alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
David Hume

David Hume (født 26. april 1711, død 25. august 1776) var en skotsk filosof og historiker. Han var empirist, dvs. han mente at al sand erkendelse om verden kom fra erfaringen. Det vises i eksemplet om Det gyldne bjerg. Ved at undersøge erkendelsen, nåede han dog frem til, at en sådan ikke er mulig, og hans projekt endte i skepticisme. Blandt andet er han kendt for at vise, at kausalitetsprincippet ikke er rationelt begrundet, da en nødvendig forbindelse mellem årsag og virkning aldrig kan bevises.

Hume er berømt for sit billardeksempel. Hvis vi støder en billardkugle hen mod en anden billardkugle, der ligger stille, så forventer vi, at den anden kugle vil bevæge sig, når den rammes af den første kugle. Vi har set det mange gange før, og det er blevet en vane. Det vi erfarer, er en kæde af begivenheder, der følger efter hinanden i tid, og ikke en årsag.

Hume opstillede også det såkaldte induktionsproblem, som i nogen grad følger af den foregående diskussion af kausalitetsprincippet: Blot fordi en begivenhed er fulgt efter en anden et stort antal gange, kan man ikke antage, at den også vil ske i fremtiden. Hvis denne tese er rigtig, giver det selvsagt naturvidenskaben store problemer. En lignende formulering ses i falsifikationisme.

Hume formulerede et 3. centralt problem, som diskuteres den dag i dag. Det er problemet om at slutte fra er til bør. Mange filosoffer prøver at udlede normative udsagn om, hvad mennesket bør gøre, på baggrund af det deskriptive udsagn om, hvordan verden faktisk ser ud. Men der er ingen logisk forbindelse mellem normative og deskriptive udsagn, hvorfor Hume mener, at denne type slutninger er ugyldige. Der er tale om en naturalistisk fejlslutning. Den nutidige sprogfilosof John Searle har søgt at vise, at det faktisk er muligt at udlede normative konklusioner fra deskriptive præmisser, mens andre giver Hume ret i, at moralske bud aldrig vil kunne udledes af rent deskriptive udsagn.

Inden for bevidsthedsfilsofien er Hume kendt for sin bundle theory, der afviser, at der centralt i bevidstheden skulle være et jeg eller ego (A Treatise on Human Nature).

Berømte citater 
"Dersom vi tager et arbejde i vor hånd (...), lad os da spørge: Indeholder det en abstrakt udredning om størrelse eller tal? Nej. Indeholder det en empirisk undersøgelse angående fakta? Nej. Kast det da i flammerne, thi det kan ikke indeholde noget andet end sofistik og bedrageri".

Litteratur på dansk 

 Hume, David (2010): Undersøgelser: erkendelsesteori & moralfilosofi. Information, Oversat af Claus Brat Østergaard.

Noter

Eksterne henvisninger 
 The Hume Society 
 Engelsk version af A Treatise on Human Nature :

Se også 

 Empirisme
 Det gyldne bjerg
 Oplysningstiden

Faglitterære forfattere fra Skotland
Filosoffer fra Skotland
Essayister fra Skotland
Liberale fra Storbritannien
Empirister
Personer i oplysningstiden
Briter i 1700-tallet
Personer fra Edinburgh
Praktisk filosofi

Praktisk filosofi kaldes også anvendt filosofi. Modsat teoretisk filosofi.

Områderne omfatter blandt andet:

 Etik
 Metaetik
 Politisk filosofi
 Æstetik

Specielle områder:
 Pædagogisk filosofi
Barber

En barber er en håndværker, der fjerner (rager) mænds skæg. Ved kronragning fjernes alt hår på hovedet. I dag klipper en barber også håret.

Tidligere foretog en barber eller bartskærer også åreladning og andre kirurgiske indgreb på mennesker. Lægerne ordinerede den teoretiske behandling, mens barberen udførte de kirurgiske indgreb. I dag er en barber mest frisør til at tage sig af håret for både kvinder og mænd.

Uddannelsen til barber/frisør er stadig præget af håndværkertradition og mesterlære. I visse tilfælde kan det udarte til hårkunst.

Eksterne henvisninger 

Håndværk
Stillingsbetegnelser
Barbering
Seksuelt misbrug af børn

Seksuelt misbrug af børn er defineret som et seksuelt misbrug af et barn under den seksuelle lavalder, hvor ordet misbrug underforstået antyder et uligeværdigt forhold, hvor barnet lider overlast.

Seksuelt misbrug af børn er forbudt i de vestlige samfund og er ofte forbundet med voldsomme følelsesreaktioner i medier og hos forældre. Seksuelt misbrug af børn er relateret til pædofili, men er ikke det samme, da ikke alle pædofile forgriber sig på børn og da ikke alle seksuelle overgreb på børn, bliver begået af pædofile. Desuden kan seksuelt misbrug forekomme, når børn forgriber sig på andre børn.

Se også 
 Børneporno
 Børnelokker
 Efebofili
 Recovered memory
 Rind et al.
 Agrafobi
 Senfølger af seksuelle overgreb i barndommen

Eksterne henvisninger 

Misbrug
Psykologi
Straffelovsovertrædelser
Sexologi
Almindelig spergel

 
Almindelig spergel (Spergula arvensis) eller blot spergel, er en 10-30 cm høj urt, der især vokser på sandet, næringsfattig agerjord. Plantens hurtige spiring og dens tålsomhed over for sandet og udpint jord har gjort den til et velkendt ukrudt.

Beskrivelse 
Alm. spergel er en énårig, urteagtig plante med en opret, spinkel vækst. Stænglerne er kun lidt forgrenede, og de er lidt klæbrige på grund af kirtelhår. Bladene er kransstillede, linjeformede og helrandede med lysegrøn over- og underside. På undersiden af bladene findes en smal fure.

Blomstringen sker i juni-september, hvor man kan finde de små, hvide blomster i endestillede kvaste. Bægerbladene er næsten lige så lange som kronbladene. Frugten er en kapsel, der er dobbelt så lang som bægeret. De mange frø har af og til en smal vinge.

Rodnettet består af et tæt forgrenet netværk af trævlerødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,30 x 0,15 m (30 x 15 cm/år).

Voksested 

Spergel er dels en gammel kulturplante, dels et almindelig frøukrudt (se Frugtbare halvmåne). Den er hjemmehørende eller naturaliseret overalt i Europa, hvor den især optræder på sandet og mager bund.

Ved udgravning af en jernalderboplads i Fjærås sogn i Halland (400 f.Kr.-60 f.Kr.) fandt man frø af alm. spergel sammen med bl.a. agerstedmoderblomst, alm. byg, alm. havre, ferskenpileurt, hvidmelet gåsefod, kortstråle, snerlepileurt og vejpileurt.

Underarter 
Der findes to underarter i Danmark
 subsp arvensis har kun få kirtelhår, men frøene har kølleformede papiller. Er især udbredt på Øerne.
 subsp. sativa, Foderspergel, er tæt kirtelhåret og har frø med en jævn overflade. Er især udbredt i Nord- og Vestjylland.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Ukrudtsplanter
Nellike-familien
Vølund

Vølund har flere betydninger:

 Vølund Smed – en sagnfigur; brugt som titelperson i en opera af Fini Henriques, baseret på et melodrama af Holger Drachmann 
 Vølund (virksomhed) – en virksomhed, der har navn efter sagnfiguren
 Vølund (navn) – et dansk efternavn
Dagen (2002)

Dagen var det første nystartede landsdækkende danske dagblad i noget nær 50 år. Det udkom med 41 numre i perioden 22. oktober til 6. december 2002, hvor bladet gik i betalingsstandsning med et driftsunderskud på 34,9 millioner kroner. Konkursen var en realitet den 13. december 2002.

Bag avisen stod pengemanden Peter Linck og i chefredaktørstolen sad Kresten Schultz Jørgensen.

Den måske største succes havde Dagen som mediebegivenhed. Dækningen var intens, og fænomenet blev kaldt alt fra "et oppusteligt luftkastel i dotcom-klassen" til "min generations gode mulighed for at sætte en dagsorden og gøre en forskel i et ellers alt for rigidt mediebillede." Den redaktionelle vision fokuserede på at være et dansk dagblad, der tog udgangspunkt i en global virkelighed, hvor industrisamfundets ideologiske indholds-kategorier ikke længere føles tidssvarende, og hvor journalistiske kategorier som indland/udland, erhvervsstof/politik/kultur ikke længere repræsenterer læsernes praktiske virkelighed. Dagen brugte endvidere fortællende journalistik til at kvalificere gængse fortælletekniske værktøjer.

Avisprojektet fik et retsligt efterspil, idet Peter Linck den 13. oktober 2006 i Københavns Byret blev idømt seks måneders betinget fængsel for at have udstedt delvist fiktive fakturaer for annoncering i avisen. Dommen blev stadfæstet af Østre Landsret 29. maj 2007. Begivenhederne omkring Dagens storhed og fald er beskrevet i bogen Ingen kender Dagen af Mads Brügger og Nikolaj Thomassen.

Se også 
Danske aviser

Eksterne henvisninger
Berlingske Tidende 29. maj 2007

Aviser fra Danmark
Etableret i 2002
Ophørt i 2002
Software in the Public Interest

Software in the Public Interest, Inc. (SPI) er en almennyttig organisation, oprettet for at kunne hjælpe andre organisationer med at udvikle og distribuere open source-software og -hardware.

Medlemsprojekter
 Debian
 Fresco
 Gallery
 GNUstep
 OFTC
 PostgreSQL
 GNU Texmacs
 wxWidgets
 Drupal
 OpenVAS
 Open Voting Foundation
 freedesktop.org
 OpenOffice.org

Ekstern henvisning 
 SPI's websted

Fri software-organisationer
GNOME

GNOME er et skrivebordsmiljø til UNIX og UNIX-lignende styresystemer.  Det er GNU-projektets officielle skrivebordsmiljø.

Oprindelse 
GNOME-projektet (GNU Network Object Model Environment) blev påbegyndt i august 1997 af Miguel de Icaza, som et forsøg på at levere et frit skrivebordsmiljø til styresystemet GNU/Linux. På det tidspunkt var KDE det eneste seriøse alternativ for ikke-tekniske brugere.

Der var dog nogle problemer i forbindelse med KDE:  Det var baseret på Trolltechs Qt-toolkit, der havde flere licenseringsproblemer.  Licenseringsproblemerne i forbindelse med de formodedede overtrædelser af GPL blev løst ved at udgive Qt under både GPL og QPL, også kendt som dobbeltlicensering.  Der er stadig stor uenighed om brugen af den komplette GPL til et funktionsbibliotek som Qt og de restriktioner det medfører for kode der linker til den, såsom KDE-miljøet og alle KDE-programmer.

GNOME selv er skrevet i programmeringssproget C.  Et række sprogbindinger er tilgængelige, hvilket gør det muligt at skrive GNOME-programmer i forskellige programmeringssprog som eksempelvis C++, Ruby, C#, Python, Perl og mange andre.  I stedet for Qt valgte man GTK+ som grundlag for udviklingen af GNOME. GTK+'s licens var GNU Lesser General Public License.  Det blev allerede anvendt af Gimp, et større fri software-projekt.

I April 2011 udkom GNOME version 3. GNOME3 introducerede GNOME Shell som erstatning for GNOME Panel.

Referencer 

Frie skrivebordsmiljøer
Skrivebordsmiljøer til Linux
Skrivebordsmiljøer til UNIX
Miguel de Icaza

Miguel de Icaza (født 23. november 1972) er en fri software-programmør fra Mexico, bedst kendt for at have igangsat GNOME-projektet.

Miguel de Icaza blev født i Mexico City og læste ved Universidad Nacional Autónoma de México (UNAM). Han begyndte at skrive fri software i 1992.

I august 1997 påbegyndte De Icaza sammen med Federico Mena GNOME-projektet, for at udvikle et helt frit tilgængelige skrivebordsmiljø og komponentmodel til GNU/Linux og andre Unix-lignende styresystemer. Tidligere havde de Icaza arbejdet på filhåndteringsprogrammet Midnight Commander, foruden Linux-kernen.

I 1999 oprettede de Icaza sammen med Nat Friedman virksomheden Helix Code, en GNOME-orienteret fri software-virksomhed og ansatte et stort antal andre GNOME-hackere. I 2001 annoncerede Helix Code, nu omdøbt til Ximian, Mono-projektet, et projekt med de Icaza i spidsen, med det formål at implementere Microsofts nye .NET-udviklingsplatform på GNU/Linux og Unix-lignende platforme. I august 2003 blev Ximian opkøbt af Novell.

Miguel de Icaza modtog i 1999 Free Software Foundations pris Free Software Award og MITs Technology Review pris Innovator of the Year Award, i september 2000 blev han af Time Magazine nævnt blandt en af hundrede nyskabere i det nye århundrede.

Eksterne henvisninger 

Programmører fra Mexico
Personer fra Mexico City
Emiliano Zapata

Emiliano Zapata (8. august 1879 – 10. april 1919) var en førende skikkelse under den mexicanske revolution i 1910 mod diktatoren Porfirio Díaz. Han betragtes som nationalhelt i Mexico.

Zapatisterne (EZLN, Ejército Zapatista de Liberación Nacional) stiftet 17. november 1983 er en revolutionær bevægelse med rod i delstaten Chiapas, der har taget navn efter ham for at knytte sig ideologisk til mindet om de oprindelige zapatister under den mexicanske revolution

Se også 
 Mexicanske revolution
 Anarkisme

Eksterne henvisninger 

Generaler fra Mexico
Ideologi

En ideologi er et sammenhængende system af politiske og eller filosofiske ideer. 

Liberalisme, konservatisme og socialisme er tre klassiske ideologier, der alle opstod i løbet af 1700- og 1800-tallet, for til sidst at danne grundlag for 1800-tallets partier og politiske systemer, som sidenhen blomstrede i 1900-tallet. En ideologi er en overordnet idé om, hvordan forskellige samfundsproblemer skal løses, og hvordan samfundet skal opbygges. En ideologi er ofte karakteriseret ved at arbejde hen imod et slutmål – f.eks. kommunismens mål om fælleseje af produktionsmidlerne.

Michael Freeden 

Et ord er nominelt set det enkelte begrebs konkrete udtryksform, og det er en række begreber sat sammen i et kompliceret mønster, der definerer en ideologi. Helt centralt er det altså for Freeden, at ideologien er en samling af begreber, der gensidigt definerer hinanden.

En helt grundlæggende forståelse af ideologien er at den er udtryk for politisk kultur.
Selve ordet ideologi som samlende begreb er omstridt, da det typisk er forbundet med negative konjunkturer.
Men Michael Freeden arbejder på at få det negative aspekt pillet ud af ordet ideologi, og arbejder således fordomsfrit med det.

Ideologien sætter rammer for virkeligheden og hvorledes denne skal tolkes. Desuden leverer den en fælles, hegemonisk fortælling som folk kan identificere sig med.

Helt uomtvisteligt er det, at ideologi er politik. Ideologi formaliserer politik, og uden ideologi er politik blot hovedløs handling.  Således kan man ikke beskæftige sig med politik eller politisk historie.

Struktur (Michael Freeden) 

Michael Freeden bygger ideologiens skelet om som følger:

Kernebegreber: I den inderste kerne af ideologien finder vi kernebegreberne. Dette menes bogstaveligt, for uden kernebegreberne vil ideologien miste sin sammenhængskraft og betydning.

Sekundærbegreber: De næstvigtigste begreber. Her kan ske udskiftning.

Perimeteret: Her møder begreberne virkeligheden og bliver til politisk handling og ditto idéer.

Margenen: Dette skal forstås som ideologiens "skraldespand". For her ender de begreber, der mister betydning. De mister dog aldrig helt deres betydning, og kan dog også vende tilbage til større betydning og indflydelse i ideologiens teori.

Se også 
 Politiske ideologier
 Ideologikritik
Fiks idé

Politik
 
Tænkning
Zapatisterne

Zapatisterne kan referere til to forskellige politiske bevægelser i Mexico:

Zapatisterne (Mexicanske Revolution) – en kampstyrke under den mexicanske revolution, anført af Emiliano Zapata

Ejercito Zapatista de Liberacion Nacional – en væbnet gruppe opstået i 1990'erne, rettet imod den mexicanske regering

Politiske bevægelser
EZLN

EZLN (Ejército Zapatista de Liberación Nacional, på dansk: Den Nationale Zapatistiske Befrielseshær) eller Zapatisterne er en revolutionær gruppe i Chiapas.
EZLN refererer til gruppens militante arm, og "zapatisterne" refererer til den bredere politiske og sociale bevægelse. Zapatisterne opstod i 1990'erne for at bekæmpe den nyligt indgåede nordamerikanske handelsaftale NAFTA samt udfordre den mexicanske regering. EZLN valgte navnet "Zapatista" for at knytte sig ideologisk til mindet om de 
oprindelige zapatister under den mexicanske revolution.

Zapatisterne hævder at repræsentere den indianske befolkning, men ser også sig selv som del af en større antikapitalistisk og antiglobalistisk bevægelse, som kæmper for fred, demokrati og retfærdighed – for alle indianere og for alle mennesker. EZLN har været en hovedinspiration for den globaliseringskritiske bevægelse.

Se også 
 Subcomandante Marcos
 Emiliano Zapata

Eksterne henvisninger 

 EZLNs hjemmeside  
 EZLNs internationale hjemmeside  
    

Mexicos politik
Etableret i 1994
Neuropsykologi

Neuropsykologi er en videnskabelig disciplin inden for hjerneforskning, der studerer hvordan strukturer og processer i hjernen regulerer adfærd og tænkning. Neuropsykologiens teorier bygger på viden fra psykiatri, kognitionspsykologi, neuromedicin og humanbiologi og kaldes også nogle gange for neurovidenskab, cognition science eller cognitive neuroscience. Der skelnes mellem klinisk og eksperimentel neuropsykologi.

Undersøgelsesmetoder 
Neuropsykologien benytter sig af en kombination af kvantitative og kvalitative metoder for at undersøge sammenhænge mellem hjernen og psykologiske processer. Demens og erhvervede hjerneskader er typiske forskningsområder, men neuropsykologien beskæftiger sig også med normale psykologiske processer.

Den kliniske neuropsykologi anvender neuropsykologiske tests til at vurdere de følelsesmæssige, adfærdsmæssige og kognitive følgevirkninger efter en hjerneskade. En stor del af den viden man har om hjernens funktion stammer fra hjerneskadepatienter, hvor man har været i stand til at lokalisere skaden og sammenholde det med manglende eller nedsatte kognitive funktioner. Lægen Paul Broca var en af de første, der anvendte denne metode. Patienten Tan havde en særlig taleforstyrrelse (afemi) og ved hans død opdagede Broca skader i en del af hjernen, der i dag kendes som Brocas område.

Siden 1990'erne er PET-, CAT- og MR-scanninger blevet anvendt til at undersøge sammenhænge mellem kognitive funktioner og den fysiologiske aktivitet i hjernen. Ved at måle (forskellen i) blodgennemstrømningen i hjernen kan man lokalisere de områder i hjernen, der aktiveres, når for eksempel en forsøgsperson bliver bedt om at tælle til ti. Hjernescanninger kan også vise, hvordan bestemte følelsesmæssige reaktioner og tilstande er forbundet med øget aktivitet i bestemte områder i hjernen. 

Neuropsykologien tilbyder også en metode til at undersøge det såkaldte psykofysiske problem eller sjæl/legeme problemet, for så vidt at det kan undersøges, hvorvidt det psykiske kan forklares og forstås på baggrund af dets fysiske korrelater i hjernen.

Litteratur 
En nem indgang til emnet:
 Gade, Anders, Hjerneprocesser: kognition og neurovidenskab / Anders Gade ; Kbh. : Frydenlund Grafisk, 2003.

 
Neurovidenskab
Personlighedspsykologi

Personlighedspsykologi er den del af psykologien, der beskæftiger sig med menneskets personlighed, følelser, forestillinger og viljesliv.

Forståelse for personligheder 
Personlighedspsykologi er en underkategori af psykologi, der fokuserer på personlighed og dets individuelle forskelle. Personlighedspsykologi handler bl.a. om individers psykologiske processer/udvikling, menneskets natur og undersøgelsen af forskellige menneskers forskelle inden for de nævnte emner. Da personlighed er hovedemnet i personlighedspsykologi, er der adskillige underemner der automatisk bliver relevant for psykologien. Personlighedspsykologi stiller derfor spørgsmål til de forskellige ord og hvilken virkning de har på personligheden, eller omvendt. Det gælder blandt andet:
Følelser
motivationer
opførelser
tanker
sociale tilpasninger

De nævnte ord har indflydelse på personligheden og omvendt. Blandingen af følelser, tanker, motivationer, opførelser og tilpasninger er med til at konstruere personligheden, som bagefter fremviser forskellige attituder, afhængig af bl.a. den sociale tilpasning i den givne situation. Forståelsen for de sammensætninger er gennem tiderne blev set på biologisk, humanistisk, evolutionistisk og andre måder. Det er dog normalt og ofte bedst at se på personlighedskonstruktionen fuldkommen eklektisk (sammensat, flere sider). 
Dog er personlighedspsykologi lignende med andre psykologier på flere punkter. Da psykologi ikke er en videnskab med udelukkende konkrete fakta, er der adskillige formodninger/konklusioner, hvor teoretikere er ufattelig uenige. 
Derfor kan psykologi godt handle om argumentation for dine iagttagelser, hvilke specielt kan være tilfældet i samfundsrelateret psykologier, som sociologi. Ud fra de modsigende formodninger, er empirisk viden fx et nyttigt virkemiddel, hvilke har ændret tidligere ideer til konkret information om menneskets adfærdsmønster.

Skoler og retninger 
Psykoanalysen
Trækteori

Litteratur på dansk 

 Bertelsen, Preben (2015): “Personlighedspsykologi”. Frydenlund

Eksterne henvisninger 
 http://www.princeton.edu/~achaney/tmve/wiki100k/docs/Personality_psychology.html

Psykologi
Psykologiens grunddiscipliner
Hvidtjørn

Slægten Tjørn (Crataegus) er udbredt i Europa, Nordamerika og Østasien. Det er en slægt af tornede, små træer eller store buske med smukke frugter og blomster. Her nævnes kun de mest kendte arter og hybrider.

 Almindelig hvidtjørn (Crataegus laevigata)
 Engriflet hvidtjørn (Crataegus monogyna)
 Glansbladet hvidtjørn (Crataegus x lavallei)
 Hanesporehvidtjørn (Crataegus crus-galli)
 Koralhvidtjørn (Crataegus curvisepala)
 Skarlagenhvidtjørn (Crataegus intricata)

Ved Brunsnæs på Broager Land findes resterne af en 500 år gammel hvidtjørn.

Litteratur 
 James B. Phipps: Hawthorns and Medlars, 2003,
Blåbær

Blåbær er blå eller næsten sorte og dækket af et vokslag, der giver skindet en lettere dugget overflade. Der findes over 450 arter i slægten Bølle (Vaccinium). Den plante der i Danmark sælges som  "blåbær" er den nordamerikanske art  Storfrugtet Blåbær (Vaccinium corymbosum). Den vilde, danske blåbær Vaccinium myrtillus kaldes enten for Almindelig Blåbær eller blot Blåbær. Frugtkød og saft fra Almindelig Blåbær er meget violet, men mens den dyrkede Storfrugtet Blåbær har mere hvidligt eller grønligt kød. Smagen er mild og aromatisk. Bærrene anvendes til desserter, i kager og til syltetøj.

Ernæring 

Bærret indeholder C-vitamin, karotin, jern og magnesium. Bæret anvendes også i naturmedicin, og det menes at have en lægende og desinficerende virkning. Kogt blåbærsaft er blevet anvendt mod diarré. Til gengæld kan blåbærrets farvestoffer være skadelige, hvis man spiser for store mængder.

Se også 
 Almindelig Blåbær (beskrivelse af planten)
 Dyrkede Blåbær (sorterne og deres beskrivelse)
 Storfrugtet Blåbær (artsbeskrivelse)

Kilder og henvisninger 
 Danmarks Blåbæravlerforening 

Bær
EPROM

EPROM er en elektronisk komponent som bruges til at opbevare "faste" (uforanderlige) data (typisk programkode) i computersystemer. Navnet er et akronym for Erasable Programmable Read-Only Memory – frit oversat til dansk: "Slet- og programmerbar hukommelse der kun kan læses fra".

Det lidt selvmodsigende navn skyldes, at kredsen under "normale" driftsbetingelser fungerer som et uforanderligt ROM-lager, som ikke kan ændres af det computersystem den sidder i. Men EPROM-kredse er forsynet med et gennemsigtigt vindue (vist på billedet til højre), og ved at bestråle selve silicium-chippen inden i komponenten med ultraviolet lys kan man "tømme" hukommelsen for indhold, og derefter under brug af spændinger et godt stykke over normal driftspænding "skrive" nyt indhold ind i den. Til at skrive det nye indhold ind i komponenten bruges et apparat som på dansk populært kaldes for en EPROM-brænder – "brænder" fordi (især ældre) EPROM'er gerne bliver temmelig varme under skrive-processen.

EPROM'en blev opfundet af den israelske ingeniør og chef for Intel i Israel, Dov Frohman.

Sådan virker en EPROM 
En EPROM består af et stort antal felteffekttransistorer (FET), hvis styreterminal (den såkaldte gate) er fuldstændig omgivet af siliciumoxid, som er en ekstremt god elektrisk isolator: Kan man anbringe en elektrisk ladning på denne gate, vil ladningen blive "siddende" (som statisk elektricitet) i årevis. Er gate-terminalen "ladet op" på denne måde, virker transistoren som en "afbrudt kontakt", og ved læsning fra EPROM'en tolkes denne afbrudte "kontakt" som binært "0". Uden ladning på gate-terminalen vil transistoren virke som en sluttet kontakt, og følgelig blive læst som binært "1".

Sletning og skrivning 
Når man belyser chippen med ultraviolet lys, bliver siliciumoxid-isoleringen omkring transistorernes gate-terminaler ganske svagt ledende, hvorved en eventuel ladning "siver væk", og transistoren stilles tilbage til "1"-tilstanden.

Til brug ved skrivning har man en ekstra terminal nær den isolerede gate, og hos de transistorer der skal figurere som binære "0'er" sætter man en "høj" spænding (typisk 12-24 volt; på ældre typer endnu højere) på denne programmeringsterminal: Denne spænding "slår igennem" isoleringen, og påfører derved den isolerede gate den fornødne ladning til at transistoren vil blive aflæst som "0"

Eksterne henvisninger 

Digitale hukommelser
Integrerede kredsløb
1152

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1152 (tal)

Begivenheder 
 Nicolas Breakspeare, den senere pave Hadrian IV besøger Skandinavien og oprettede blandt andet ærkebispesædet i Trondheim
 4. marts – Frederik I ("Barbarossa") vælges til tysk-romersk konge. 
 Barbarossa der regner sig som Danmarks Lensherre udnævner Svend 3. Grathe til konge, mens Knud bliver lensherre over Sjælland

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

52
1153

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1153 (tal)

Begivenheder 
 Slag mod venderne ved Karlslunde.

Født

Dødsfald 
 20. august Berhard af Clairvaux stifteren af cistercienserordenen

Referencer

Eksterne henvisninger 

53
1154

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1154 (tal)

Begivenheder 
 4. december - Nicolas Breakspeare bliver den første – og hidtil eneste – engelske pave. Det sker under navnet Hadrian IV.
 19. december – Henrik 2. af England bliver konge

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

54
1155

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1155 (tal)

Begivenheder 
 Frederik Barbarossa krones til kejser i Peterskirken i Rom, af pave Hadrian IV

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

55
1156

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1156 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

56
1159

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1159 (tal)

Begivenheder 
 Pave Alexander 3. udråbes til pave 
 Frederik Barbarossa udråber en modpave, Viktor IV

Født

Dødsfald 
 Pave Hadrian IV

Eksterne henvisninger 

59
1160

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1160 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 * Adelard af Bath - Engelsk videnskabsmand og filosof

Eksterne henvisninger 

60
1161

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1161 (tal)

Begivenheder

Født 
 Valkemølle ved Tommerup Å i Skåne.

Dødsfald

Eksterne henvisninger

Henvisninger 

61
1162

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1162 (tal)

Begivenheder 
 Frederik Barbarossa ødelægger Milano, som havde trodset kejseren styre.
 Valdemar 1. den Store aflægger lensed til kejser Barbarossa

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

62
1163

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1163 (tal)

Begivenheder 
 Bygningen af Notre Dame påbegyndes

Født 

 Knud 6.

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

63
1164

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1164 (tal)

Begivenheder 
 16. februar - Julianenflut
2. november - Thomas Beckett, ærkebiskoppen af Canterbury, indleder et 6-års eksil i Frankrig efter kritik af kong Henrik 2. af Englands politik

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

64
1165

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1165 (tal)

Begivenheder 
 Karl den Store helgenkåres

Født 
Ibn Arabi

Dødsfald

Fodnoter

Eksterne henvisninger 

65
1167

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1167 (tal)

Begivenheder 
 Absalon bygger den første borg i København

Født 
 Anders Sunesen født omkring dette år

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

67
1168

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1168 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

68
1169

Konge i Danmark: Valdemar den Store enekonge fra 1157-1182

Se også 1169 (tal)

Begivenheder 
 Arkona på Rügen erobres. (Dateres populært til 1169, mens nyere forskning imidlertid angiver årstallet til 1168)

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

69
Gjern Herred

Gjern Herred var et herred i Skanderborg Amt. Herredet hed i Kong Valdemars Jordebog Giærnæhæreth hørte i middelalderen til Åbosyssel, var en tid under Skanderborg Len og fra 1660 til Skanderborg Amt og en tid i et Silkeborg Amt. 

Gjern Herred grænser mod øst til 
Sabro- og Framlev Herred , mod syd til Hjelmslev- , Tyrsting- og Vrads Herreder, fra hvilke det skilles ved
Ravnsø, Knudsø og
Himmelbjergsøerne med Gudenå, og mod vest og nord af
Viborg Amt (Hids-, Lysgård- og Houlbjerg Herreder);
også vestgrænsen dannes af Gudenå.

Sogne i Gjern Herred 
 Alling Sogn – Ry Kommune 
 Dallerup Sogn – Gjern Kommune
 Gjern Sogn – Gjern Kommune 
 Hammel Sogn – Hammel Kommune
 Linå Sogn – Silkeborg Kommune
 Låsby Sogn – Ry Kommune
 Mariehøj Sogn – Silkeborg Kommune (Ej vist på kort)
 Røgen Sogn – Hammel Kommune
 Sejs-Svejbæk Sogn – Silkeborg Kommune (Ej vist på kort)
 Silkeborg Sogn – Silkeborg Kommune
 Skannerup Sogn – Gjern Kommune
 Skorup Sogn – Gjern Kommune
 Sporup Sogn – Hammel Kommune
 Søby Sogn – Hammel Kommune
 Tulstrup Sogn – Ry Kommune
 Tvilum Sogn – Gjern Kommune
 Voel Sogn – Gjern Kommune
 Voldby Sogn – Hammel Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Skanderborg Amt
Snerre

Snerre (Galium) er en stor slægt med flere end 250 arter, som er udbredt i de tempererede egne på både den nordlige og den sydlige halvkugle. Fælles for dem alle er det lille bæger og den hvide eller gule, hjulformede krone. Her beskrives kun dem, der er vildtvoksende eller dyrkede i Danmark.

Arter 
Nogle af arterne i slægten snerre. De første 11 arter er vildtvoksende i Danmark. Skovsnerre fandtes tidligere i Danmark:
 Trenervet snerre (Galium boreale)
 Burresnerre (Galium aparine) eller præstelus
 Gul snerre (Galium verum) eller jomfru Marias sengehalm
 Hvid snerre (Galium mollugo)
 Kærsnerre (Galium palustre)
 Sumpsnerre (Galium uliginosum)
 Lyngsnerre (Galium saxatile)
 Parksnerre (Galium pumilum)
 Liden snerre (Galium sterneri)
 Kratsnerre (Galium uliginosum)
 Skovmærke (Galium odoratum) eller Bukkar.
 Skovsnerre (Galium sylvaticum)
 Treblomstret snerre (Galium triflorum)
 Trekløftet snerre (Galium trifidum)
 Hørsnerre (Galium spurium)

Andre arter
Blåstjerne (slægt)

Blåstjerne (Sherardia) er en monotypisk slægt, der er udskilt af Snerre. Alle kendetegn, udbredelsesoplysninger osv. er derfor identiske med oplysningerne om den ene art. Derfor henvises der til denne.

 Blåstjerne (Sherardia arvensis)

Note

 

fr:Sherardia
Skovmærke

 
Skovmærke (Galium odoratum) eller Bukkar er en 10-30 cm høj urt, der vokser i muldrige løvskove, hvor den danner tætte bestande. Planten er vellugtende, når blade eller stængler knuses.

Beskrivelse 
Skovmærke er en vintergrøn flerårig urt. Skuddene er oprette eller opstigende og firkantede med ru hår. Bladene sidder i 6-8 tallige kranse. De enkelte blade er lancetformede med en fintornet, ru rand. Over- og underside er græsgrøn. Løvet holder sig frisk langt ud på vinteren. Blomstringen sker i maj og juni, hvor de endestillede halvskærme hæves op over bladdækket. De enkle blomster er hvide og firtallige. Frugterne er todelte spaltefrugter, der spredes ved at hægte sig fast i pels eller tøj.

Rodnettet består af underjordiske stængler, der er stærkt forgrenede. Rødderne er fine og gennemvæver jorden helt.

Højde x bredde (og årlig tilvækst): 0,30 x 2,5 m (30 x 10 cm/år).

Voksested 

Skovmærke er i Danmark almindelig i Østjylland og på Øerne. Den findes i løvskove på muldbund.

På Hyby Fælled Øvelsesplads ved Fredericia findes den i bøgeskov sammen med bl.a. akselblomstret star, alm. brombær, guldnælde, hindbær, miliegræs, hvid anemone, kratfladbælg, liljekonval, skovstar, skovsyre, stinkende storkenæb, stor nælde, storblomstret hønsetarm og vorterod

Duft og anvendelse 
Bunddække i skygge, skovbund, bund mellem roser.

De grønne dele af planten indeholder et stof, som fraspalter kumarin. Det dufter fint og krydret (som godt hø), hvad der gør, at planten bruges til grønne kranse og som drinkskrydderi (fx i snaps).

Plantes sammen med 
De ovennævnte, naturlige naboer eventuelt suppleret med f.eks.:
 Hasselurt (Asarum europaeum)
 Julerose (Helleborus niger)
 Blå anemone (Hepatica nobilis)
 Canadisk blodurt (Sanguinaria canadense)
 Finnet bispehue (Epimedium pinnatum)
 Himmelblå lungeurt (Pulmonaria angustifolia)
 Kranskonval (Polygonatum verticillatum)
 Kranslilje (Lilium martagon)
 Liljekonval (Convallaria majalis)
 Skovjordbær (Fragaria vesca)
 Stor stjerneskærm (Astrantia major)

Pleje 
Plant Skovmærke ud i april, og vælg et skygget, fugtigt voksested. Hvis overjorden er for tung bør der tilføres en blanding af lige dele filtergrus (2-6) og harpet kompost. Råjorden kan eventuelt tilføres lige dele filtergrus og perlegrus. Vand planten i tørre perioder den første sæson. Derefter skal den kunne klare sig selv. Gødskning bør undgås, da det hæmmer blomstringen. Planten kan deles i april.

Note

Kilder 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Se også 
 Skovbund

Flerårige urter
Hvide blomster
Blomster i maj/juni
Skovbundsplanter
Bunddækkende planter
Snerre
Tyrsting Herred

Tyrsting Herred var et herred, der i Kong Valdemars Jordebog hed Thystinghæreth; det hørte i middelalderen til Løversyssel, senere til Skanderborg Len og fra 1660 til Skanderborg Amt. Tyrsting Herred er det midterste i Skanderborg Amt og omgives af dettes andre fem herreder, nemlig mod nord af Gjern Herred, fra hvilket det skilles ved Julsø og Gudenå, mod øst af Hjelmslev-, Voer- og Nim Herreder., hvor grænsen også for største delen dannes af Gudenaa (og Mossø), mod sydvest, vest og nordvest til Vrads Herred; på en del af nordvestgrænsen løber Salten Å, på sydvestgrænsen Mattrup Å. 

Mellem 1970 og 2007 var området delt mellem fire kommuner og to amter: Bryrup Sogn og Vinding Sogn lå i Them Kommune, Gammel Rye Sogn lå i Ry Kommune (begge kommuner lå i Århus Amt), den sydlige del af Voerladegård Sogn lå i Gedved Kommune, og de resterende sogne lå i Brædstrup Kommune (Vejle Amt).

Efter kommunalreform i 2007 er herredet delt mellem Horsens Kommune, Skanderborg Kommune og Silkeborg Kommune, alle i Region Midtjylland.

Sogne i Tyrsting Herred 

 Bryrup Sogn – Silkeborg Kommune 
 Vinding Sogn- Silkeborg Kommune
 Føvling Sogn – Horsens Kommune
 Gammel Rye Sogn – Skanderborg Kommune 
 Grædstrup Sogn – Horsens Kommune
 Ring Sogn – Horsens Kommune
 Sønder Vissing Sogn – Horsens Kommune/Skanderborg Kommune
 Træden Sogn – Horsens Kommune
 Tyrsting Sogn – Horsens Kommune
 Tønning Sogn – Horsens Kommune
 Voerladegård Sogn – Skanderborg Kommune/Gedved Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Skanderborg Amt
Johannes Hevelius

Johannes Hevelius,  (født 28. januar 1611, død 28. januar 1687) var en astronom, som blandt andet foretog den første detaljerede kortlægning af månen. Johannes Hevelius blev født i Gdańsk i Polen og var også kendt under navnene Jan Heweliusz (polsk) og Johannes Hewel (tysk).

Johannes Hevelius var også en brygger. Han boede og døde i Gdańsk i Polen. I sit observatorium i Gdańsk var han vært for den polske konge Johan Sobieski flere gange. Johannes Hevelius blev begravet i Sankt Katharina Kirke i Gdańsk. Hans gravsten er bevaret i god stand.

Der er et astronommonument i den gamle bydel i Gdansk.

Se også 
 Færgen M/S Jan Heweliusz

Astronomer fra Polen
Personer fra Gdansk
2004 FH

2004 FH er en nærjords-asteroide af Aten-typen. Den blev opdaget d. 16. marts 2004 af det NASA-støttede LINEAR asteroid survey. Asteroiden er omkring 30 meter i diameter og passerede Jorden i bare 43.000 km afstand fra Jordens overflade d. 18. marts 2004 kl. 22:08 UTC. Det er den næsttætteste afstand der er registreret, kun overgået af Duende i februar 2013. Til sammenligning har geostationære satellitter en afstand til jordens overflade på 35.790 km. Sidst 2004 FH var nogenlunde tæt på Jorden var d. 10. jan. 2018 kl. ca. 13 (der er en usikkerhed på ca. 19 min.) Det var i en afstand på ca. 7,7 mio.km.

FH 2004 er ikke kun en nærjords-asteroide, men også en nær-Venus-asteroide, idet den krydser både Jordens Og Venus baner. Desuden har den en meget lav inklination (banehældning) på kun godt 0,02 grad, hvilket ikke er normalt, og stort set er i samme plan som Jorden.

Den 17. Marts 2044 vil asteroiden passere Jorden i en afstand af 1,79 mio km. Fire år senere vil den dog passere Venus i en afstand af 1,06 mio km.

Asteroiderne 2004 FU og 2009 DD, har passeret jorden senere i en tættere afstand, ligesom Duende der i 2014 blev den tætteste registrerede asteroide nogensinde.

Se også 
 solsystem

KIlder 

 Chesley, Steven R; Chodas, Paul W. Recently Discovered Near-Earth Asteroid Makes Record-breaking Approach to Earth . Pasadena, California (USA): NASA Near Earth Object Program Office. March 17, 2004.
 Official press release by NASA 

Nærjords asteroider
C-quam am-stereo

I 1993 valgte FCC et analogt system til brug ved stereo over primært mellembølgebåndet: C-QUAM. Systemet er mest anvendt i Nordamerika og især i Canada. Der er nogle få C-QUAM AM-stereo baserede radiostationer/radiosendere i Europa.

C-QUAM blev opfundet i 1977 af Norman Parker, Francis Hilbert, and Yoshio Sakaie og publiseret i et IEEE tidsskrift og er en teknik, som anvender modulationsformen kvadratur amplitude modulation (QAM).

Det danske firma RE Electronics indførte C-QUAM i deres målesendere i 1980erne.

Det var beregnet til det Nordamerikanske marked, hvor AM var meget udbredt pga.
de store afstande.

AM-stereo, hvor C-QUAM var et af systemerne, blev dog aldrig nogen succes. 

Digital stereo kan i dag (2003) opnås på radiofrekvenserne 150-30.000 kHz ved at anvende DRM (Digital Radio Mondiale).

Teknisk 
Motorola er så vidt vides det eneste selskab som har designet chips til modtagelse og dekodning af C-QUAM AM stereo:
 1996 MC13022A C-QUAM AM stereodekoder-chip (tidligere MC13020)
 1996 MC13025 Electronically tuned radio front end designet til C-QUAM AM stereo. Har mulighed for Noise Blanker.
 (1996 MC13030 Dual conversion AM receiver)

Eksterne henvisninger 
 kevtronics: AM Stereo  Citat: "...There are around 500 AM radio stations worldwide broadcasting in stereo – and they have never sounded better. Yet many people say they have never heard of AM Stereo..."
 Kevtronics C-QUAM stationslister. Der er nogle få AM stereo stationer i Europa: USA , Canada , Australien , Mexico , Andre lande .
 The AM STEREO Page 
 lennard.net.nz: amstereo 

Radioteknik
Radiour

Et radiostyret ur eller radiour er et ur, som er synkroniseret af en tidskode udsendt af en radiosender, der er forbundet til en tidsstandard som f.eks. et atomur.

Jordiske tidssignaler 
Radiostyrede ure, som er synkroniserede til jordiske tidssignaler, kan normalt opnå en præcision på omkring 1 millisekund i forhold til tidsstandarden, men er begrænset af radioudbredelsesforhold.

Referencetidssignaler der kan anvendes af radiostyrede ure omfatter:
 WWV, WWVB og WWVH radiostationer i USA.
 CHU radiostationer i Canada.
 DCF77 radiostationer i Tyskland.
 MSF radiostationer i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
 JJY radiostationer i Japan.

Tidssignal radiostationer har generelt følgende attributter:
 De sammenholder bærebølgens sendefrekvens til frekvensstandarden.
 De sender sekund-'bip' for at identificere starten af et sekunds interval.
 De sender også tidskoder for at identificere sekundintervallerne.

Loran-C-tidssignal kan også anvendes til radiostyrede ure.

GPS-ure 
Mange moderne radiostyrede ure anvender GPS for at give en mere nøjagtig tid, end der kan opnås fra de jordiske radiostationer. Disse GPS-ure kombinerer tidsestimater fra mange satellitters atomure med fejlestimater vedligeholdt af et netværk af jordstationer.

Fordi de beregner tiden og positionen samtidig fra adskillige kilder, kan GPS-ure automatisk kompensere for line-of-sight-forsinkelse og mange radioudbredelsesdefekter og opnå sub-mikrosekund-nøjagtighed under ideelle betingelser.

Se også 
 Network time protocol

Eksterne henvisninger 
OZ9HBO, EDR Holstebro, Experimenterende Danske Radioamatører (pdf)  Citat: "...Program 1 på langbølge med 150 kW,245 kHz [2004: 243 kHz]. Langbølgens frekvens er så nøjagtig, at den af videnskab og industri benyttes som normalfrekvens. Dens afvigelse er mindre end én svingning for hver milliard svingninger..."
 

Ure
Elektroniske apparater
Humanbiologi

Humanbiologi er studiet af menneskets biologi. Området støder op til medicin samt til studiet af primaterne.

Humanbiologi er desuden navnet på en forskeruddannelse på Københavns Universitet (se ).

Se også 
 Evolutionsteori
 Genetik
 Hjernen
 Human anatomi
 Human ernæring
 Nervesystemet

Videregående uddannelser i Danmark
Lægevidenskab
Klinisk psykologi

Klinisk psykologi er den del af anvendt psykologi, der handler om diagnosticering og behandling af psykiske problemer, der skyldes almindelig stress og krise eller alvorlige psykiske lidelser. Klinisk psykologi omfatter også studier af årsagerne til psykiske problemer.

Se også 
Psykiatri

Psykologi
Anvendt psykologi
1118

Konge i Danmark: Niels 1104–1134

Se også 1118 (tal)

Begivenheder 
 Tempelriddernes orden og Malteserordnen dannes

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

18
Paternalisme

Paternalisme er en persons magt over en anden person, der ikke kan forvalte sig selv. Udtrykket bruges også om en etisk retfærdiggørelse af en sådan praksis.

Mellemmenneskelige forhold
Kurvblomstordenen

Kurvblomst-ordenen (Asterales) er en stor orden, som næsten udelukkende består af urteagtige arter, der har et 5-tallig i bæger, krone og støvblade. Blomsterne er samlet i flade stande ("kurve"), der tilsammen ligner én blomst. Flere arter har mælkesaft. Til denne orden hører Kurvblomst-familien (Asteraceae), der er den største familie blandt karplanterne.

 Alseuosmiaceae
 Argophyllaceae
 Bukkeblad-familien (Menyanthaceae)
 Calyceraceae
 Carpodetaceae
 Donatiaceae
 Goodeniaceae
 Klokkeblomst-familien (Campanulaceae)
 Kurvblomst-familien (Asteraceae)
 Pentaphragmaceae
 Phellinaceae
 Rousseaceae
 Stylidiaceae

I det ældre Cronquists system havde ordenen kun en familie: Kurvblomstfamilien (Asteraceae).

Se også 
 Dækfrøede planter (Magnoliophyta)
Reo

REO er en amerikansk personbil og lastbil, som havde sin storhedstid i 1920erne, 1930erne og som militærkøretøj også i 1940erne.

REO er initialerne for Ransom Eli Olds (1864-1950), som grundlagde Reo Motor Company.

Mærket genopstod senere som en del af bilgiganten General Motors med navnet Oldsmobile

Reo er i dag en rimelig sjælden veteranbil med stor historisk værdi – måske mest på grund af lastbilerne fra 1. og 2. verdenskrig.

Bilmærker
General Motors
1143

Konge i Danmark: Erik 3. Lam 1137-1146

Se også 1143 (tal)

Begivenheder 
 Celestin 2. bliver valgt som den 165. pave
 5. oktober – Kong Alfonso 7. af Kastilien og León anerkender Portugal som et uafhængigt kongerige, selvom det har opført sig som et siden Slaget ved São Mamede den 24. juni 1128. Alfonso 1. af Portugal afgiver sin lensed til paven.
 Robert af Ketton laver den første europæiske oversættelse af Koranen til latin
 Lübeck grundlægges af grev Adolf 2. af Holsten
 Balduin 3. af Jerusalem bliver kronet som konge af Jerusalem – han efterfølger sin far, Fulk
 Manuel 1. Comnenos bliver byzantinsk kejser
 Manikæisk kætterbevægelse i Köln under Everinus af Steinfeld.
 Grundlæggelse af Cistercienserklostrene i Alvasta og Nydala i Sverige.
 Pisa erobrer Balearerne fra maurerne
 Roger 2. af Sicilien plyndrer kysterne af Ifrikiya (Tunesien).

Født 
 31. juli – Kejser Nijo, den 78. kejser af Japan (†1165)
 Gregor 9. (†1241), senere pave
 William 1. af Skotland, konge af Skotland (†1214)

Dødsfald 
 8. april – Johannes 2., byzantisk kejser (*1087)
 24. september – Agnes af Tyskland, datter af kejser Henrik 4. (*1072)
 24. september – Pave Innocens 2., (Gregorio Papareschi), den 164. pave (* før 1116)
 13. november – Kong Fulk af Jerusalem, greve af Anjou
 Hugo 2., hertug af Burgund (*1084)
 William af Malmesbury, engelsk benediktiner (* omkring 1090). Han forfattede krønikerne Gesta Regum Anglorum og Historia Novella samt den gejstlige historie Gesta Pontificum Anglorum
 Zamakhshari, persisk videnskabsmand og forfatter til korankommentarer (*1070)
 Oluf Haraldsen

Eksterne henvisninger 

43
742

Se også 742 (tal)

Begivenheder

Født 
 Karl den Store

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

42
1144

Konge i Danmark: Erik 3. Lam 1137-1146

Se også 1144 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

44
1145

Konge i Danmark: Erik 3. Lam 1137-1146

Se også 1145 (tal)

Begivenheder 
 13. juni – Biskop Elias overdrager i et brev Ribe Katedralskole til domkapitlet i Ribe. Det er den ældste skriftlige omtale af en skole i Danmark
1. september - Domkirken i Lund indvies af Danmarks ærkebiskop Eskild. Kirken er påbegyndt under forgængeren ærkebiskop Asser

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

45
1146

Konge i Danmark: Erik 3. Lam 1137-1146; Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157 og Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1146 (tal)

Begivenheder 
 Erik 3. Lam abdicerer som den eneste konge i Danmarkshistorien – det var på grund af sygdom.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

46
1147

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1147 (tal)

Begivenheder 
 Ved et korstog mod abodritterne, forsøger ærkebiskop Eskil at forlige de stridende konger, men togtet ender med et nederlag, der gør striden endnu værre.

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

47
1148

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1148 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

48
1149

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1149 (tal)

Begivenheder 
 Den danske konge Svend Grathe afgiver Nørre, Øster og Sønder Herred på Bornholm til kirken
 29. juni - i kamp om den korstogsbesatte by Antioch formår den muslimske Nur ad-Din at dræbe begge de kristne hæreførere, Raymond af Antioch og Ali ibn-Wafa

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

49
1150

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1150 (tal)

Begivenheder 
 Slaget ved Tåstrup

Født

Dødsfald

Eksterne henvisninger 

50
1151

Konge i Danmark: Svend 3. Grathe, Knud 5. 1146-1157, Valdemar 1. den Store 1146-1182

Se også 1151 (tal)

Begivenheder

Født

Dødsfald 
 Asser Rig

Eksterne henvisninger 

51
Medalje

En medalje (ital.: medaglia, af lat.: metallum, metal) er en møntlignende genstand, der ærer en person eller organisation for en handling eller en gerning. Den er ikke et betalingsmiddel, selv om den kan have pengemæssig værdi.

Medaljer præges i blødt metal som guld og sølv, kobber (med efterfølgende bronzering), i platin, tin eller bly. Den præges i flere omgange og glødes imellem hver prægning. Forsiden kaldes advers og bagsiden revers som med mønter.

Historie 
Under antikken skelnedes ikke mellem mønter og medaljer. Medaljer forekom som gangbare betalingsmidler. Græske medaljer kendetegnes ved en kunstfærdighed, som selv i dag anses for at være uopnåelig. Kun et fåtal er bevaret. De romerske var langt simplere.

Ved slutningen af 1300-talet fik kunsten at fremstille medaljer en renæssance i Italien og vandt efterhånden indpas i forskellige andre kulturer. Først fremstilledes medaljerne i forme, men det gjorde dem grove og ujævne, så det var nødvendigt at ciselere afstøbningerne med gravstikler.

I 1500-tallet begyndte man at præge dem med stålstempler som med mønter. Dog ciseleredes medaljer fortsat af kunstnerer som Benvenuto Cellini og Raibolini. Tættest på den italienske medaljekunst står den tyske gennem sin kraftige karakteristik (fx guldsmedene i Nürnberg og Augsburg). Den ypperste var Albrecht Dürer.

Hollænderne slog i 1500- og 1600-tallet en usædvanligt stor mængde medaljer af historisk interesse, deriblandt flere satiriske. Efter reformationen ejede selv gejstlige medaljer, og det blev almindeligt, at både mænd og kvinder bar medaljer som udsmykning. 

I 1700-tallet var det særdeles populært at slå medaljer.

I dag tildeles medaljerne ofte til vinderne i sportskonkurrencer: nr. 1 (vinderen) tildeles guld, mens nr. 2 tildeles sølv og nr. 3 bronze.

Se også 

 Prisopgave
 Numismatik

Kilde 
Nordisk familjebok

!