Берковица (община)

Община Берковица се намира в Северозападна България и е една от съставните общини на област Монтана.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в южната част на област Монтана. С площта си от 463,705 km2 заема 2-ро място сред 11-те общините на областта, което съставлява 12,91% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на запад – община Георги Дамяново;
 на север – община Монтана;
 на изток – община Криводол, област Враца;
 на югоизток – община Вършец;
 на юг – община Годеч, Софийска област.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е високо и средно и ниско планински, като територията ѝ изцяло попада в пределите на Западна Стара планина и Западния Предбалкан.

В южната и западната половина на общината се заемат северните склонове две планини, части от Западна Стара планина. На запад до границата с община Георги Дамяново, на север до долината на река Огоста, на изток до долината на река Бързия и прохода Петрохан и на юг до границата със Софийска област се простират северните склонове на Берковска планина. От билото на планината на север до долината на река Огоста се спускат дълги и тесни ридове, между които в дълбоки и залесени долини протичат реките Бързия и Златица и техните многобройни малки притоци и дерета. Тук на границата с община Годеч се издига първенецът на планината и на общината връх Ком (2016 m).

На изток от долината на река Бързия и прохода Петрохан в пределите на общината попадат западните части на планината Козница с нейния първенец връх Тодорини кукли (1785 m), разположен на границата с община Вършец.

В северните подножия на двете планини на около 350 – 400 m н.в. е разположена Берковската котловина, която структурно принадлежи към Западния Предбалкан. Нейният наклон е от юг на север и се пресича от река Бързия. Към Западния Предбалкан се отнася и хълмистият и нископланински район северно от котловината и източно от долината на река Бързия известен под името Замфировска хълмиста област.

Минималната височина на община Берковица е водното огледало на язовир Огоста – 186 m н.в. (кота преливник), от който в пределите на общината попадат неговите най-южни части.

Води 
Основна водна артерия на община Берковица е река Бързия, която протича през нея с цялото си течение (35 km). Тя извира под връх Тодорини кукли и до село Бързия протича в дълбока и гориста долина. След селото пресича от юг север Берковската котловина, а между селата Мездрея и Комарево преминава през къс пролом. След това долината ѝ се разширява, като е заето от обработваеми земи и се влива от юг в язовир Огоста. Нейни основни притоци са реките: леви – Кадийска бара, Рибна бара, Даб фишек, Стругарница, Раковица, Берковска река (Камщица) и Костенка; десни – Берберска бара, Садена бара, Ширине, Врещица и Балювска река.

В северозападната част на общината, отново с цялото си течение протича река Златица, която също се влива в южната част на язовир Огоста.

В най-източната част на община Берковица, през землището на село Пърличево преминава част от горното течение на река Шугавица (десен приток на Огоста).

Население

Населени места 
Общината има 20 населени места с общо население 14 501 жители (към 7 септември 2021).

Движение на населението (1934 – 2021)

Възрастов състав

Етнически състав 

Етнически групи от общо 18287 самоопределили се (към 2011 година):
 българи: 15065
 турци: 12
 цигани: 3059
 други: 76
 неопределени: 75

Административно-териториални промени 
 МЗ № 2820/обн. 14 август 1934 г. – преименува с. Мечит махала на с. Пърличево;
 МЗ № 5750/обн. 24 септември 1947 г. – преименува с. Гушанци на с. Замфирово;
 Указ № 3/обн. 11 януари 1950 г. – преименува с. Клисура на с. Бързия;
 Указ № 47/обн. 9 февруари 1951 г. – преименува с. Янчев чифлик на с. Ягодиново;
 Указ № 334/обн. 13 юли 1951 г. – преименува с. Ягодиново на с. Ягодово;
 през 1956 г. – уточнено е името на с. Бальово на с. Балювица без административен акт;
 през 1964 г. – преименувани са к. Цветна бара на к. Цветкова бара без административен акт;
 Указ № 757/обн. 8 май 1971 г. – заличава с. Калиманица поради изселване;
 На основание §7 (т.3) от Закона за административно-териториалното устройство на Република България (ДВ, бр. 63/14 юли 1995 г.) всички махали, колиби, гари, минни и промишлени селища придобиват статут на села.

Транспорт 
През общината от север на юг, по долината на река Бързия преминава последният участък от 15,5 km от трасето на жп линията Бойчиновци – Берковица.

През общината преминават изцяло или частично 5 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 70,2 km:
 участък от 37 km от Републикански път II-81 (от km 54,2 до km 91,2);
 началният участък от 6 km от Републикански път III-812 (от km 0 до km 6,0);
 началният участък от 12,6 km от Републикански път III-815 (от km 0 до km 12,6);
 участък от 1,5 km от Републикански път III-1621 (от km 2,3 до km 3,8);
 целият участък от 13,1 km от Републикански път III-8104.

Топографска карта

Източници

Външни препратки 
 Официален сайт на община Берковица
 Онлайн пътеводител на град Берковица, съдържаща богата информация и мултимедия.
 Гражданско сдружение „Заедно за Берковица“