergene fundet den såkaldte Genesis Rock (Skabelsesstenen), der med en alder på 4 milliarder år var den ældste fundne månesten.

Fra kredsløbet om Månen blev der også foretaget observationer, idet en sektion i servicemodulet var blevet fyldt med videnskabelige instrumenter. En filmbeholder, med detaljerede billeder af måneoverfladen, blev hentet ind i kommandosektionen af Alfred Worden under en 39 minutter og 7 sekunder lang rumvandring på vej tilbage mod Jorden.

Kaptajnen David Scott lod en geologhammer og en falkefjer falde samtidigt på Månens overflade og beviste Galileis faldlove i praksis.

Den ene af de tre faldskærme foldede sig ikke ud på hjemturen. Endeavour landede lidt hårdere end normalt.

Kommandomodulet er udstillet på Wright-Patterson Air Force Base, Dayton, Ohio og månelandingsfartøjet styrtede ned på Månen den 3. august 1971 på 26,36 N, 0,25 Ø.

Missionen i tal 
 Månebilen: vægt:209 Kg, Lasteevne 490 Kg, Længde: 310 cm, Rækkevidde: 92 Km.
 Affyring: 26. juli 1971 kl.13:34:00 UTCKennedy Space CenterLC 39A
 Månelanding: 30. juli 1971 kl.22:16:29 UTC26° 7' 55.99" N – 3° 38' 1.90" Ø, Hadley-rillen
 Månevandringer:
 første: 6 timer 32 minutter 42 sekunder
 anden: 7 timer 12 minutter 14 sekunder
 tredje: 4 timer 49 minutter 50 sekunder
 i alt: 18 timer 34 minutter 46 sekunder
 Tid på Månen: 66 timer 54 minutter 53,9 sekunder
 Indsamlet månemateriale: 77,31 kg
 Landing: 7. august 197120:45:53 UTC26° 7' N – 158° 8' V
 Varighed: 295 timer 11 minutter 53 sekunder
 Antal månekredsløb: 74
 Tid i månekredsløb: 145 timer 12 minutter 41.68 sekunder
 Masse: Kommandomodul 30.370 kg; Månelandingsfartøj 16.430 kg

Besætning 

 David Scott, chefpilot
 Alfred Worden, kommandomodulpilot
 James Irwin, pilot på månelandingsfartøjet

Kaldenavne 
Kommandomodul: EndeavorMånelandingsfartøj: Falcon

Galleri

Eksterne henvisninger 

 NASA Human Spaceflight  (på engelsk)
 Apollo Lunar Surface Journal  (på engelsk)
 Encyclopedia Astronautica (på engelsk)
 Kort over landingsområdet

Apollo-programmet
Byggvir

Byggvir er byggens gud i nordisk mytologi.

Gift med Beyla, ølbrygningens og biernes gudinde.

Kendes kun fra Lokes skænderi.

Vaner
Frej
Beyla

Beyla – ølbrygningens gudinde og biernes gudinde i nordisk mytologi. Hun skaffede honningen til mjød, som Byggvir bryggede.

Gift med Byggvir, byggens gud.

Kendes kun fra Lokes skænderi.

Vaner
Frej

ja:ビュグヴィルとベイラ#ベイラ
John E. McLaughlin

John Edward McLaughlin (født 15. juni 1942), var fungerende chef for CIA fra den 12. juli til den 24. september 2004.

Referencer 

Personer fra USA
Panchen Lama

Panchen Lama er den næstøverste lama i tibetansk buddhisme. Han bærer ansvaret for at finde den næste inkarnation af Dalai Lama og vice versa. Den nuværende Dalai Lama, Tenzin Gyatso, bekendtgjorde Gedhun Choekyi Nyima som den 11. reinkarnation af Panchen Lama den 14. maj 1995. Dog gjorde Folkerepublikken Kina bekendtgørelsen ugyldig, da de fremviste en anden dreng, Gyancain Norbu, hvorefter drengen som Dalai Lama udnævnte "forsvandt".

Den sidste Panchen Lamas datter er Yabshi Pan Rinzinwangmo bedre kendt som "Renji".

Liste over panchen lamaer 

Buddhisme
Gedhun Choekyi Nyima

Gedhun Choekyi Nyima (født 25. april 1989 i Lhari-distriktet, Nagchu i Tibet) blev udnævnt som den 11. reinkarnation af Panchen Lama den 14. maj 1995 af udvælgelseskomiteen i Tibet og efter sigende med godkendelse af Dalai Lama. Fordi lederen af komiteen angiveligt havde kommunikeret med Dalai Lama, blev han efterfølgende anholdt og en ny leder af komiteen indsat. Derefter valgte komiteen efter en konference den 10. og 11. november 1995, at Gyaincain Norbu er den 11. reinkarnation af Panchen Lama.

Det vides ikke, hvor Gedhun Choekyi Nyima er i dag, men eksiltibetanere mener, at han er politisk fange. Kinesiske myndigheder siger, at han går i almindelig kinesisk skole og lever et helt normalt liv et sted i Kina, og man ikke vil fortælle, hvor han er, for at beskytte ham.

Udpegelsen af den 11. Panchen Lama 
Da den 10. Panchen Lama pludselig døde i 1989, blev arbejdet med at finde hans inkarnation hurtigt et politisk kontroversielt emne. Chadrel Rinpoche, lederen af komiteen, der havde til opgave at finde inkarnationen, var i stand til hemmeligt at kommunikere med Dalai Lama. Men efter at Dalai Lama havde udpeget Gedhun Choekyi Nyima som den nye Panchen Lama, anholdt de kinesiske myndigheder Chadrel Rinpoche og erstattede ham med Sengchen Lobsang Gyaltsen. Den nye leder af komiteen så bort fra den af Dalai Lama udpegede efterfølger og besluttede at vælge fra en liste af finalister; Gedhun Choekyi Nyima var ikke på listen. Det endelige navn blev fundet ved lodtrækning i den gyldne urne, ligesom man havde gjort under Qing-dynastiet. Komiteen meddelte deres valg den 11. november 1995.

Buddhisme
Personer fra Kina
Yabshi Pan Rinzinwangmo

Yabshi Pan Rinzinwangmo, født i Peking i 1983. Hun er det eneste barn af den 10. Panchen Lama. Hun går under navnet "Renji", hun er betegnet som meget vigtigt for tibetansk religion og tibetansk-kinesisk politik. Renji har studeret i Washington D.C.-området i en række år. I 2005 vendte hun tilbage til Kina hvor hun har levet siden. 

Buddhisme
Tjek fødselsår
Schrödingers kat

Schrödingers kat er navnet på et kvantemekanisk tankeeksperiment, opstillet af den østrigske fysiker Erwin Schrödinger. Eksperimentet opbygges på følgende måde: I et aflukket rum har man en ustabil atomkerne og en kat. Atomkernens henfald måles af en geigertæller. Hvis der opdages tegn på henfald, udløses en dosis giftgas, som dræber katten.

Ifølge kvanteteorien befinder atomkernen sig ved begyndelsen af eksperimentet i en ustabil tilstand (ikke henfaldet og dog samtidig henfaldet). Derfor bør katten også befinde sig i en ustabil tilstand (levende og dog samtidig død), hvis ellers kvantefysikken kan anvendes om makroskopiske systemer, dvs., på hverdagsplan. Først, når man åbner rummet, afgøres det, om man finder katten død eller levende.

Denne sidste konsekvens er et paradoks, og det har ført til en række omtolkninger af kvantefysikken, hvoraf den mest kendte er Niels Bohrs fortolkning:

Partiklernes natur er sådan, at under visse betingelser (nemlig de betingelser, som skyldes usikkerhedsrelationen) kan man ikke længere tildele dem rumlig placering og bevægelsesmængde, fordi disse begreber simpelthen ikke længere giver mening.

En anden fortolkning kan også bruges: Kvantemekanisk dekohærens vil typisk ændre et systems egenskaber fra kvantemekaniske til klassisk fysiske. Dekohærens ses altid, når et system er i kontakt med andre systemer, sådan at det fungerer som et åbent system. Det medfører, at kvanteusikkerheden omkring Schrödingers kat omgående bliver afgrænset af omgivelsernes tilstand, sådan at usikkerheden ikke kan få nogen dagligdagsbetydning (f.eks. for katten).

Erkendelsesteori
Kvantemekanisk måling
Kvantemekanik
Tankeeksperimenter
Fiktive katte
Suzerænitet

Suzerænitet betyder overhøjhed over en anden stat. Begrebet bruges i folkeretten som modsætning til suverænitet.

Når en stat eller nation udøver et egentligt protektorat over en anden stat, siges den udøvende stat at have suzerænitet. Der findes dog mange forskellige former af suzerænitet, som rækker fra en mere faktisk, økonomisk (f.eks. den lille østat Nauru i forhold til Australien) eller militærisk afhængighed (f.eks. Island i forhold til Norge) til juridiske forhold, hvor den dominerende stat varetager funktioner, en ellers suveræn stat har (f.eks. varetager Frankrig Monacos udenrigs- og forsvarspolitik). Når der indføres selvstyre i Grønland, kan forholdet mellem Danmark og Grønland beskrives som suzerænitet.

Se også 
 Suverænitet

Kilder/henvisninger 
 Sven Brüel: Gyldendals fremmedordbog, København 1968. Side 434.
 Salmonsens Konversationsleksikon Bind XXII, København 1927. Side 621.

Politik
Folkeret
Josep Borrell

Josep Borrell Fontelles (født 24. april 1947) er en spansk politiker som har været EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, også kaldet udenrigschef, og en af næstformændene i Europa-Kommissionen siden 2019. Har har tidligere blandt andet været formand for Europa-Parlamentet 2004-2007 og Spaniens udenrigsminister 2018-2019.

Borrell er født og opvokset i landsbyen La Pobla de Segur i de catalanske Pyrenæer. Han er både luftfartsingeniør, matematiker og økonom. Borrell blev medlem af PSOE i 1970'erne og havde flere vigtige politiske poster under Felipe González' regeringer i 1980'erne. Han blev landskendt i Spanien da han som spansk skattechef stod bag flere sager om skatteundragelser mod flere kendisser, bl.a. flamencosangeren Lola Flores. Borrell blev valgt til underhuset i det spanske parlament, Cortes Generales, første gang i 1986 og sad der indtil 2004. Fra 1991 til 1996 var han minister for offentlige arbejder og transport. PSOE var i opposition fra 1996 efter et valgnederlag, og i 1998 blev han ved en partiafstemning valgt til PSOE's premierministerkandidat og blev derved oppositionsleder indtil han trak sig fra posten i 1999.

Borrell var medlem af EU-konventet som 2002-2003 udarbejdede et udkast til EU's forfatningstraktat. I perioden 2004-2009 var Borrell medlem af Europa-Parlamentet, og fungerede som formand for parlamentet i halvdelen af perioden 2004-2007 efter en aftale mellem EPP (kristelige demokrater) og S&D (socialdemokrater) om at dele posten i valgperioden.

Borrell er en spansk unionist som ofte har argumenteret imod catalansk selvstændighed. I 2018 blev han idømt en bøde på 30.000 euro for insiderhandel med aktier i 2015.

I juni 2018 blev Borrell spansk udenrigsminister, og han blev i juli 2019 af Det Europæiske Råd nomineret til posten EU's højtstående repræsentant. Han overtog embedet 1. december 2019.

Akademisk karriere 
 Flyveteknisk ingeniør fra Universidad Politécnica de Madrid.
 Doktorgrad i økonomi fra Universidad Complutense i Madrid.
 Kandidat i energiøkonomi fra Institut français du Pétrole i Paris. 
 Kandidat i anvendt matematik fra University of Stanford, Californien, USA. 
 Professor i økonomisk analyse ved Fakultetet for Økonomisk Videnskab ved Universidad Complutense i Madrid

Referencer 

Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Spanien
Europa-Kommissærer fra Spanien
Europa-Kommissærer 2019-2024
Hans-Gert Pöttering

Hans-Gert Pöttering (født 15. september 1945) er tidligere tysk medlem af Europa-Parlamentet, valgt for CDU.

Pöttering var formand for Europa-Parlamentet i den normale 2,5 års periode (halvdelen af en valgperiode), hvor han efterfulgte socialisten Josep Borrell. Det blev bestemt som led i en valgaftale mellem parlamentets socialistiske og konservative grupper.

Pöttering er den person, der har siddet længst tid i Europa-Parlamentet. Han blev valgt ved det første direkte valg til parlamentet i 1979, og var valgt uafbrudt i syv valgperioder (35 år), frem til valget i 2014.

Æresbevisninger 
Hans-Gert Pöttering er siden den 12. januar 2009 Kommandør af Storkorset af Trestjerneordenen.

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 

Medlemmer af Europa-Parlamentet fra Tyskland
Politikere fra CDU
Kommandører af Storkorset af Trestjerneordenen
Udesidning

Udesidning er en oldnordisk tradition, muligvis med shamanistiske rødder. Det er en slags natlig udendørs meditation for at komme i kontakt med det hinsides.

Kunne udføres ved en grav for at kontakte den døde.[[

Muligvis forbundet med sejd-traditionen.

Se også 

Vølvens spådom
Sejd

Asetro
Nordisk mytologi
Muspel

Muspel er en jætte i nordisk mytologi. Muspel er en ildjætte, som bor i Muspelheim langt mod syd. Ved Ragnarok sender han sine sønner mod nord for at brænde Midgård af.

Jætter
Abdera

Abdera har flere betydninger:

 Abdera, Thrakien – en gammel by i Thrakien
 Abdera, Spanien – en gammel by i Spanien
TD50

TD<small>50</small> – (Toxic Dose) – er den mængde af et stof, som fremkalder en forudvalgt giftvirkning hos halvdelen (50%) af en population.

Denne klassificering af giftighed bruges især om medicin, hvis bivirkninger kan være ganske alvorlige.

Sammenlign med LD50

Toksikologi
Platan-familien

Familien er udbredt med nogle få arter i Europa, Vestasien og Nordamerika. De tilhører alle én slægt:

 Platan (Platanus)

Plantefamilier
Protea-ordenen
Platan

Platan (Platanus) er en slægt med 5 arter og én krydsning, der er udbredt i Europa, Nordafrika, Asien og Nordamerika. Arterne er store, særbo løvfældende træer med brede, håndlappede blade og en bark, som skaller af i store flager hvert år (arten Platanus kerrii fra Sydøstasien afviger ved at have stedsegrønne blade med form som Ægte Kastanje). Slægten kendes fra den geologiske periode kridttiden (for 115 millioner år siden), hvorfra man har fundet arten Platanus wyomingensis. Arterne foretrækker flodbredder eller fugtige lavlandsområder, når de lever i deres naturlige plantesamfund, men de er tørketålende under dyrkede forhold. Her beskrives kun den krydsning, som dyrkes i Danmark, og den art, man kan møde på rejser til Sydeuropa.

Et platantræ er plantet på Gråbrødretorv i København.

 Orientalsk platan (Platanus orientalis)

 Almindelig platan (Platanus × hispanica (synonym: Platanus × acerifolia))

Referencer 

Planteslægter
Almindelig platan

 
Almindelig Platan (Platanus × hispanica) er et stort, løvfældende træ med en bred, kuppelagtig vækstform. Stammen er kort og svær, og hovedgrenene er tykke og vandrette. Hårene på skud og blade kan være meget generende for mennesker, der arbejder med træet.

Beskrivelse 
Barken er først bleggrøn med løse, hvide hår. Senere bliver den rødligt brun og glat. Så bliver den grålig med gule, grønne eller hvide felter, hvor barkflager er faldet af. Gammel stammebark er gråbrun med smalle furer. Knopperne er spredte og sidder dækket af den hule bladfod. De er ægformede og brune med en let krummet spids. 

Bladene er store og håndlappede med hel rand. Oversiden er blank og friskt grøn med lidt hår langs ribberne, mens undersiden er lysegrøn med mere tæt hårdække. Den korte stilk er brun med tæt hårlag. De hunlige blomsterstande sidder på lange, gennemvoksede stilke. Derfor ligner den modne frugtstand også kuglerunde klunker. Almindelig Platan sætter ikke modent frø herhjemme.

Rodnettet består dels af en kerne af svære, dybtgående hovedrødder og dels af fint forgrenede smårødder, der ligger højt i jorden og når uden for kronens radius. 

Højde x bredde og årlig tilvækst: 35 × 20 m (50 × 30 cm/år).

Hjemsted 
Platanus × hispanica er en naturligt opstået hybrid mellem P. orientalis (hjemmehørende på Balkan) og P. occidentalis (hjemmehørende i det sydøstlige USA), efter eksemplarer af sidstnævnte blev indført til Europa. Det er uklart hvorvidt hybridiseringen er opstået i Spanien eller i England. Hybriden har været kendt i England siden sidste halvdel af 1600-tallet.

Begge forældrearter vokser langs floder og mindre vandløb på veldrænende og mineralrig bund. 

Arten kræver sommervarme.

Sygdom 
Platansygen, en svampesygdom, der kan dræbe hele træet, er på vej ind i Danmark.

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Træer
Gartneri

Gartneri er det jordbrugsfag, som beskæftiger sig med produktion af levende planter og grønsager. Der skelnes imellem følgende fagområder:

 Handelsgartneri (salg af grøntsager, snitblomster og potteplanter)
 Frilandsgartneri (produktion af grøntsager på friland)
 Planteskole (produktion af træer, buske og stauder)
 Plantehandel (salg af træer, buske, stauder og potteplanter)
 Væksthusgartneri (produktion af grøntsager, snitblomster og potteplanter)
 Frugtavl (produktion af frugter på friland)
 Anlægsgartneri (anlæggelse og pleje af parker og haver)

Satsningen på specialisering og masseproduktion (bulkvarer) for at kunne konkurrere på pris har sat hele erhvervet i en klemme: skal man specialisere, mekanisere og omstrukturere endnu en gang for at kunne nedsætte stykprisen på varerne, eller skal man satse på nicheproduktion og kvalitet til en højere pris?

Se også 
 Garta
 BladGrønt
 CC Container
Jordbrug

Jordbrug er det at bruge jorden som middel til at fremstille fødevarer og andre produkter. Der er tre store jordbrugserhverv:

 Skovbrug (ekstensiv udnyttelse af jorden)
 Landbrug (først ekstensiv, nu intensiv udnyttelse af jorden)
 Gartneri (intensiv udnyttelse af jorden)

Fra gammel tid måtte jordbrugerne kunne alle disse tre fagområder. Man var ikke blot landmand, men måtte også selv udnytte sit lille stykke skov, eller det lille stykke intensivt dyrkede jord med grønsager. Det er først mekanisering, stordrift og industrialisering, der har tvunget jordbrugerne til at vælge branche, og udviklingen er slet ikke standset endnu: landmanden må vælge mellem planteavl eller dyrebrug (eller endda mellem kvægavl og svineavl); skovbrugeren må vælge mellem løvskovs- og nåleskovskultur; gartneren må vælge mellem at producere under glas eller i det fri osv.

Eksterne henvisninger 

 Uddannelse i naturressourcer 
 Uddannelse i jordbrugsøkonomi 
 Jordbrugsforskning på Københavns Universitet
 

 
Erhvervsliv
Autokton

Autokton (af græsk autos, selv, egen og chthon, jord), et begreb der bruges om det eller dem som stammer fra et bestemt område. Begrebet bruges blandt andet i lingvistik, biologi og zoologi. Man kan eksempelvis betegne et lands indfødte befolkning som autoktone. 

I videnskabelig kontekst bruges det om alt det der stammer fra det samme område som det er fundet i.

Biologi
Robert Falcon Scott

Robert Falcon Scott (født 6. juni 1868 i Plymouth, England, død 29. marts 1912 på Rossbarrieren, Antarktis) var en britisk opdagelsesrejsende. Han ledede 1901-04 Discovery-ekspeditionen til Antarktis, hvor han bl.a. undersøgte Rosshavet.

I 1910 drog han på endnu en sydpolarekspedition, Terra Nova-ekspeditionen, hvor på slæde sammen med fire ledsagere nåede Sydpolen en måned efter Roald Amundsen. På tilbagerejsen omkom han og hans mænd. 12. november 1912 fandt et eftersøgningshold resterne af Scott og hans ledsagere.

Scotts dagbog blev ligeledes fundet af eftersøgningsholdet, som kunne konstatere, at der sidst var blevet skrevet i den 29. marts 1912. Notaterne blev udgivet posthumt i 1913, og originalerne er arkiverede hos British Library.

Eksterne henvisninger 

 Captain Scott's Diary British Library 

Opdagelsesrejsende fra Storbritannien
Søofficerer fra Storbritannien
Modtagere af Vegamedaljen
Polarforskere fra Storbritannien
Personer fra Plymouth
Bantustan

Bantustan eller homeland, er en betegnelse for de områder i Sydafrika, som apartheid-styret betragtede som selvstændige lande, men som alene havde til opgave at være "hjemlande" for de sorte, der således kunne arbejde i Sydafrika uden at være borgere i landet.

Sydafrika oprettede også bantustans i Namibia, som indtil 1990 var under sydafrikansk kontrol.

Sydafrikanske bantustans 

 Transkei
 Bophuthatswana
 Ciskei
 Venda
 Lebowa
 KaNgwane
 Gazankulu
 Qwaqwa
 KwaZulu
 KwaNdebele

Sydafrika
Ludwik Zamenhof

Ludwik Lejzer Zamenhof () 15. december 1859 i Białystok – 14. april 1917 i Warszawa) var en polsk læge, og skaberen af esperanto, det mest udbredte kunstsprog. Zamenhof voksede op fascineret af idéen af en verden uden krig og mente, at et universelt sprog kunne være en løsning. Han begynde at udvikle sproget i 1873 i mens han stadig var i skole.

Personligt liv 
Zamenhof blev født 3. december 1859 efter den julianske kalender i byen Białystok, som dengang lå i det russiske imperium. Białystoks befolkning tilhørte hovedsageligt 3 etniske grupper: polakker, hviderussere og jiddisch-talende jøder. Zamenhof var ked af de mange skænderier mellem disse grupper. Han antog, at hovedårsagen til had og fordomme lå i gensidige misforståelser grundet manglen på et fælles sprog, som kunne bruges som et neutralt kommunikationsmiddel mellem folk med forskellig etnisk og sproglig baggrund.

Om sprog 
Zamenhof var ikke lingvist, men havde et omfattende kendskab til sprog. Hans modersmål var russisk (fra faren, Markus Zamenhof) og jiddisch (fra moren, Rozalia Zamenhof), og han talte desuden flydende polsk og tysk, og kunne læse fransk, græsk, latin, italiensk, engelsk, hebraisk, aramaisk og Volapük, og havde et vist kendskab til spansk og litauisk.

Siden flyttede familien til Warszawa, hvor Zamenhof gik i gymnasiet. Imens arbejdede han på et internationalt sprog. I 1878 var hans projekt Lingwe uniwersala færdigt, men Zamenhof var for ung til at publicere det og gav det til sin far, for at han skulle gemme det, indtil Zamenhof havde afsluttet sin uddannelse. Faren mente imidlertid, at det var tidsspilde, og brændte værket.

Uddannelse 
Zamenhof begyndte at læse medicin, først i Moskva og senere i Warszawa. I 1885 afsluttede han sine universitetsstudier og begyndte at arbejde som øjenlæge i Warszawa.

Udbredelse af esperanto 
Han fandt i 1881 ud af, at hans første sprogprojekt var blevet brændt, og begyndte at lave et nyt. Efter at have prøvet at skaffe midler til at udgive sit andet sprogprojekt i et par år, udgav han det i 26. juli 1887 med økonomisk hjælp fra sin kommende svigerfar. Bogen blev udgivet under pseudonymet Doktoro Esperanto (den håbende doktor), som sproget siden fik sit navn fra. For Zamenhof var det ikke blot et sprog, men også et middel til at sprede sine ideer om fredelig sameksistens mellem forskellige folk og kulturer.

Referencer

Se også 
 Antoni Grabowski
 Esperanto

Esperanto
Læger fra Polen
Jøder fra Polen
Oftalmologer
Personer fra Białystok
LaTeX

LATEX (Udtalt "Latekh", skrevet som LaTeX i almindelig tekst) er et opmærkningssprog til tekstformatering lige som f.eks. HTML. Det vil sige, at man oftest under skrivning af en tekst kun angiver en strukturel/logisk beskrivelse (afsnit, fremhævet, fodnote osv.), mens den stilmæssige udformning (layout) af disse ting defineres særskilt. 

En af fordelene ved LaTeX er at den ordner alt layoutmæssigt for brugeren, således at ens dokumenter er af typografisk kvalitet og klar til print. Dermed kan man fokusere på at skabe indholdet, mens LaTeX tager sig af størrelsen på overskrifter, bogstavernes position, sideopsætning osv. Det tager selvfølgelig også hånd om at lave krydsreferencer, indholdsfortegnelse, bibliografi og meget mere. Det eneste man behøver at gøre, er at kode hvad man ønsker skal laves (angivelse af afsnit, overskriftsniveau osv. via simple kommandoer) og så behøver man ikke at tænke på designet.

LaTeX er oprindeligt skabt af Leslie Lamport i 1983 som en makropakke til TeX. LaTeX  indeholder kommandoer på højere abstraktionsniveau i forhold til TeX og gør det dermed lettere at anvende.

Anvendelse af LaTeX har især vundet indpas til tekstproduktion inden for akademiske kredse, specielt naturvidenskaben, herunder matematik, kemi og datalogi. Det skyldes blandt andet, at det er let at skrive symbolske formler såsom matematiske formler. Derudover findes der specielle kemipakker til LATEX, bl.a. er der pakker til at illustrere molekyler, strukturformler, reaktionsmekanismer, reaktionsligninger, diagrammer, atomer, grafer og meget mere. Desuden har akademikere, som følge af deres specialisering, en forståelse for at overlade det typografiske til dem som er uddannede typografer, så de i stedet kan koncentrere sig om indholdet i dokumentet.

Der findes et utal af udvidelsespakker til LaTeX. LaTeX er i øvrigt ikke bundet til én type operativsystem og kan anvendes såvel på Windows-platform som på Unix- og Linuxplatformene. LyX er en avanceret opensource dokument processor til LaTeX og Texmaker er en editor.

Eksempel på LaTeX 
Nedenfor er et eksempel på LaTeX inddata (venstre) og uddata (højre):

Se også 
 BibTeX - værktøj til formatering af litteraturlister, som normalt anvendes sammen med LaTeX

Eksterne henvisninger 

 LaTeX – supportgruppe på DTU
 LaTeX Projekt
 DK-TUG
 En samlet pakke med Emacs og LaTeX for Win32 
 LEd – LaTeXEditor
 LyX er en avanceret opensource dokument processor
 TeXnicCenter, LaTeX-editor
 TeXShop, LaTeX-editor (Mac OS X)
 TeXworks, LaTeX-editor (Windows, GNU/Linux, Mac OS X)
 MikTeX, LaTeX til Windows 
 LaTeX's kommando-definitioner
 Online LaTex (engelsk), som benytter dette eksempel.

TeX
Markup language
Tekstbehandling
Voksenundervisningscenter

Et voksenuddannelsescenter (VUC) er en statslig institution for eksamineret voksenundervisning på grundskoleniveau (almen voksenuddannelse, AVU) og gymnasialt niveau (højere forberedelseseksamen, HF). 

Undervisningen på VUC tilbydes oftest som enkeltfag på forskellige niveauer.

På VUC kan en hel HF-eksamen stykkes sammen på to eller flere år. På AVU kan man tage prøver svarende til Folkeskolens (udvidede) afgangsprøver. VUC varetager også ordblindeundervisning og FVU (forberedende voksenundervisning) i dansk og matematik og tilbyder ofte andre typer undervisning, for eksempel GSK (gymnasiale suppleringskurser), rekvireret undervisning mm.

VUC tilbyder undervisning både dag og aften. Tendensen er, at VUC'erne bliver mere og mere fleksible i deres tilrettelæggelse af undervisningen.

1. januar 2007 blev VUC'erne selvejende institutioner i lighed med gymnasierne og hf-kurserne.

VUC'er i Danmark
Der findes en række VUC'er i Danmark, bl.a.:

 Campus Bornholm udbyder VUC.
 HF & VUC København Syd, er i Hvidovre og på Amager, tilbyder fjernundervisning. 
 VUC Syd er i byerne Haderslev, Aabenraa, Tønder og Sønderborg
 VUC Storstrøm er i Faxe, Næstved, Vordingborg, Nykøbing F. samt Nakskov og Maribo
 HF & VUC Fyn i Odense, Middelfart, Søndersø, Glamsbjerg, Nyborg, Faaborg, Svendborg, Rudkøbing, Marstal. Dertil kommer tilbud om fjernundervisning.
 Københavns VUC (KVUC) har lagt videoer om matematik online. (*)
 Vestegnens HF & VUC i Albertslund og Rødovre
 VUC Roskilde findes også i Køge.
 HF & VUC Nordsjælland i Hillerød og Helsingør
 HF og VUC Klar er i Slagelse og Ringsted.
 Nordvestsjællands HF og VUC i Holbæk og Kalundborg
 Aarhus HF & VUC
 HF&VUC Nord tilbyder undervisning i Aalborg, Frederikshavn, Hjørring, Brønderslev, Aabybro, Aars og Hobro. Hertil kommer tilbud om onlineundervisning.
 Thy-Mors HF & VUC findes i Thisted, Nykøbing Mors og Hurup
 VUC Vest udbyder uddannelser i Esbjerg. (*)
 Skive-Viborg HF&VUC (*)
 Randers HF & VUC tilbyder også fjernundervisning.
 Herning HF & VUC har netundervisning.
 VUC Holstebro-Lemvig-Struer (*)
 UddannelsesCenter Ringkøbing Skjern
 Kolding HF & VUC har netundervisning.
 Campus Vejle udbyder netundervisning.
 Skanderborg-Odder Center for Uddannelse (SCU) omfatter også VUC.
 HF og VUC Fredericia - IBC International Business College
 Th. Langs HF & VUC findes i Silkeborg

(*) = udbyder HF som fjernundervisning.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 VUC – Uddannelse for voksne

Uddannelsesinstitutioner i Danmark
Voksenuddannelse
Stjernetop

Deutzia er en slægt med arter, der er udbredt i Mexico og videre til Østasien (Korea, Japan, Taiwan, Filippinerne og Kina) og Himalaya. Det er løvfældende, ofte opret voksende buske med grene, som er runde i tværsnit. Skuddene er oftetst hule, eller de har en løs, brun marv. Barken er tynd og fint opsprækkende på langs. Knopperne er ægformede og noget firkantede. Bladene sidder modsat, og de er ægformede til lancetformede med tandet eller savtakket rand. Begge bladsider er tydeligt dækket af stive hår. Blomsterne sidder i store stande, som udspringer fra kortskud. De enkelte blomster er 5-tallige og regelmæssige med hvide til rosafarvede kronblade. Frugten er en kapsel med talrige, vingede frø.

 Lille stjernetop (Deutzia gracilis)
 Stjernetop-krydsning (Deutzia x rosea)
 Stor stjernetop (Deutzia scabra)

Note 

Hortensia-familien
Stor stjernetop

 
Stor Stjernetop (Deutzia scabra) er en stor, løvfældende busk med en opret, stivgrenet, tragt-agtig vækstform. Stor Stjernetop bliver dyrket på grund af blomstringen.

Beskrivelse 
Barken er først lysegrøn og svagt ru. Senere bliver den lysebrun og glat. Gamle grenes bark skaller af i lange strimler. Skuddene er hule! Knopperne er modsatte, spidse og lysegrønne med glatte, brune yderskæl. Bladene er spidst ægformede med små tænder langs randen. Oversiden er grågrøn og ru, mens undersiden er grålig og glat. Blomstringen sker i juli. De enkelte blomster er hvide og stjerneformede med fem kronblade. Blomsterne er samlet i endestillede toppe på ret korte sideskud. Frugterne er brune, kuglerunde nødder, men frøsætning ses sjældent her i landet.

Rodnettet er ret trævlet på de planter, som handles, men skyldes mest, at de er lavet som stiklinger. Vildtvoksende planters rødder er grove og kraftige.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 4 x 3 m (50 x 40 cm/år). Målene kan anvendes ved udplantning.

Hjemsted 
Japan og Ryu-kyu-øerne, hvor den vokser i krat på bjergskråninger med rigelig monsunregn i sommertiden sammen med bl.a. Have-Aralie, Have-Aucuba, Kryptomerie, Pieris japonica, Skæbnetræ og Sol-Cypres (Rokko-bjerget).

Sorter 
 Deutzia scabra 'Candidissima' har store, fyldte blomster i stor mængde.
 Deutzia scabra 'Plena' har fyldte blomster i mængde.

Kilder 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Hvide blomster
Buske
Fiktiv

At noget er fiktivt vil sige, at der er tale om noget fingeret, noget ikke-eksisterende og hyppigt i en bedragerisk eller skuffende forstand.

Forvekslingsmuligheder 
Ordet forveksles hyppigt med begrebet fiktionelt, hvilket betyder noget opdigtet, såsom f.eks. handlingen i en roman. Romaner henhører som bekendt under kategorien skønlitteratur, alle med fiktionelt indhold (på engelsk simpelthen fiction). På engelsk er forskellen klar. Der er nemlig dels et ord, der hedder fictitious og et, der hedder fiction. idet disse har hver deres respektive betydninger, som svarer til de her beskrevne. Væsner, lande, personer osv. der optræder i fiktion kan jævnfør denne terminologi karakteriseres som fiktionelle. 

Følgende eksempler kan illustrere forskellen:

Korrekt brug af ordet fiktiv (engelsk: fictitious) 
 Bogholderen havde igennem mange år bedraget firmaet ved hjælp af regnskaber, der indeholdt fiktive posteringer og falske fakturaer, indeholdende fiktive varekøb. Derfor anede firmaets revisorer ikke uråd i lang tid. -
 Hans havde ventet at få en mindre formue, da han solgte sin frimærkesamling med mange sjældne mærker. Desværre viste det sig, at handelsværdierne i frimærkekataloget for de enkelte frimærker var helt fiktive og ikke havde meget med realiteternes verden at gøre. 
 Olsen mente at være en velhavende mand, men hans på papiret anseelige formue var helt fiktiv, idet den bestod af nærmest værdiløse værdipapirer med et pålydende langt over kursværdien.

Korrekt brug af ordet fiktion (engelsk: fiction) 
Se kilde vedr. eksempel på korrekt brug som adjektiv (Videnskabsministeriet: Lars Beer Nielsen)
 Prebens historie om, at grunden til at han kom så sent hjem fra arbejdet var presserende overarbejde, var ren fiktion, men det kunne Lisbeth jo ikke vide. 
 Tolkiens fiktionelle verden, Midgård, er primært befolket af hobbitter, orker, alfer, og andre opdigtede fantastiske væsener, men der optræder også mennesker som for eksempel høvdingesønnen Aragorn.
 TV-fiktion er i dag den udsendelsestype, der har langt de fleste sendetimer i Danmarks Radio (OBS. denne påstands eventuelle rigtighed har intet at gøre med nærværende forklaring!).

Som en tommelfingerregel kan man sige, at hvis er tale om en mere eller mindre indforstået indbildning i form af en fortælling eller myte, så har man at gøre med begrebet fiktion. Hvis der derimod er tale et spørgsmål om, hvorvidt noget konkret er sandfærdigt eller fingeret, så er fiktiv det mest korrekte ord. Hvis man synes, det lyder bedre, kan det noget udansk klingende fiktionel eventuelt erstattes med ordet imaginær eller et foransat fantasi- (for eksempel fantasiven).

Se også 
 Imaginær
 Illusion
 Eventyr
 Fantasi
 Myte
 Religion

Noter og henvinsninger 

Ord og vendinger
Vanris

Ordet vanris er sammensat af forstavelsen van- og ordet ris. Van- har benægtende eller nedsættende betydning og er beslægtet med oldnordisk vanr = "manglende". Vanris kan således oversættes til "forkerte skud" og betegner skud, som ser "forkerte" ud. Det er fx skud dannet på stammer eller grene, og som er uønskede for dyrkningen af træet eller busken. Man ser af og til stavemåden vandris, men den er misledende, da den leder en til at tro, at skuddet har noget med vand at gøre. 

Vanris er træets panikreaktion, når det registrerer, at det har mistet en betydelig del af sin bladmasse. Årsagen kan være beskæring eller følgen af et lynnedslag eller en stormskade. Vanris optræder særligt, hvis skaden er sket i vintertiden, mens træet var i dvale. Vanrisenes kaotiske fremvækst skyldes, at de dannes overalt, hvor der er "sovende øjne", altså hvilende knopanlæg. Overladt til sig selv vil skuddene udkonkurrere hinanden, sådan at kun nogle få overlever og bliver til egentlige grene. Man skal dog være opmærksom på, at disse vanris-grene har en meget svag forankring i stammen og derfor let knækker af i storm, under snetryk eller under børns leg.

Vanris forebygges ved at beskære træer i perioden juli-september, hvor træerne kan besvare tabet ved at satse hårdt på den igangværende vækst uden at aktivere de sovende øjne.

Se også
 Beskæring
 Stævning

Botanik
Havedyrkning
Skud

Skud har flere betydninger:

 Etårsskud – den del af en plantes grenvækst, som er dannet i den indeværende vækstperiode
 Skudaffyring – affyring af et projektil 
 Et skud før midnat – en dansk film fra 1942
 Skarpe skud i Nyhavn – dansk/amerikansk film fra 1957
 Ekko af et skud – en dansk film fra 1970
 Et skud fra hjertet – en dansk film fra 1986

Se også
 Skudår – et år med 366 dage, dvs. en ekstra dag indskudt 
 Skuddag – 24. februar i et skudår
 Skudsekund – et ekstra sekund, der af og til indsættes i den borgerlige tidsregning
 Skuddramaet på Dawson College – skud mod studerende 13. september 2006
 Skudsikker vest – anvendes af politi og militær som beskyttelse mod skud
 Skudsmålsbog – en lille fortrykt bog, hvori mange forskellige attester kunne indføres
 Skud kan også være et kvalificeret gæt eller en løs overslagsberegning.
Kvist

Ordet kvist har flere betydninger:
Kvist (plantedel) – Det kan være det unge endeskud på en gren eller sideskuddet på en gren.
Kvist (bygningsdel) – er en bygningsdel, en fremspringende udbygning fra et tag.
Van-

Forstavelsen van- er meget gammel, den kommer af indoeuropæisk: *u-ono-s → germansk: *wana- → oldnordisk: van- . Stavelsen betyder: "mangle" eller "tom for" .

Eksempler 
 Vanris
 Vantro

Note 

Præfikser
Højere forberedelseseksamen

Højere forberedelseseksamen (i daglig tale hf eller HF) er en studieforberedende ungdomsuddannelse på gymnasialt niveau. HF-eksamen er en gymnasial uddannelse, der (ligesom stx, hhx og htx) giver adgang til de højere videregående uddannelser. Modsat tidligere er det ikke længere nødvendigt at have en 10. klasse for at starte på HF, men man kan komme ind direkte fra 9. klasse.

HF kan tilrettelægges som fuldtidsuddannelse over 2 år eller som enkeltfag. En hel hf består af en række obligatoriske fag og faggrupper og nogle valgfag. På mange enkeltfagskurser findes endvidere kortere forberedelseshold som pakker af enkeltfagsundervisning til visse mellemlange videregående uddannelser (MVU), f.eks. pædagog, politibetjent og sygeplejerske. Endvidere findes der særlige 3-årige og SU-berettigede forløb som for eksempel søfart.

I mange henseender har hf vist sig at være en uddannelsesmæssig succes og fungerer i dag både som et alternativ til de tre øvrige gymnasiale uddannelser og som en slags "mellemting" i uddannelsessystemet, hvor mange unge og voksne får en "ny chance". Tidligere har kvaliteten af en hf-eksamen dog været kritiseret, fordi nogle af eleverne klarede sig dårligere end gymnasieelever. Men der er forskellige populationer blandt hf'erne, og disse klarer sig forskelligt. Nyere forskning peger på, at hf spiller en central rolle for at skabe større samfundsmæssig lighed.

En reform af hf trådte i kraft i 2005 og har tilført uddannelsen to nye faggrupper kaldet Kultur- og samfundsfag, samt Naturfag. Førstnævnte er et særligt hf-fag, der er en sammenslutning af fagene Historie (B-niveau), Religion (C-niveau), og Samfundsfag (C-niveau), hvor forskellige temaer tages under behandling af de forskellige fag. Faget afsluttes med en tværfaglig synopsiseksamen. Naturfaggruppen er på samme måde en sammenslutning af Biologi (C-niveau), Geografi (C-niveau) og Kemi (C-niveau), som har til formål at give de studerende en almen naturvidenskabelig basisviden.

Uddannelsen blev oprindelig oprettet som afløser for "præparandklassen", som var adgangsgivende til læreruddannelsen på lærerseminarier. Denne præparandklasse var en blindgyde, hvis man alligevel ikke ønskede at blive lærer. Uddannelsen blev oprettet under undervisningsminister K.B. Andersen, der ønskede, at få "manden bag ploven" ind i uddannelsessystemet igen.

Eksterne henvisninger 
 UddannelsesGuidens information om højere forberedelseseksamen (hf)

Se også 
Studenterhue

Noter 

Gymnasiale uddannelser
Ungdomsuddannelser i Danmark
 
Eksamener
Gymnasialt niveau

Gymnasialt niveau vil sige, at en uddannelse er på niveau med gymnasiet. Det faglige niveau forbereder til optagelse på en videregående uddannelse. Uddannelser på gymnasialt niveau i Danmark er teknisk studentereksamen,  merkantil studentereksamen, almen studentereksamen og højere forberedelseseksamen, og de lidt specielle uddannelser, fx DTUs adgangskursus.

Det faglige niveau i de enkelte fag på disse uddannelser omtales også som gymnasialt niveau. Disse niveauer går fra C til A, f.eks. Matematik B og Fransk C. Niveauerne A, B og C svarer ikke til betegnelser højniveau, mellemniveau og obligatorisk niveau. Højniveau i matematik er fx Matematik A for matematisk gymnasium og Matematik B i sprogligt gymnasium.

Niveauerne D-H kan bl.a. findes på handelsskolen, på AVU og i folkeskolen (selv om bogstavbetegnelserne normalt ikke bruges her).

Gymnasial uddannelse
Fængsel

Fængsel kan både betyde frihedsberøvelse og være en betegnelse for den institution, hvor frihedsberøvelsen skal finde sted.

I middelalderen var frihedsberøvelse sjælden, men straffen blev mere almindelig fra 1600-tallet. De indsatte fanger bidrog til statshusholdningen med gratis arbejdskraft.

Fængsel er én af de to almindelige strafformer i dansk ret. Fængsel kan idømmes i op til 16 år eller på livstid, men for langt de flestes vedkommende er straffene betydeligt kortere. Der findes i Danmark både betinget fængselsstraf, hvor man slipper for at opholde sig i et fængselpå betingelse af at der i strafperioden ikke begås nye lovovertrædelserog ubetinget fængselsstraf der skal afsones ved ophold i et fængsel.

Fængsler kan være både åbne og lukkede, afhængigt af den strenghed, hvormed frihedsberøvelsen håndhæves. Hertil kommer også lokale arresthuse i en række provinsbyer.
Danmarks mest sikrede fængsel til dato er Statsfængslet Østjylland, som blev taget i brug i 2006.

Kendte fængsler 
 Alcatraz, San Francisco, USA
 Bang Kwang, Bangkok, Thailand også ironiskt kaldt Bangkok Hilton
 Bastillen, Paris, Frankrig
 Djævleøen, Frankrig
 Lubjanka, Moskva, Rusland
 Regina Coeli, Rom, Italien
 Renbæk, Skærbæk, Danmark
 San Quentin, USA
 Sing Sing, New York, USA
 Spandau, Berlin, Tyskland
 Tower of London, London, England

Litteratur 
 Svend E. Christiansen og Th. Møller: Statsfængslet i Horsens 1853—1953 (Direktoratet for Fængselsvæsenet, 1953)
Henrik Borup Nielsen (red): Fængslets idehistorie (Slagmark, 2009)

Se også 
 Militærfængsel
 Straf
 Hæftestraf
 Danske fængsler og arresthuse

Eksterne henvisninger 

 Statsfængslet Renbæk
 Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, Bind IX, s. 227-237; opslag: Fængselsvæsen 
 Johan Hvidtfeldt: "Viborg Tugthus i 1700-årene" (Historie/Jyske Samlinger, Ny række, Bind 1; 1950) 
 Peter Scharff Smith: "Det moderne fængselsvæsens gennembrud i Danmark" (Fortid og Nutid 2002, nr. 2; s. 103-132) 
 Direktoratet for Kriminalforsorgen 
 leksikon.org om Fængsel  – skrevet af Torkil Lauesen fra Blekingegade-sagen

Frihedsberøvelse
Fængsler, fangelejre og lignende
Kriminalforsorg