alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Halogener

Halogenerne (af græsk; "saltdannere"), er en kemisk serie af grundstoffer i det periodiske system, som omfatter den 17. hovedgruppe (i visse ældre udgaver af det periodiske system: gruppe VII eller VII-A):
 Fluor
 Klor (også stavet "chlor" i kemiens verden)
 Brom
 Jod (kan også ses stavet "Iod")
 Astat
Dertil vil man muligvis i fremtiden kunne syntetisere enkelte atomer af et sjette grundstof, tennessin, som formodentlig vil have kemiske egenskaber, der kategoriserer det som et halogen.

Halogener er stærkt reaktionsvillige stoffer, som bl.a. kan reagere med metaller og derved danne salte – deraf navnet "saltdanner". Eksempelvis er det stof, som de fleste forbinder med ordet "salt", nemlig natriumklorid, en kemisk forbindelse af halogenet klor, og metallet natrium. I ren form og under normale tryk- og temperaturforhold optræder halogenerne som gasser af molekyler med to atomer i hver. Dog er brom flydende og jod et fast stof ved normale atmosfæriske forhold. Desuden kan atomer af forskellige halogener "danne molekyle-par" og derved skabe nogle gasser med egenskaber meget lig de "rene" halogener.

Halogenernes kemi 
Halogener mangler alle én elektron i deres yderste elektronskal for at opnå den blandt atomer "eftertragtede", helt fyldte yderste elektronskal: Halogenerne er meget "ivrige" efter at skaffe sig en ekstra elektron, typisk ved at indgå i kemiske forbindelser med andre stoffer.

Halogener kan gå i forbindelse med brint og danner derved nogle ganske stærke syrer; flussyre (HF), saltsyre (HCl), bromsyre (HBr) og jodsyre (HI). Astat kan teoretisk set også danne en syre; "astat-syre" (HAt), men da alle isotoper af astat er meget ustabile og meget hurtigt henfalder til andre grundstoffer, nævnes denne forbindelse sjældent.

Se også 
 Halogenider
 Kemi
 Kølemidler

 
Kemiske serier
Brom

Brom (,  betydende "stærkt lugtende") er et grundstof med symbolet Br med atomnummeret 35. Det er et halogen. Grundstoffet blev isoleret første gang af de to kemikere Carl Jacob Löwig og Antoine Jerome Balard i 1825–1826. Brom er en dampende rødbrun væske ved stuetemperatur, korrosivt og giftig, med egenskaber mellem chlor og iod. Frit brom findes ikke naturligt, men findes som farveløse opløselige krystallinske halidmineralske salte.

Brom er mere sjældent end tre-fjerdedele af grundstofferne i Jordens overflade. Den høje opløselighed af bromidioner har gjort, at det er blevet akkumuleret i havene, og kommercielt bliver brom nemt ekstraheret af saltvandssøer, hovedsageligt i USA, Israel og Kina. I 2007 blev der produceret omkring 556.000 tons brom, hvilket er omtrent den samme mængde som det langt almindeligere grundstof magnesium.

Ved høje temperaturer bliver organobromforbindelser nemt omdannet til frie brom-atomer, en proces der kan stoppe frie radikaler i kemiske kædereaktioner. Denne effekt gør organobromforbindelser anvendelige som flammehæmmer; mere end halvdelen af den brom som bliver produceret industrielt på verdensplan hvert år, bliver brugt som flammehæmmer. Desværre gør den samme effekt at sollys omdanner flygtige organobromforbindelser til frie brom-atomer i atmosfæren, og en uønsket bivirkning ved dette er dannelsen af ozonhuller. Som et resultat af dette er mange organobromforbindelser som tidligere blev brugt som pesticid bl.a. bromomethan. Bromforbindelser bliver stadig brugt til forskellige formål som borevæske, fotografisk film og som intermedieat under fremstillingen af organiske kemikalier.

Man troede længe at brom ikke havde nogen essentiel funktion i pattedyr, men ny forskning indikerer at brom er nødvendig for udviklingen af væv. Derudover bliver brom brugt frem for chlor af antiparasitiske enzymer i immunforsvaret. Organobromider er nødvendige og bliver dannet enzymatisk fra brom af nogle af de lavere livsformer i havet, særligt alger, og asken i tang var en af kilderne til opdagelsen af brom. Som lægemiddel bruges bromidionen, Br−, som inhibator i centralnervesystemet og bromidsalte var på et tidspunkt meget anvendt som beroligende middel før det blev erstattet af korterevirkende stoffer. De har fortsat en niche som antiepileptikum.

Bromforbindelser 
 Kaliumbromid
 Bromravsyre
 Bromcyklohexan
 2C-B, eller 4-bromo-2,5-dimethoxyphenethylamin (Bromo, Nexus, Venus)
 Bromeret flammehæmmer, RoHS-direktivet, Persisterende organiske forurenere

Kilder

Eksterne henvisninger 

 Brom på speclab.com 

Halogener
Badetøj

Badetøj er en type tøj til brug ved vand-relaterede aktiviteter som badning, vandsport og svømning samt til solbruning. Forskellige typer badetøj kan bæres af mænd, kvinder og børn. Badetøj inkluderer bl.a. badedragter, bikini og badebukser.

Badetøj kan også også bruges som undertøj i sport der nogle gange kræver brug af en våddragt eller tørdragt ved bl.a. svømning i koldt vand, vandskiløb, surfing, scuba-dykning eller wakeboarding. Badetøj kan også bæres for at fremhæve og fremvise bærerens udseende som i skønhedskonkurrence, bodybuilding og glamourfotografi og tidsskrifter som det årlige Sports Illustrated Swimsuit Issue med modeller og sportsudøvere i badetøj.

Det kan være fremstillet i mange typer materialer. I begyndelsen af 1900-tallet var det typisk uld, der dog både bliver tungt og begyndte at hænge, når det bliver vådt. I 1930'erne blev der udviklet nye materialer som bl.a latex og nylon, og badetøj begyndt at være mere tætsiddende, hvilket især gjaldt kvinders badetøj.
Efter år 2000 er visse firmaer også begyndt at fokusere på at genbruge materialer til badetøj, ved f.eks. at upcycle fiskenet, nylonaffald og plastik fundet langs kysten og i floder til at fremstillet tekstiler af.

Badetøj kan være udformet på mange måder og vise større eller mindre dele af kroppen. Valget af badetøj kan afhænge af samfundets standarder for blufærdighed samt modestrømninger og personlige præferencer. Valget kan også blive styret af begivenheden, f.eks. om badetøjet skal bruges til passiv solbadning eller for mere aktive udfoldelser som bikinikonkurrencer.
Badetøj dækker normalt bærerens skridtområde. For mænd vil badetøjet normalt ikke dække overkroppen, mens kvindes badetøj normalt også vil dække brystvorterne, bortset fra hvis vedkommende er topløs.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Sample of images of some historical swimsuits, 1880s to 1990s
 History of Fashional Bathing Suits on Victoriana.com starting in late 1700s; awkward JavaScript navigation
 National Geographic look at swimsuits of the 1900 – 2000 era 
 Wicked Weasel – An example of the modern "ultra-skimpy" bikinis
1048

Konge i Danmark: Svend 2. Estridsen 1047-1074

Se også 1048 (tal)

Begivenheder 
 Harald Hårderåde plyndrer de danske kyster .

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

48
1064

Konge i Danmark: Svend 2. Estridsen 1047-1074

Se også 1064 (tal)

Begivenheder 
 Harald Hårderådes plyndringer af de danske kyster, afsluttes ved en fredsaftale ved Götaelven med Svend 2. Estridsen.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

64
Slaget ved Stamford Bridge

Slaget ved Stamford Bridge i England stod den 25. september 1066 mellem en invaderende hær anført af den norske konge Harald Hårderåde og en hær under den nykronede engelske konge Harold Godwinson. Dette slag anses i almindelighed for at markere afslutningen på vikingernes æra.

Den norske konge, der er blevet kaldt den sidste vikingekonge, havde kort tid forinden besejret en hær under de nordlige jarler Edwin of Mercia og Morcar of Northumbria ved Gate Fulford lige syd for York. Harold Godwinson
mødte Harald med sin egen hær, og overraskede ham dårligt bevæbnet og uforberedt efter at have gennemført en legendarisk forceret march fra den sydlige del af kongedømmet.

Ifølge den Angelsaksiske Krønike blev Stamford broen til at begynde med forsvaret af en enkelt mægtig viking, som det lykkedes at sinke englændernes fremmarch. Til sidst blev han dog fældet af et spyd, afsendt fra broens underside.

Forsinkelsen gav Harald Hårderåde tid til at formere sin hær, der anslås at have omfattet 5.000 mand, i en cirkel højt i terrænet og derved tvinge englænderne til at kæmpe op ad bakke med ryggen mod floden (se note nedenfor). Efter en hårdnakket kamp med tab på begge sider, omend særlig slemt for de dårligt bevæbnede vikinger, faldt både Harald Hårderåde og jarl Tostig. Ankomsten af norske forstærkninger forlængede slaget, men til sidst blev den norske hær definitivt slået. De norske tab anslås til 4.500 mand. Kong Harold Godwinson accepterede en våbenstilstand med de overlevende nordmænd, hvoriblandt var Hårderåde's søn Olaf, og de fik lov at tage af sted efter at have lovet ikke at angribe England igen.

Dette slag markerede slutningen på de storstilede invasioner i England fra Skandinavien og blev derved vendepunktet for vikingernes aktivitet i dette område.

Kong Harolds succes varede imidlertid ikke ved. Kun godt 14 dage efter dette slag, og efter at have marcheret med sin hær hele vejen fra Yorkshire, blev han slået den 14. oktober af Vilhelm Erobreren i Slaget ved Hastings. Dermed begyndte den normanniske erobring af England.

Noter 
I hans saga om Harald Hårderåde, der er skrevet omkring 1225, beskrev Snorre Sturlason opstillingen af de norske styrker og hævdede også, at nordmændene havde efterladt deres brynjer i skibene, så de måtte kæmpe kun med skjolde, spyd og hjelme. Sagaerne må imidlertid anses for historisk fiktion, hvilket Snorre indrømmer i sin prolog: "Skønt vi ikke kender sandheden om dette, véd vi imidlertid, at kloge gamle mænd ved lejlighed har anset sådanne ting for sande". Sandsynligvis er det ikke muligt at skelne kendsgerninger fra fiktion i hans historie, hvilket begrunder moderne historikeres mistillid til sagaernes detaljer.

Eksterne henvisninger 

Stamford Bridge, Slaget ved
Stamford Bridge, Slaget ved
Stamford Bridge, Slaget ved
Stamford Bridge, Slaget ved
Begivenheder i 1066
Slag med deltagelse af vikinger
Titan

Titan har flere betydninger:

 Titan (måne) – Saturns måne
 Titan (grundstof)
 Titan (mytologi)
 Titanraket
 Titan (virksomhed)
 Titan Lastvogne, dansk virksomhed
 Gustav Mahlers 1. symfoni bærer tilnavnet Titan
 Titan (Blizzard Entertainment projekt) tidligere under udvikling af Blizzard Entertainment.
 Titan (spil) - et fantasybrætspil for to til seks spillere
 Titan (ubåd) - tidligere kaldet Cyclops 2; eksperimentel ubåd lavet af OceanGate. Imploderede 18. juni 2023 under dykning til Titanic
Medina

Al Medina – oprindelig Yathrib – er en vigtig by i Saudi-Arabien og en hellig by i religionen islam.

I 622 foretog Muhammed en hidjra og emigrerede fra byen Mekka til Medina. Her udvikledes islam endeligt til en selvstændig religion. Muhammed opbyggede en menighed og umma i Medina. Han modtog forsat åbenbaringer og var byens militære, åndelige og religiøse leder. Efter Muhammeds død i 632 blev han gravlagt i Medina.

Medina har tidligere kun været for muslimer, men er begyndt at være åben for alle troende.

Medina, har hvert år mange besøgende. De besøgende kommer dertil bl.a. i forlængelse af enten den mindre pilgrimsrejse (umrah) eller større pilgrimsrejse (hajj).

Referencer 

Islam
Byer i Saudi-Arabien
Bedetæppe

Bønnen i religionen islam kan i princippet foregå alle steder i hele verden, hvis bare den bedende har et bedetæppe med sig som kan angive bederetningen og desuden sikre at grunden den bedende beder på er hygiejnisk rent.
I moskeen opstiller de bedende sig på rækker på deres bedetæpper, stadig med front mod Mekka.

Islam
Paternostertræ-familien

Paternostertræ-familien (Meliaceae) kan kendes på deres spiralstillede, sammensatte blade. Småbladene er modsatte og skrøbeligt tynde. Barken har ofte en meget karakteristisk lugt – sødt , som hvidløg osv. – og mælkeagtige udflåd ses ofte. De fleste af arterne er tropiske, og her nævnes kun de slægter, som har interesse i Danmark.

 Asiatisk Mahogni (Toona)
 Mahogni (Swietenia)
 Paternostertræ-slægten (Melia)

Toona sinensis kan ses i Københavns Botanisk Have, Hørsholm Arboret og Forstbotanisk Have i Charlottenlund.

Eksterne henvisninger 
 Blomstrende Mahogni på Asperupgaard, Nordvestfyn
Balsam-familien

Balsam-familien (Burseraceae) er kendetegnet ved, at arterne indeholder behageligt duftende (men ildesmagende), flygtige stoffer. De beskytter planterne mod skadedyr, men har også været indsamlet som kostbart røgelse (jf. Bibelens beretning om gaverne fra de hellige tre konger). Arterne er tropiske eller subtropiske.

 Røgelsestræ (Boswellia)
 Balsamtræ-slægten (Bursera)
 Myrrhabusk-slægten (Commiphora)

 
Sæbetræ-ordenen
Sumak-familien

Sumak-familien (Anacardiaceae) er en stor familie med ca. 600 arter. De fleste slægter og arter er dog tropiske eller subtropiske. Det er træer eller buske, der ofte har et stort indhold af garvestoffer og harpikser. Her nævnes kun de slægter, der er repræsenteret med arter, der kan ses i Danmark, eller som er økonomiske betydningsfulde.

 Cashew-slægten (Anacardium)
 Giftsumak (Toxicodendron)
 Mango-slægten (Mangifera)
 Parykbusk-slægten (Cotinus)
 Pistacie (Pistacia)
 Pebertræ (Schinus) – ikke at forveksle med Peberbusk!
 Sumak (Rhus)
Kiwi-familien

Kiwi-familien (Actinidiaceae) er udbredt med 3 slægter og ca. 325 arter i den tropiske del af Amerika og Sydasien med et centrum på Ny Guinea. Det er normalt buske eller lianer med spiralstillede blade. Blomsterne har frie kronblade og bægerblade. Frugterne er bær. Her omtales kun den eneste slægt, som dyrkes i Danmark.

 Kiwi-slægten (Actinidia)

 
Lyng-ordenen
Lecythidaceae

Lecythidaceae er en familie med ca. 25 slægter og 310 arter, som er udbredt i de tropiske dele af Afrika og Amerika. De er oftest træer med skruestillede blade i totter ved skudspidserne, men bladene kan også sidde toradet op langs stammen. Bladene har bittesmå stilke og mere eller mindre savtakkede bladrande. Blomsterne er ofte store og har frie kronblade (eller kronbladlignende blosterblade). De talrige (op til 1.200) støvdragere er frie til let sammenvoksede.

 Abdulmajidia
 Allantoma
 Asteranthos
 Barringtonia
 Bertholletia
 Careya
 Cariniana
 Chydenanthus
 Corythophora
 Couratari
 Couroupita
 Crateranthus
 Eschweilera
 Foetidia
 Grias
 Gustavia
 Lecythis
 Napoleonaea
 Petersianthus
 Planchonia
 Brazzeia
 Oubanguia
 Pierrina
 Rhaptopetalum
 Scytopetalum

 
Lyng-ordenen
Storax-familien

Storax-familien (Styracaceae) er udbredt i varmtempererede til tropiske egne. Arterne har stjernehår eller uldbehåring. Bladene er spiralstillede, indskårne og kortstilkede. Blomsterne er mere eller mindre sammenvoksede til klokkeform. Her nævnes kun de to slægter, som er repræsenterede ved arter, der ses jævnligt i Danmark.

 Sneklokketræ (Halesia)
 Storaks (Styrax)

Lyng-ordenen
Ibenholt-familien

Ibenholt-familien (Ebenaceae) er en plantefamilie med to slægter.

 Diospyros
 Euclea

Se også 
Det fylogenetiske klassifikationssystem

Lyng-ordenen
Te-familien

Te-familien (Theaceae). Alle planter i familien er træer eller buske. De ophober aluminium, og de indeholder myricetin og ellaginsyre. Bladene er toradede med indrullede, hele eller tandede bladrande. Blomsterne enkle og placeret i bladhjørnerne. Her nævnes kun de slægter, der har arter, som er kendte i Danmark.

 Kamelia-slægten (Camellia)
 Gordonia
 Stuartia – på grund af en skrivefejl af og til også benævnt: Stewartia

Slægterne i denne familie blev i det tidligere, Cronquists system, anbragt i Lyng-familien (Ericaceae)

 
Lyng-ordenen
Flittiglise-familien

Flittiglise-familien (Balsaminaceae) eller Balsamin-familien er en plantefamilie, der har Balsamin-slægten som tilhørende slægt. Springbalsamin er nok den bedst kendte slægt i denne slægt.

 Balsamin-slægten (Impatiens)

Se også 
Den fylogenetiske systematik

 
Lyng-ordenen
Acetyl

Acetyl er en funktionel gruppe med den kemiske formel -COCH3. Acetyl forkortes ofte som Ac (som ikke har nogen sammenhæng med grundstoffet actinium). Acetylgruppen består af en methylgruppe, som er enkeltbundet til en carbonylgruppe. Acetylenheden er en komponent i mange organiske forbindelser, f.eks. eddikesyre (AcOH), acetyl-CoA og acetylsalicylsyre (bedre kendt som aspirin).

Indføring af en acetylgruppe i et molekyle kaldes acetylering (eller ethanoylering), og fjernelse af en acetylgruppe kaldes deacetylering. Eddikesyreanhydrid og acetylklorid benyttes ofte til indføring af acetylgruppen.

Funktionelle grupper
Digitalisering

Digitalisering er processen at beskrive fænomener ved hjælp af tal – i sin enkleste form: 0 eller 1.

Det centrale begreb er: digital (diskret) i modsætning til analog (kontinuert). Digit er hovedbestanddelen her (ikke tal!), og det er latinsk: digitus, hvilket betyder finger. Hermed peges på "tællen på fingre" for at beskrive verden.

F.eks. vil en digitalisering af folketællinger betyde, at skemaerne for hver familie og person registreres på et elektronisk medie på en formateret måde. Formålet er at disse maskinlæsbare data senere kan anvendes på alle mulige måder af de, der får adgang til dem. På samme måde kan man digitalisere tegninger, fotos, lyde, musik, video, film mv, og Wikipedia er et eksempel på at digitalisere viden.

Fordelene ved digitalisering er åbenlyse: det gør informationen langtidsholdbar og uforgængelig. Et digitaliseret objekt kan kopieres i al evighed uden tab af information.

Se også 
 Kvantisering

Kildehenvisninger

Eksterne henvisninger 
Digitalisering – Introduktion til digitaliseringens historie 
Digitalisering – Udvælgelse af materiale til digitalisering 

Digital signalbehandling
Datalogi
Digital bevaring
Borland Software Corporation

Borland Software Corporation er et amerikansk softwarehus beliggende i Scotts Valley i Californien. Borland har også haft navnet Inprise. Borland er nok mest kendt for sine programmeringssmiljøer, blandt andre

 Delphi
 J Builder
 C++ Builder
 Borland Pascal
 Turbo Pascal

Turbo Pascal blev udviklet af danskeren Anders Hejlsberg.

Borland havde i sin tid en udviklingsafdeling i Danmark hvor bl.a. Sidekick (i begyndelsen af 1980'erne et meget anvendt hjælpeværktøj på pc'er) blev udviklet.

Alle de ovennævnte produkter er i dag udskilt i et datterselskab, CodeGear, som sidenhen (juni 2008) er blevet solgt til et andet IT-firma, Embarcadero. Borland fokuserer i dag på at lave software til "Application Lifecycle Management".

Ekstern henvisning 
 Borland Software Corporation

It-virksomheder fra USA
Louis Daguerre

Louis Jacques Mandé Daguerre (født 18. november 1787, død 12. juli 1851) var en fransk maler og opfinder. 
Daguerre blev først ansat ved toldvæsenet, men fulgte snart sit kald til malerkunsten. Han blev især bekendt som en dygtig teatermaler og indførte mange forbedringer i lysvirkningerne på teatret. Et diorama, han opfandt og fik indrettet i Paris, gjorde stor lykke fra 1822 til 1839, da det brændte. Men da dette uheld indtraf, var han allerede kommet til målet med den store opfindelse, der har gjort hans navn berømt. Allerede længe havde man kendt sølvsaltenes evne til at forandre farve under lysets påvirkning; men de figurer, man herved dannede, sværtedes helt i dagslyset. Først for Nicéphore Niépce lykkedes det (1814) at fremstille billeder, der kunne tåle sollyset. 1826 fik han at vide, at Daguerre arbejdede på det samme, nærmede sig ham, og de to opfindere sluttede sig sammen 1829. Niepce døde 1833, og Daguerre forbedrede derefter fremgangsmåden så meget, at hovedæren for opfindelsen er tilfaldet ham og blev opkaldt efter ham: daguerreotypi. Daguerre selv fandt på at overtrække den metalplade, hvorpå billedet skulle dannes, med jodsølv og at fremkalde billedet ved hjælp af kviksølvdampe. 9. januar 1839 gjorde François Arago i det franske Videnskabernes Selskab rede for opfindelsen, og samme år gav staten Daguerre en livsvarig pension på 6000 frc., medens Niepces efterladte fik 4000 frc., imod at opfindelsen blev gjort til almeneje. 

Daguerre har skrevet: 
 Historique et description des procédés du Daguerréotype et du Diorama (1839) 
 Nouveau moyen de préparer la couche sensible des plaques destinées à recevoir les images photographiques (1844).

Kilder/henvisninger 

 Illustreret Konversationsleksikon, red. Fr. Winkel Horn 1892
 Opslag i Salmonsens konversationsleksikon

Se også 
 fotografi

Noter 

Opfindere fra Frankrig
Malere fra Frankrig
Scenografer fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Kvantisering

I digital signalbehandling er kvantisering processen at approksimere et kontinuert signal ved en mængde af diskrete symboler eller heltalsværdier. Generelt kan en kvantiseringsafbildning (operator) repræsenteres som:

Q(x) = round(f(x))

hvor x er et reelt tal, Q(x) er et heltal og f(x) er en arbitrær (selvvalgt) funktion som håndterer 'kvantiseringsloven' for den aktuelle koder.

I digital telefoni haves for eksempel 2 populære kvantiseringssystemer som er 'A-law' og 'µ-law'. De afbilder begge et analogt signal til en heltalsrepræsenteret 8-bit binært tal, men hver med deres f-funktion.

Begrebet anvendes også inden for kvantemekanikken som betegnelse for, at energi er kvantiseret i små pakker i enheden Plancks konstant.

Se også 
 informationteori
 rate distortion teori
 Sampling med samplingsfrekvens, Nyquist-frekvens og Nyquist-rate

Digital signalbehandling
Århundrede

Et århundrede, også kaldet et sekel, er en periode på hundrede år og inddeler af årstal ordnet i kronologisk fortløbende grupper af hundreder, som f.eks. 1801-1900 (det 19. århundrede), 1901-2000 (det 20. århundrede), 2001-2100 (det 21. århundrede) og så fremdeles.

Årene i århundrederne begyndner ikke på 0, men på 1.

Se også 

 Århundreder

Tidsenheder
Digital signalbehandling

Digital signalbehandling (DSP, digital signal processing) er studiet af signaler i en digital repræsentation og signalbehandlingsmetoder af denne.

DSP og analog signalbehandling er delmængder af signalbehandling. Den har disse store underemner: audio signalbehandling og digital billedbehandling. 

I digital signalbehandling studeres de digitale signaler almindeligvis i en af disse funktionsrum: tidsfunktionsrum (en-dimensionelle signaler), rumlige funktionsrum (multidimensionelle signaler), frekvensfunktionsrummet, autokorrelationfunktionsrummet og waveletfunktionsrummet. Man vælger et funktionsrum på baggrund af et velbegrundet gæt, som bedst kan repræsentere signalets essentielle karaktertræk.

Et måleinstrument kan give en følge af diskretiseringsværdier i tidsfunktionsrummet eller et rumligt funktionsrum.

Den diskrete Fourier-afbildning (FFT) giver frekvensfunktionsinformation.

Se også
Kvantisering
Informationsteori
 Sampling (signalbehandling)
Sprogteknologi

Eksterne henvisninger
FAQs (Frequently asked questions with answers) on Digital Signal Processing 
Introduction to DSP 
Signal Processing Information Base (SPIB) 
epanorama.net: Digital Signal Processing Page 
dspGuru: DSP Central 
eg3.com: dsp and communications 
DSP Projects 

 
Digital informationsteknologi
DSP

DSP, akronymet kan have flere betydninger:
 Digital Signal Processor – er en mikroprocessor, som er specielt udviklet til signalbehandling.
 Digital signalbehandling – studier af signaler.
 Digital Streaming Platform - f.eks. Youtube, Spotify, Soundcloud og Twitch.
 Digital Studio Productions – se også: Disturb Sanity Productions. Dansk mediefirma.
 Defense Support Program – amerikansk forsvars overvågningsprogram baseret på satellitter.
 Demokratik Sol Parti – demokratisk venstreparti i Tyrkiet.
 Deutsche Staaspartei – mindre politisk parti i perioden omkring Weimarrepublikken.
 Dylan Server Pages – skabelon, dynamiske websider.
 Den Sociale Pensionsfond .
 Danish School Project dansk NGO der støtter børns skolegang i byen Mikindani i Tanzania
 Deathlike Silence Productions – norsk pladeselskab

Den Sociale Pensionsfond
Signalbehandling

Signalbehandling (også signalprocessering) er behandlingen, forstærkningen og fortolkningen af signaler i analog eller digital repræsentation og signalbehandlingsmetoder af disse.

Signalbehandlingsområder 
Analog signalbehandling foregår som regel med analoge elektroniske kredsløb. 
Almindelig forstærkning af et elektrisk signal betegnes sædvanligvis ikke som "signalbehandling", og det simpleste eksempel på analog signalbehandling er nok derfor filtrering. Sådan filtering foretages f.eks. i en højttaler med flere enheder, hvor hver enhed modtager sin del af et signals frekvenser ved at signalet sendes gennem flere filtre og hvert filters udgangssignal bliver sendt til hver sin højttalerenhed. 

Blandt andre signalbehandlingsområder er:
 Digital signalbehandling – for signaler som er blevet digitaliseret. Behandling foretages af digitale kredsløb, microprocessorer eller computerere.
 Analog signalbehandling – for signaler som ikke er blevet digitaliseret. Behandlingen fortages med analoge elektroniske kredsløb.
 Audio signalbehandling – for elektriske signaler som repræsenterer lyd.
 Tale signalbehandling – for at fortolke talte ord.
 Video signalbehandling – for at fortolke film.

Signalbehandlingsemner 
 Kvantisering
 Anti-aliasering

Eksempler på apparater med signalbehandling 
 Fjernsynsmodtager
 Radioforsats
 Kopimaskine (analog eller digital)
 Printer med software
 Skanner med software
 Vejrsatellit
 Robot

Se også 
 Digital signalbehandling
 Informationsteori
 Sprogteknologi
1054

Konge i Danmark: Svend 2. Estridsen 1047-1074

Se også 1054 (tal)

Begivenheder 
 Det store skisma 1054 – bruddet mellem den romersk-katolske kirke og den græsk-ortodokse kirke

 Kinesiske historieskrivere beretter om en eksplosion af en supernova i stjernebilledet Tyren (7. april).

Født

Dødsfald 
 19. april – Pave Leo IX (født 1002)

Eksterne henvisninger 

54
Det store skisma 1054

Det store skisma indtraf i 1054, da patriarken af Konstantinopel (det nuværende Istanbul), brød med paven i Rom og den romersk-katolske kirke til dels på grund af pavens tilknytning til den tyske kejser. Splittelsen menes desuden forårsaget af den pavebulle, som udsendinge fra paven efterlod i Hagia Sofia-kirken, og i hvilken patriarken i Konstantinopel blev lyst i band.

Den kristne kirke i Østeuropa og Mellemøsten udviklede sig i forskellige nationale retninger: den græsk-ortodokse kirke og den russisk-ortodokse kirke, begge med patriarken i Konstantinopel som overhoved. Bruddet blev også afgørende for den visnen mellem Vest- og Østeuropa, som havde stået på siden det Vestromerske riges sammenbrud i det 5. århundrede. Mens normannerne var i færd med at konsolidere deres erobringer i Syditalien, bragte deres modsætningsforhold til pavemagten dem i tættere forbindelse med det Østromerske rige. Det satte tydelige spor i bl.a. arkitektur og malerkunst, hvad man kan se i kirken Sant'Angelo in Formis ved Capua i Campanien.

Se også 
 Det store skisma
 Skisma

Kirkehistorie
Romerskkatolske kirke
Den ortodokse kirke
Europa i 1000-tallet
Begivenheder i 1054
Albert

Albert har flere betydninger:

 Albert (drengenavn) – et drengenavn
 Albert, Frankrig – en by i Nordfrankrig
 Albert (bog) – er en børnebog af Ole Lund Kirkegaard
 Albert (film fra 1998) – en film fra 1998 af Jørn Faurschou (filmatisering af børnebogen)
 Albert (film fra 2015) – dansk animationsfilm fra 2015
 Albert (sø) – Lake Albert i Afrika
 Albert (tegneserie) – en tegneseriefigur i Anders And universet
 Albert, Prinsgemalen – prins Albert af Sachsen-Coburg og Gotha (1819-1861) kendt for sit ægteskab med dronning Victoria af Storbritannien.
 Albert (planetoide) – en planetoide opdaget i 1911 – hertil medvirkede bl.a. Carl Frederik Pechüle

Se også 
 Albert Speer – tysk nazist og arkitekt
 Victoria and Albert Museum – museum i London
Albert (drengenavn)

Albert er et drengenavn, der stammer fra det tyske navn Adalbrecht og betyder "ædelbåren". I Danmark er der ca. 4.200 personer, der bærer navnet ifølge Danmarks Statistik (2019). Navnet Albert var udbredt blandt tyske royale. Navnet blev indført til England af Normannerne, hvor det erstattede det oldengelske navn Æðelbeorht. 

Variationer af navnet omfatter Alberth, Albrecht, Albrekt og Alberto, mens Alberte er en feminin form af navnet.

Kendte personer med navnet

Kongelige personer
Albert 1. og Albert 2., belgiske konger.
Albert, engelsk prinsgemal, gift med dronning Victoria af Storbritannien.
Albert, sachsisk konge.
Albrecht, svensk konge.

Andre personer
Albert Bertelsen, dansk maler.
Christian Albrecht Bluhme, dansk politiker, jurist og minister.
Albert Camus, fransk forfatter.
Albert Dam, dansk forfatter.
Albrecht Dürer, tysk billedkunstner.
Ernst Albrecht von Eberstein, dansk officer.
Albert Einstein, tysk-amerikansk videnskabsmand.
Albert Finney, engelsk skuespiller.
Alberto Giacometti, schweizisk billedkunstner.
Albert Gottschalk, dansk maler
Christian Albrecht Jensen, dansk maler.
Albert Küchler, dansk maler og munk.
Albert Schweitzer, alsacisk teolog, læge, pacifist og modtager af Nobels fredspris.
Albert Speer, tysk ingeniør.
Albrecht von Wallenstein, tysk general.

Navnet anvendt i fiktion
Albert er en børnebog af Ole Lund Kirkegaard, som også er filmatiseret.
Albert Arnesen er en figur fra Matador; han spilles af Preben Mahrt.

Se også
Albert for andre betydninger

Drengenavne
Stjernekigger

Stjernekigger har flere betydninger:

 Stjernekigger – en populærbetegnelsen for en en Astronom, dvs. person som kigger på himlens stjerner, planeter mv.
 Stjernekigger –  en baby, som fødes med ansigtet opad mod normalt med baghovedet opad
 Stjernekigger (dokumentarfilm) – portrætfilm af Christina Rosendahl om bandet Swan Lee
Jacqueline Kennedy Onassis

Jacqueline Lee "Jackie" Kennedy Onassis (født Jacqueline Lee Bouvier, 28. juli 1929, død 19. maj 1994) var USA's førstedame i perioden 1961 til 1963, hvor John F. Kennedy blev myrdet. 

John F. Kennedy og Jackie Lee Bouvier blev gift den 12. september 1953 under stor mediedækning. 3000 uindbudte gæster blev vist væk af politiet.

Den 20. oktober 1968 giftede hun sig med den græske skibsreder Aristoteles Onassis.

Eksterne henvisninger 
 

USA's førstedamer
Tabu

Tabu er et ord, der dækker over forholdsregler og forbud (eks. ikke ryge, ikke tale højt, ikke bære våben). Religionsvidenskabeligt er tabu et udtryk for forbud med en religiøs eller social sanktion, hvilket indebærer, at den, der overtræder forbuddet, antages at blive straffet på mystisk vis ved at udsættes for ulykker.

Det er en samfundspligt at overholde tabu. Tabu er regler for hvordan man omgås mana. Tabu-reglerne afhænger af den enkelte kultur og tidligere generationers erfaringer. (Erfaringerne bevares f.eks. i myterne).

Oprindelse 
Tabu stammer fra Polynesien (Tonga). Relateret til "Tapu" (Maouri) og "Kapu" (Hawai'i).  De offerritualer, som høvdingene afholdt, blev kaldt "Tabu". Ingen andre end høvdingene måtte se, høre eller vide, hvad der foregik ved disse ritualer. 
Og hvis nogen måske havde brudt disse regler og smugkigget, var der straf forbundet med vide, hvad der foregik på ceremonierne. 
Ordene "Tabu", "Tapu" eller "Taboo" fik altså betydningen: "det som vi ikke taler om", og  "Stedet hvor vi ikke kommer".
Man fortalte ikke andre, hvad man vidste. Det vides at ordet tabu eller taboo optræder i Europa omkring år 1777, da kaptajn James Cook efter at have besøgt Tonga, bruger ordet som et adjektiv med betydningen: det vi ikke taler om.
De engelske ord taboo og tabooed optræder i James Cooks og James Kings bog A Voyage to the Pacific Ocean fra 1793.

Når noget er tabu 

I dagligsproget har tabu nærmest fået betydningen "det, vi ikke taler om"; gerne om hustruvold, alkoholisme, sexvaner, sygdom, incest osv. eller fordi det vil rippe op i en dårlig oplevelse, vi prøver at glemme. Man viser (ofte misforstået) hensyn ved ikke at tale om "det", der er tabu.

De tilstedeværende ved et selskab eller i en gruppe taler helt bevidst ikke om en begivenhed, et emne eller en person, – det er "tabu" at omtale begivenheden, emnet eller personen. At selskabet ikke omtaler det, der er tabu, behøver ikke at bygge på aftaler. Det er bare almindelig pli eller høflighed eller af respekt for en af de tilstedeværende.

At hændelser, emner eller personer er tabu i en personkreds, og at vi respekterer dem ved ikke at omtale det, der er "tabu", afholder os dog ikke fra at tale om emnet eller hændelsen, når vi er sammen med andre. Politisk korrekthed skaber også tabu. Som for eksempel at snakke om hash eller fri sex. Morfin kan være en undtagelse fra tabu, da det er udbredt på de danske hospitaler og er derfor lægeordineret medicin. Janteloven er kendt for sin tabu-belagte områder, da man skal indordne sig efter normen. Prostitution er lovligt og dyresex blev først ulovliggjort i april 2015 i Danmark.

Se også 
 Pli
 Norm (sociologi)
 Rettesnor
 Moral
 Karakter (personlighed)
 Etik
 Dyd
 Konvention
 Tabu (religionsvidenskabeligt tidsskrift)

Referencer 

Traditioner
Webhotel

Et webhotel er en eller flere webservere, som en virksomhed udlejer plads til websider på, så de er tilgængelige på internettet. 
Hvor et almindeligt hotel huser mennesker, så huser et webhotel altså websider.

Et webhotel består normalt af et domænenavn, et antal MB plads til filer (typisk med adgang til filerne via FTP), et antal e-mail-postkasser (f.eks. POP3 eller IMAP), forskellige muligheder for at afvikle scripts (PHP, ASP, ASP.NET, CGI) og evt. også adgang til at benytte en database (f.eks. MySQL). På et webhotel bliver de enkelte servere ofte delt af flere kunder, som dog er adskilt fra hinandens data.

World Wide Web

bg:Хостинг
fr:Hébergeur Internet
he:שירות אירוח אתרים
tr:Hosting
zh:虚拟主机
en:Shared_web_hosting_service
Aage Bohr

Aage Niels Bohr (født 19. juni 1922 i København, død 8. september 2009) var en dansk fysiker; søn af Niels Bohr. Professor ved Københavns Universitet 1956-92; bestyrer af Niels Bohr Institutet 1963-70; direktør for NORDITA 1975-81. 

Han har især arbejdet med tilstande i atomkernerne, hvor energien er fordelt på mange nukleoner (kollektive tilstande). Talrige hædersbevisninger, blandt andre H.C. Ørsted Medaljen i 1970, Nobelprisen i fysik i 1975 og Ole Rømer-medaljen i 1976. Nobelprisen i fysik blev delt med James Rainwater og Ben Roy Mottelson. Ole Rømer-medaljen blev også delt med Mottelson. De to forskeres hovedværk er Nuclear Structure 1-2 (1969 og 1975).

Ophold på Princeton University sidst i 1940'erne.

Aage Bohrs søn Vilhelm A. Bohr er læge og forsker i aldring ved USA's Nationale Sundhedsinstitut (National Institute of Health). Hans anden søn, Tomas Bohr, er professor i fysik på DTU Fysik.

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1975
 Åge Bohrs egen hjemmeside
 Aage Niels Bohr – Nobel Lecture
 Aage Bohr – Daily Telegraph obituary
 Oral History interview transcript with Aage Bohr 23 & 30 January 1963, American Institute of Physics, Niels Bohr Library and Archives 
 
 

Nobelprismodtagere i fysik
Nobelprismodtagere fra Danmark
Atomfysikere fra Danmark
Professorer fra Københavns Universitet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Medlemmer af Kungliga Vetenskapsakademien
Kommandører af Dannebrog
Danskere i 1900-tallet
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Åge
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer fra København
Medlemmer af Akademiet for de Tekniske Videnskaber
Alumni fra Københavns Universitet
Æresdoktorer ved NTNU
Modtagere af H.C. Ørsted Medaljen
Højbjerg (Aarhus)

Højbjerg er en bydel i den sydlige del af Aarhus og har postnummeret 8270. I lokalsamfundet Holme-Højbjerg-Skåde er der 24.172 indbyggere 1. jan 2017. Lokalområdet ligger ca. 5 kilometer fra Aarhus C og kan byde på både skov, strand, grønne arealer og dyrehave. Der er villakvarterer, områder med etagebebyggelse, erhvervsområder og lokale indkøbscentre. Området er godt forsynet med fritidsaktiviteter og enkelte uddannelsestilbud. Bydelen var indtil 2007 amtssæde for Århus Amt.

Højbjerg Torv var tidligere en central strøggade med et bredt udvalg af butikker, samt en biograf, Rio-Teatret som eksisterede fra 1940-1983. Torvet er dog stadigt et knudepunkt for både offentlig transport og private, og har stadigt en del butikker samt restaurationer. I 1976 gjorde torvet sig landskendt i filmen Kassen stemmer som er optaget i og omkring en bank på Torvet. Der ligger stadigt en bank ved torvet men filmen er optaget i en nu nedlagt bank ved Højbjerg torv.

Transport 
Buslinjerne 2A, 6A, 13, 16, 17, 18, 31, 40 og 100 kører bl.a. i Højbjerg.

2A og 6A kører i store dele af dagen hvert 10. minut.

13, 16, 17 og 18 kører med halvtimesdrift det meste af dagen.

31 kører det meste af året i weekenderne en gang i timen mellem kl. 10 til ca. 16

40 fungerer som natbus, nætterne efter fredag og lørdag med halvandentimesdrift mellem kl. 1 og 4.

Aarhus Letbane går på nuværende tidspunkt ikke igennem Højbjerg.

Litteratur 
Børge Møller-Madsen, Billeder af Højbjergs historie. Aarhus Universitetsforlag 1997. .

Se også 
 Skåde
 Holme

Eksterne henvisninger 

 Højbjerg Holme Lokalhistorisk Arkiv

Noter 

Bydele i Aarhus
Orden (udmærkelse)

Ordener tildeles særligt fortjenstfulde personer og institutioner. Denne særlige fortjenstfuldhed kan antage mange former, og i sidste ende er det den uddelende person eller myndighed, som bestemmer.

I 1800-tallet opstod ordensvæsenet i sin moderne, demokratiske udgave, idet man genbrugte ideer og symboler fra ridderordnerne.

Historisk betragtet er ordener forskellige fra medaljer og lignende dekorationer ved at man er medlem af en orden – ordenen er nærmest en slags klub – mens man bliver tildelt en medalje – medaljen er udtryk for giverens gunst. I dag findes denne skelnen kun derved, at ordener er "finere" end medaljer.

I Danmark er det Dronning Margrethe 2., der står for uddeling af ordener via Ordenskapitlet.

Den fornemste danske orden er Elefantordenen, der normalt kun tildeles kongelige personer og statsoverhoveder.

Herefter følger forskellige grader af Dannebrogordenen: Storkommandør, Storkors, Kommandør af 1. grad, Kommandør, Ridder af 1. grad og Ridder af Dannebrog.

Se også 
 Ridder- og fortjenstordener, hæderstegn og medaljer

!

de:Orden und Ehrenzeichen#Verdienstauszeichnungen
Blodplasma

Blodplasma er den del af fuldblod, der er tilbage, når man har filtreret eller centrifugeret blodcellerne fra. Omkring 55% af blodet udgøres af blodplasmaet, i alt 2,7-3,0 liter i en voksen person. Blodplasmaet er en vandig opløsning med 92% vand og 8% opløste stoffer, plasmaproteiner, elektrolytter og små mængder af andre stoffer, hormoner og næringsstoffer som glucose, aminosyrer og fedtsyrer. Derudover fjerner blodplasmaet affaldsprodukter fra kroppen som kuldioxid, urinstof og mælkesyre.
Af de vigtige komponenter kan nævnes proteiner: bl.a. serumalbumin, immunoglobuliner, fibrin og andre koagulationsfaktorer. 

Blodplasma og interstitialvæske, som er den del af ekstracellulærvæsken, som ligger umiddelbart uden om cellerne og dermed mellem cellerne og blodbanerne hos dyr og mennesker, er meget lig hinanden, og udveksles frit gennem blodårernes kapillærvægge.

Se også 

 Komplementsystemet

Blodlegemer
Fuldblod

For oplysninger om ordet fuldblod i forbindelse med hesteavl, se Engelsk fuldblod og Araber (hesterace).
Fuldblod er blod med alle dets bestanddele. Fuldblod kan fraktioneres i forskellige dele, for eksempel erytrocytter, blodplasma, blodplader, albumin og koagulationsfaktorer.

Blod
Regel

Ordet regel har flere betydninger:
 Regel – en definition af hvad man må nedskrevet som fx en lov
 Uskreven regel – en social norm for hvad man bør gøre eller ikke bør gøre
 Tommelfingerregel – et bredt accepteret princip som ofte er let at lære/huske, men som ikke passer 100 % i alle situationer
 Regel – i matematik en sætning der er en sandhed inden for et formelt system

 Stednavn
 Regel (Nørre Kongerslev Sogn) – en bebyggelse i Nørre Kongerslev Sogn, Aalborg Kommune

Se også 
 Norm, etikette, maxime
Uskreven regel

En uskreven regel kan opfattes som en norm eller regel for social adfærd, som endnu ikke er nedskrevet eller generelt accepteret.

Et eksempel kan være: I fodbold sparker man bolden ud over sidelinjen, hvis en spiller fra det andet hold skades – og dommeren ikke umiddelbart reagerer. Når spillet starter igen, sparkes eller kastes bolden til holdet med den skadede spiller. Endelig kan man høre klap fra flere spillere som accept af handlingen.

Socialvidenskabelige begreber
Samarbejde
Adfærd
Daniel Libeskind

Daniel Libeskind (født 12. maj 1946 i Łódź) er en polsk født arkitekt, som blev amerikansk statsborger i 1965. Han er uddannet på Bronx High School of Science.

Hans mest kendte projekter er:

 Dansk Jødisk Museum (2004) i København, Danmark.

 Det Jødiske Museum  (1999) i Berlin, Tyskland.

 Felix-Nussbaum-Haus (1998) i Osnabrück i Tyskland, et museum om maleren Felix Nussbaums liv og kunst.

 Imperial War Museum North i Manchester, Storbritannien.

Spiral-udvidelsen af Victoria and Albert Museum i London, Storbritannien, blev opgivet i 2004.

Senest har han vundet arkitektkonkurrencen om den nye bebyggelse på Ground Zero i New York City, USA.

Eksterne henvisninger 

 Biografi  (på engelsk)
 Projektliste  (på engelsk)
 "Architecture is a communicative art", foredrag af Daniel Libeskind (på engelsk)

Arkitekter fra USA
Arkitekter fra Polen
Jøder fra Polen
Skrædder

En skrædder er en håndværker som syr, tilpasser eller ændrer tøj.

Der findes dameskrædderi, herreskrædderi og teaterskrædderi.

Mange steder ligger der mange skræddere sammen. Det er et levn fra middelalderen, hvor håndværksrlaugene lå i samme bydel. Det berømteste eksempel er Savile Row i London med en stor del af de mest berømte skræddere. Fx Cad & the Dandy, Hardy Amies, Norton & Sons, Gieves & Hawkes, H. Huntsman & Sons og Henry Poole & Co.

Eksterne henvisninger 

 The History of Tailoring (Overview)
 The Custom Tailors and Designers Association of America (CTDA)
 The Professional Association of Custom Clothiers (PACC) 

Stillingsbetegnelser
Syning
622



Begivenheder 
 16. juli - Profeten Muhammeds hidjra (udvandring) fra Mekka til Medina. Denne begivenhed indleder den muslimske tidsregning

Eksterne henvisninger 

22
623

Se også 623 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 

23
Storkenæb-ordenen

Storkenæb-ordenen (Geraniales) er en lille orden med få familier og slægter. Alle arter indeholder ellaginsyre og ikke-hydrolyserbare tanniner. Bladrandene er tandede med kirtelhår. Blomsterne sidder i en svikkel.

 Francoaceae
 Ledocarpaceae
 Melianthaceae
 Storkenæb-familien (Geraniaceae)
 Vivianiaceae

 
Planteordener
Legetøj

Et legetøj er et objekt, hvis primære anvendelse er at blive leget med. Legetøj bliver sædvanligvis associeret med børn og kæledyr, men det er ikke usædvanligt, at voksne og nogle ikke-kæledyr leger med legetøj. Mange genstande er fremstillet som legetøj, mens andre er fremstillet med andre formål. De kan også fungere som legetøj. Et barn kan samle en sten og træstykker  og ring og forestille sig, at det er dyr eller en flyvemaskine. En kat kan lege med en garnnøgle. Noget legetøj er lavet til samlere, og det bliver der sjældent leget med.

Legetøjs oprindelse er forhistorisk: dukker forestillende børn, dyr eller soldater og miniaturefremstillinger af de voksnes værktøj er fundet af arkæologer. Oprindelsen til ordet toy (engelsk ord for legetøj) er ukendt, men det formodes at være blevet anvendt første gang i det 14. århundrede.

Legetøj og spil er generelt en vigtig del af at lære om verdenen og  vokse op. Unge og børn anvender legetøj og spil til at opdage deres identitet, hjælpe deres krop til at blive stærkere, lære årsag og virkning, udforske mellemmenneskelige forhold og opøve de færdigheder, de behøver som voksne. Voksne anvender legetøj og spil til at danne og styrke sociale bånd, oplære unge, kunne huske lektioner fra deres egen ungdom, træne deres hjerne og krop, opøve færdigheder, som ikke anvendes så tit, og pynte deres boliger. Legetøj er mere end simpel underholdning; og legetøj, og måden det bruges på, har stort indflydelse på mange af livets aspekter.

Ervhervsmagasinet Forbes kårede i 2000 LEGO som århundredets legetøj.

Flere museer er specialiseret i legetøj, de såkaldte legetøjsmuseer af bestemte typer som dukker eller biler, eller fra særlige perioder. I Danmark findes adskillige museer heriblandt Legetøjsmuseet i Den Gamle By og Legetøjsmuseet ved Ejegod Mølle i Nykøbing Falster samt de tidligere Danmarks Legetøjsmuseum på Valdemar Slot og Nordsjællands Legetøjsmuseum. LEGO House i Billund, hvor der også findes en fabrik og forlystelsesparken Legoland Billund Resort, er opført som museum specifikt for LEGO.

Galleri

Referencer

Se også 
 Hobby
 Kategorien Legetøjsfabrikanter
 Kategorien Legetøj
Prostration

Prostration er den bevægelse, man udfører, når man beder til sin gud og bøjer sig mod/til jorden.

Prostration findes foruden i islam også i jødisk gudstjeneste — særligt blandt samaritanere og karaittiske jøder, men også blandt rabbanittiske jøder; hos de sidstnævnte i vore dage dog kun på jom kippur.

Prostration i islam 
I ordet prostration (sujud] ligger den betydning at man kaster sig til jorden. Denne bevægelse under bøn understreger underkastelsen overfor Allah, med andre ord artikulerer man underkastelsen. 

Denne bevægelse som er påkrævet under islamisk bøn, er en af grundene til opdelingen mellem mænd og kvinder i moskeen. Forrest står mændene, så synet af kvinder i ellers upassende stillinger ikke skal forstyrre dem og forårsage mindsket koncentration under bønnen.

Islam
Jødedom
Samaritansk religion
Rentefølsomhed

Rentefølsomhed er et markedsrisikomål. Rentefølsomheden udtrykker, hvor følsom værdien af en portefølje af aktiver er overfor en ændring af markedsrenten. En positiv rentefølsomhed angiver, at værdien af porteføljen vokser, når markedsrenten falder. Der er da tale om en rentestigningsposition. Modsat angiver en negativ rentefølsomhed, at porteføljens værdi falder, når renten stiger.

Rentemarked
KBT

KBT er en forkortelse for kompenserede bruttotons.
Det er et mål, der kombinerer et skibs størrelse med den mængde arbejdskraft, der kræves til at bygge den konkrete skibstype. KBT stiger med graden af kompleksitet i produktionen af skibet.

Masseenheder
Internetradio

Internetradio, netradio eller webradio er distribution af radioudsendelser via internettet (IP).

Lyden pakkes af afsenderen i et digitalt format, der kræver, at lytteren har den nødvendige software til at udpakke den. Populære lydformater omfatter Real Audio, Windows Media, MP3 og (patentfri:) Ogg Vorbis. Selve transporten sker via RTP-protokollen oven på UDP eller TCP. Transporten styres af RTSP, RTCP.

Digital radio (inkl. internetradio) er følsom over for datapakkeforsinkelsesvariation (jitter). Men jo større bufferstørrelse, jo mere tolerant er transporten over for forsinkelsesvariation, forårsaget af pakketab og andet (se QoS).

TCP er mindre hensigtsmæssig, idet den retransmitterer tabte pakker. Grunden er at genfremsendte datapakker som regel kommer for sent i forhold til pakkens lyddatatid.

Fordelen ved TCP er, at det letttere kommer igennem netudstyr med NAT, da mange NAT-implementeringer ikke kan NATte andet end rå TCP, FTP, ICMP, (kun indefra:) UDP. Mere avancerede protokoller som f.eks. RTSP understøttes ikke.

Internetradio og DAB er begge digitale.

De kom på samme tid, men DAB kan kun modtages lokalt, hvorimod Internetradio (webradio) kan modtages fra hele verden

Se også 
 Internet-fjernstyret radiomodtager
 internet radio danmark
Stuetemperatur

Stuetemperatur kan dække over flere ting.

I forbindelse med indeklima kan det være praktisk at definere, hvor en stuetemperatur bør ligge. Normen er mellem 20-22 °C.

I forbindelse med temperering af rødvin nævnes ofte, at den bør have stuetemperatur, hvilket her betyder 16-18 °C og for visse Beaujolais 12-14 °C.

Referencer 

Termodynamik
Netværke

At netværke, også kaldet networking, er dét at pleje sit sociale netværk, bl.a. i karrieresammenhæng. I flere brancher, herunder mediebranchen betragtes networking af nogle arbejdsgivere som værende lige så vigtigt som faglige kompetencer.

For selvstændigt erhvervsdrivende er det faglige netværk en vigtig kilde til at udbrede kendskabet til virksomheden, udvikle egne kompetencer, og ikke mindst, skaffe nye kunder.

I Danmark findes netværk indenfor stort set alle brancher, interesse- og emneområder.

Karriere
Kapital (mennesker)
Net

Net har flere betydninger:
 Net er snore forbundet i større masker, typisk til at fange fisk. Se Net (redskab).
 Net er (metal)tråde forbundet som ovenfor, typisk anvendt til indhegning eller afskærmning. Se hegn.
 Net er et andet ord for fin. Se Fin (udseende).
 Datanet bruges til datakommunikation som f.eks internettet.
 Telefonnet. Net af telefonledninger. Både lokalt og globalt.
 .NET (Microsoft) – Microsofts programmeringsværktøj rettet mod internettet.
 .net er et internet-topdomæne.
 Net er Neuroendokrin Tumor.

Se også 
 Nettet – et stjernebillede.

Referencer 

tr:.NET
570

Se også 570 (tal)

Begivenheder

Født 
 Den muslimske profet, Muhammed, fødes i Mekka

Dødsfald 

70
1. årtusinde f.Kr.

Årtusinder: 2. årtusinde f.Kr. – 1. årtusinde f.Kr. – 1. årtusinde

Fødsler

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

År
Årtusinder