alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Målesender

En målesender er et apparat, der kan levere elektriske vekselspændinger ved høje frekvenser, som bruges indenfor elektronikken ved udvikling, afprøvning og reparation af radioudstyr. En målesender kan sammenlignes med en tonegenerator, men mens tonegeneratoren kan levere forskellige signaltyper ved begrænsede frekvenser, kan målesenderen almindeligvis "kun" lave sinusformede signaler. Til gengæld kan målesenderen arbejde ved meget høje frekvenser, og kan modulere (dvs. variere) frekvensen eller amplituden på måder, der af radioudstyr opfattes som signaler fra f.eks. en radioantenne.

De krav, der stilles til målesendere er, at de er frekvensstabile, har lavt støjtal og har en kalibreret attenuator i udgangen, så man kender det eksakte signalniveau.

Normalt benyttes dBm eller dBµV over tilsvarende belastning (pd), eller dBµV EMF. Forskellen mellem disse 2 spændinger/effekter er 3 dB. 

De fleste målesendere benytter 50 Ω (ohm) som udgangsimpedans, da det er den mest brugte antenneimpedans.

Udstyr til målinger på alm. radio/TV har dog impedansen 75 ohm.

Elektroniske måleinstrumenter
Oscillatorer
Dværgmandel

 
Dværgmandel (Prunus tenella), også skrevet Dværg-Mandel, er en lille, løvfældende busk med en tueformet, tætgrenet vækstform og lyserøde blomster før løvspring. Busken dyrkes på grund af den tidlige blomstring og det flotte høstløv.

Beskrivelse 
Dværgmandel er en lille, løvfældende busk med en tueformet, tætgrenet vækstform. grenene er tynde med fine sideskud. Barken er først blakket rødbrun/gråbeige. Senere bliver den grå med fine barkporer. Gamle grene har mørkegrå, let furet bark. Knopperne er spredte, tiltrykte, kegleformede og små. Farven er brun med rød spids. Alle knopper sidder på opsvulmede knopfæster. 

Bladene er lancetformede med skarpt savtakket rand. Oversiden er blank og mørkegrøn, mens undersiden er lysegrøn. Høstfarven er bleggul. Blomstringen sker lige før løvspringet og fortsætter, mens det foregår. Blomsterne springer ud før bladene i april-maj. De sidder 1-3 sammen i bladhjørnerne. De er ret store og lyserøde. Da de ses så tidligt og i så store mængder, virker buskens blomstring ganske overvældende. Frugterne er lodne stenfrugter, der er bygget og ser ud som små mandelfrugter (ikke at forveksle med mandler, som er kernerne fra stenen inden i frugten).

Rodnettet består af kraftige, vandrette hovedrødder med tætte bundter af siderødder. Planten sætter mange rodskud, især når rødderne bliver såret. Podede planter har "Mirabelle"-rødder (se under Blomme).

Højde x bredde og årlig tilvækst: 2 x 2 m (10 x 10 cm/år), heri ikke medregnet eventuelle rodskud.

Hjemsted 
Dværgmandel er udbredt fra Østrig over Ungarn og Ukraine, Rusland og Centralasien til Sibirien. Alle steder gror den i tørre græsstepper, overdrev og kratskove på mineralrig bund, og den findes bl.a. på stenet og kalkrig bund i Balkan-landene. 

I Mähren omfatter det pannoniske varmeområde de sydlige og midterste Karpater (Pavlov bakkerne). Disse områder var oprindeligt dækket af stepper, skovstepper og lyse egeskove, og i resterne af disse oprindelige vegetationer vokser arten sammen med bl.a. fjergræs, dværgkirsebær, Festuca valesiaca, jordstar, klitrose, Seseli pallasii (en art af hjorterod), tatarisk strandkål, østrigsk astragel og østrigsk gyvel

Anvendelse 
Planten bruges ofte i forgrunden af busketter, men den er lidt drilsk, for de mange udløbere og de talrige rodskud kan gøre den ukrudtsagtig. Den bør dyrkes i stenet jord og i fuld sol på et sted, hvor den ikke kan sende udløbere ud imellem andre planter (plant den f.eks. i en brøndring med én eller flere af de ovennævnte arter som bunddække).

Billeder

Note

Kilde 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Haveplanter
Buske
Lyserøde blomster
Bunddækkende planter
Kirsebærslægten
Dorothy Leigh Sayers

Dorothy Leigh Sayers (født 13. juni 1893 i Oxford, død 17. december 1957 i Witham) var en forfatter, essayist og en af de første kvindelige MA i middelalderlitteratur ved Somerville College (Oxford).
Sayers blev født midt i Oxford i en gejstlig familie og var særdeles fremmelig: hun lærte latin og fransk som syvårig. Hun vandt en plads på kvindekollegiet Somerville i Oxford i 1912 og udgav i 1916 digtsamlingen "Op. I" . Hun fik førstekarakter i moderne sprog på kollegiet, men kunne først komme på selve universitetet et par år efter, da det blev åbnet for kvinder. Hun var meget frisindet; hun gik i bukser og havde et barn uden for ægteskabet og søgte at gøre karriere på trods af sit køn. Hun deltog i kønsdebatten blandt andet med essayet "Er kvinder mennesker?".

Hun skrev primært detektivromaner og -noveller af økonomiske grunde, men de var af forbavsende høj litterær kvalitet (se for eksempel afsnittet om klokkernes "hævn" i De ni Klokkeslag). Hendes kendteste detektiv er Lord Peter Wimsey. Sayers grundlage sammen med G.K. Chesterton, Agatha Christie og Ronald Knox "The Detection Club" i 1929. Hun skrev adskillige religøse tekster som skuespil og var ven både med T.S. Eliot og C.S. Lewis.

Hun hævdede selv, at hendes mest betydningsfulde værk var oversættelse og kommentarer af middelaldertekster som Rolandskvadet og Den guddommelige Komedie, i hvilket hun trak stærkt på C.S. Lewis' og Charles Williams' teorier. Hun var blandt de første til at genopdage de humoristiske elementer i Dantes Komedie.

Litteratur 
 Toni Liversage, Dorothy L. Sayers – En Biografi, Roskilde & Bahnhof, 2011. .

Eksterne henvisninger 
 Bibliografi  (på engelsk)
 http://www.stromata.dk/index.php/sayers
 Drachmann, A. G., Dorothy L. Sayers som Dramatiker, Essayist og Æstetiker (Studier fra sprog- og oldtidsforskning, 238.) 1959

Romanforfattere fra England
Krimiforfattere fra Storbritannien
Essayister fra Storbritannien
Briter i 1900-tallet
Kvindelige forfattere i det 20. århundrede
Humørikon

Et humørikon  er et grafisk stiliseret tegn, et enkelt piktogram der med nogle få sammensatte tegn mere eller mindre let kan fortolkes som ansigtudtryk. Fra email-tidens begyndelse og til i dag har den simple gengivelse udviklet sig hen i retning af mindre stiliserede og meget varierede humørikoner - eksempelvis i form af animerede gif-billeder. De tegnbaserede og nyere grafik-baserede humørikoner anvendes til at udtrykke hvordan en tekstbesked - der nogen gange kan udelades - skal opfattes.

Smiley 

"Smiley" bliver ofte anvendt som en generisk term for enhver emoticon.
Smileys (☺/☻) er stiliserede fremstillinger af et (typisk gult) smilende ansigt. Nutidens smileys er gået over til at være animerede og mere detaljerede end de gamle simple smileys.

Den gule smiley tilskrives ofte franskmanden Franklin Loufrani, men stiliserede ansigter i tekst har været anvendt tidligere:
Johannes V. Jensen benyttede en sur og glad smiley i et brev dateret den 22. december 1900. Jan Ladislaides benyttede en glad smiley i 1635.

En tegnbaseret smiley forestiller et smilende ansigt, hvilket man ser ved at lægge hovedet på venstre skulder.

Eksempler 
:-) viser et glad ansigt, hvor kolonet er øjnene, bindestregen er næsen og den afsluttende parentes er en smilende mund. I slutningen af en sætning angiver det, at teksten er sjov eller at den omfatter noget dejligt fx som kommentar.

;-) betyder, at man skal se det morsomme i det.

:-( betyder, at det er surt eller på anden måde negativt.

:-P skal forestille en smiley som rækker tunge og kan betyde at en bemærkning er ment sarkastisk, eller at man ikke skal tage den alt for alvorligt.

Tit udelades "næsen" for hurtighedens skyld.
Andre smileyer:

| ^_^
| O.o

Eksempler:

Der er naturligvis mange mulige kombinationer og mange betydninger for de samme smileys, da de giver mulighed for en ret bred fortolkning.

Venstrehåndede vender nogle gange deres smileyer om, så man skal lægge hovedet på højre skulder for se det ansigt smileyen forestiller.

Det skal bemærkes at for vesterlændinge og asiater har visse emoticon forskelle.

Se også 

 Internet-jargon
 Jargon
 Slang

Ekstern henvisning

Referencer 

Symboler
Internetjargon
ARM (processorarkitektur)

ARM, tidligere Advanced RISC Machines og endnu tidligere Acorn RISC Machine, er en RISC-mikroprocessorarkitektur. ARM-arkitekturen er den mest anvendte 32-bit-arkitektur efter antal producerede enheder.

ARM-processoren var en af de første RISC-processorer og var fra starten kraftfuld; det var muligt at udføre en instruktion for hver anden klokcyklus. ARM-processoren har en særlig "ren" RISC-implementation og den anses for at være en af de mest elegante moderne mikroprocessorer. Den bliver anvendt i de udbredte ARM mikrocontrollere.

En af meddesignerne af ARM-arkitekturen er Steve Furber, som har fået en Britisk ærestitel. 

ARM1 og ARM2 var og er sikkert de mindste CPUer med 32 bit databus der findes. De blev udviklet i perioden 1984-1987. ARM1 og ARM2 har kun hhv. 25.000 og 30.000 transistorer, hvilket er medvirkende til det særligt lave energiforbrug. Motorolas ældre 16/32-bit-processor 68000 har til sammenligning 68.000 transistorer.

ARM2 blev anvendt i Acorn Archimedes PCen, som kunne købes fra 1987.

Intels xScale anvender ARM-arkitekturen.

ARM-kerner

Arkitekturer

Familier

Kilder/referencer

Se også 
 ARM mikrocontroller
 Indlejret system

Eksterne henvisninger 

 ARM Ltd. 
 ARM Assembler Programming; tutourial, resources, and examples

Linux og ARM 
ARM uden MMU kan køre Linux kerne 2.6 varianten uClinux:
 Linux 2.6: A Breakthrough for Embedded Systems
 uClinux – 2.6.x branch 
 Linux 2.6 – With working ARM support 
ARM med MMU (f.eks. ARM-kerne ARM920T) kan køre standard Linux kerne 2.4-2.6.

Emulator 
 ArcEm – Archimedes Emulator 

Mikroprocessorer
Punktum dk

Punktum dk A/S (tidl. DK Hostmaster) er en uafhængig dansk non-profit-organisation, der som administrator af .dk TLD’et (Top Level Domain), .dk, alene står bag det administrative og koordinerende praktiske arbejde med registrering, redelegering, årlig opkrævning af fornyelsesgebyrer, servicering og sletning af alle de danske Internet .dk-domænenavne. Foreningen Dansk Internet Forum (DIFO) har et 100% ejerskab af Punktum dk, som vedligeholder kontaktinformationerne nødvendige for registrering og besiddelse af et domænenavn, som pr. april 2023 tæller mere end 1.300.000 domænenavne med endelsen .dk. Selve registreringen af et domænenavn skal ske gennem en forhandler, også kaldet en registrator, som er godkendt af Punktum dk, og formidler selve domænenavnet overfor en registrant (dvs. en person/virksomhed der ønsker at registrere et domænenavn).

Historie 
Virksomheden  blev grundlagt i 1999 som DK Hostmaster og begyndte fra og med marts måned 2000 at opkræve et årligt gebyr på 52,50 kr. for hvert .dk-domænenavne, et årligt gebyr som sidenhen er steget til 70 kr. (pr. 2023).

I de første år varetog Punktum dk administrationen på baggrund af en aftale med det daværende Forskningsministerium, men siden 2005 har Punktum dk administreret .dk på baggrund af domæneloven. I marts 2014 blev der vedtaget en ny, revideret domænelov. 

Som et led af den første domænelov blev der i 2008 igangsat et offentligt udbud om hvem, der skulle stå for administrationen af .dk i de næste fem år. Foruden DIFO tog en anden aktør kampen op, men i sidste ende vandt DIFO udbuddet. Beslutningen blev taget på grundlag af en høring, der viste stor opbakning til DIFO fra det brede danske internetsamfund.

I 2014 fik DIFO og Punktum dk igen forlænget administrationstilladelsen frem til 2021.

I april 2023 skiftede DK Hostmater navn til Punktum dk.

Udviklingen i antallet af registrerede .dk-domænenavne 
1996: 6.500  

1997: 7.736 

1999: 140.000 (ved etableringen af DK Hostmaster 1.juli) 

2005: 560.000  

2006: 700.000  

2007: 800.000  

2019: 1.300.000

2023: 1.300.000

DIFO’s bestyrelse har repræsentanter fra 

Advokatsamfundet
Danske Advokater
Danske Medier
Green Power Denmark
Dansk Erhverv
Dansk Industri
Dansk IT
Danish UNIX User Group (DKUUG)
e-mærket
Finans Danmark
Forbrugerrådet Tænk
Forenede Danske Antenneanlæg
HORESTA
Internet Branchens Fællesorganisation
IT-Branchen
RettighedsAlliancen
Rådet for digital sikkerhed​

Referencer

Ekstern kilde/henvisning 
Officiel hjemmeside for Punktum dk A/S

Internetvirksomheder i Danmark
Almennyttige organisationer
Internetteknologi
Mors (gud)

I romersk mytologi er Mors dødens gud.

Mors pendant i græsk mytologi er Thanatos.

Romerske guder
Dødsguder
Mors (flertydig)

Mors har flere betydninger:

 Mors – en ø i Limfjorden
 Mors – Latin for døden.
 Mors (gud) – en romersk gud
Beta

Beta (Β β) er det andet bogstav i det græske alfabet.

Tegnet minder om ß, Eszett, fra det tyske alfabet, men i f.eks. Unicode er det to forskellige tegn.

Computer 

Græske bogstaver
Neurologi

Neurologi, også kaldet hjerne- og nervemedicin eller neuromedicin, er det medicinske speciale, som beskæftiger sig med alle aspekter af diagnostik, vurdering og behandling af sygdomme i hjernen og det øvrige nervesystem, herunder rygmarv og nerver. En læge specialiseret i neurologi betegnes neurolog eller hjernelæge. Eksempler på neurologiske lidelser er blodpropper og blødninger i hjernen, epilepsi, hjernekræft, hjerneinfektioner, hovedpine, autoimmune hjernesygdomme som multipel sklerose, hjerneforgiftninger, demenssygdomme og andre kognitive forstyrrelser, degenerative hjernesygdomme som Parkinson sygdom og øvrige hjernerelaterede bevægeforstyrrelser, nervesygdomme, hjerneskader samt søvnsygdomme.

Berømte neurologer inkluderer Oliver Sacks, Sigmund Freud, Thomas Willis, Robert Whytt, Matthew Baillie, Charles Bell, Moritz Heinrich Romberg, Duchenne de Boulogne, William A. Hammond, Jean-Martin Charcot, C. Miller Fisher og John Hughlings Jackson

 
Neurovidenskab
Signifikansniveau

Signifikansniveau (α) er inden for statistik en vedtaget grænse for sandsynligheden af, at et resultat måtte kunne være fremkommet ved en tilfældighed.

En mere teknisk formulering er, at tallet angiver risikoen ved at forkaste nulhypotesen og antage den alternative hypotese. Altså risikoen for at resultatet, der understøtter den alternative hypotese, er fremkommet tilfældigt.

I praksis vælger man forud for den statistiske afprøvning eller test, ved hvilket signifikansniveau man vil forkaste nulhypotesen. I naturvidenskabelige sammenhænge vælger man oftest α ≤ 0,05. Det vil sige at man kun forkaster nulhypotesen hvis der er mindre end 5 % risiko for at man tager fejl.Samme fejlmargen ses også anvendt i politiske meningsmålinger. 

I andre sammenhænge bruges andre signifikansniveauer. F.eks. kræves der i medicinske sammenhænge et signifikansniveau på α ≤ 0,01, medens man i økonomi og inden for psykologi (intelligensprøver o.lign.) ofte vælger et signifikansniveau på α ≤ 0,05.

For at finde frem til den statistiske signifikans, benytter man en række metoder til hypoteseprøvning.

Eksterne henvisninger 
 Gymportalen

Statistik
Konvertering

Konvertering kan henvise til flere artikler:
Konvertering (teknik) – en teknisk omformning fra én tilstand til en anden
Konvertering (valuta) – en ombytning af valutaer
Konversion – en omvendelse til en anden religion eller sekt
Glasharmonika

En glasharmonika er et musikinstrument lavet af en glaskegle. Den er ikke opfundet, men forbedret af Benjamin Franklin.
Den består af flere glascylindre i forløb. De kan sættes i svingninger, når cylinderen berøres.

Videoer 
 Rondo KV 617 (Glasharmonika) – Mozart / Thomas Bloch, quintet
 Adagio KV 356 (Glasharmonika) – Mozart / Ensemble Modern
 Fantaisie (Glasharmonika) – J.J.S. von Holt Sombach / Thomas Bloch

Eksterne henvisninger 

Musikinstrumenter
Grænsedragningen i Slesvig 1920

Grænsedragningen efter folkeafstemningen i Sønderjylland blev indføjet i dokumentet, der blev underskrevet ved fredsslutningen i Versailles. Her blev det besluttet, at grænsedragningen skulle fastlægges efter en plan, som fremgik af Grænsedragningsdokumentet. Den dermed vedtagne grænse er ikke senere blevet ændret, hverken i nazitiden eller under den ophedede danske debat efter afslutningen af 2. verdenskrig.

Grænseovergange
Der er overgange for gående eller kørende trafik ved grænseovergangene Kruså, Padborg og Sønderjyske Motorvej. Dertil en række mindre overgange i Aventoft, Møllehus, Rudbøl, Sønder Løgum og Sæd.

Ved Danmarks tiltræden til Schengenaftalen blev ti mindre grænseovergange åbnet, Bejers Kro, Bøgelhus, Haraldsdalvej, Madeskovvej, Rønsdam, Siltoft, Skomagerhus, Sofiedal, Vilmkær og Vindtved.

Kilder

Danmarks geografi
Sønderjyllands historie (på tværs af landegrænser)
Grænser
Havarti

Havarti (tidl. Tilsiter) er navnet på en dansk fisket ost fremstillet af komælk. Skorpen er tynd, gullig og cremet – men bliver dog mere tør med tiden. Havarti er opkaldt efter Havarthigården i Holte.

Osten findes både som mild, lagret og gammel ost. Den produceres bl.a. efter original opskrift på Ny Nørup Mejeri i den traditionelle "rugbrødsform". Karise Mejeri, som ikke længere selv producerer ost, men er en ostehandel, får i eget navn fremstillet en havarti, som eksporteres til især Sverige og Tyskland, hvor den ofte sælges som stærk, gammel ost.

Historie 
Den danske havarti blev tidligere kaldt for "dansk tilsiter" efter den tyske ostetype tilsiter. Denne blev sandsynligvis skabt af  hollandske ostemagere fra den mennonittiske trosretning (en særlig streng variant af protestantismen), der sammen med mennonnitter fra store dele af Vesteuropa udvandrede til Østpreussen og bosatte sig i Tilsit (nu Sovetsk). Tilsiter er i dag en af de mest populære, faste oste i Tyskland.

Den danske produktion begyndte i 1921, men fra 1950'erne begyndte den gradvist at blive mere og mere populær, indtil den i 1970 blev Danmarks vigtigste eksportost. Osten fik i 1952 navnet Havarti, opkaldt efter Havarthigården nær Holte, hvor den danske ostepionér Hanne Nielsen havde sit virke i 1800-tallet. Trods Havarti-navnet blev ostetypen aldrig fremstillet på Havarthigården.

I 2009 søgte Dansk Landbrug om at få tildelt EU's Beskyttet geografisk betegnelse-mærke til den danske havarti for at beskytte ostens originalitet i stil med, hvordan Grækenland fik beskyttet deres feta-oste. Beskyttelsen er blevet tildelt i 2019.

Flødehavarti 
Den oprindelige havarti skal ikke forveksles med den ellers populære flødehavarti, der adskiller sig ved at være fremstillet af højpasteuriseret mælk. Dette bevirker, at de valleproteiner, der ellers ville være udskilt under fremstillingen, forbliver i ostemassen, og derved højner udbyttet. En flødehavarti modnes som regel kun meget lidt, da de tilbageværende valleproteiner giver problemer (smagsfejl, udseende) ved længerevarende modning.

Kilder 
 Opslag om havarti i Mejeriforeningens produktleksikon
 Opslag om havarti i Mejeriforeningens Mejerividen

Se også 

Esrom

Oste fra Danmark
Mad fra Danmark
Zeta (bogstav)

Zeta (Ζ ζ) er det sjette bogstav i det græske alfabet, det lyder som dz.

Computer 
I unicode er Ζ U+0396 og ζ er U+03B6.

Græske alfabet
My (bogstav)

My (Μ μ) er et græsk bogstav med lydværdien [m].

Bogstavet bruges bl.a. som symbol for permittivitet. Det ses ofte, at bogstavet u bruges i stedet for "my". Dette ses ved angivelse af kapacitet.

Computer 
I unicode er Μ U+039C og μ er U+03BC.

µ bliver også brugt som SI-præfikset mikro- (i matematisk sammenhæng en milliontedel), men regnes, af historiske årsager, som et selvstændig tegn i unicode, U+00B5 (Micro sign).

Græske alfabet
Rho (bogstav)

Rho, ro (Ρ ρ) er det syttende bogstav i det græske alfabet, det svarer til vores r. Det beskriver i fysikken udtrykket "densitet", også kaldet "massefylde".

Computer 
I unicode er Ρ U+03A1 og ρ er U+03C1.

Genvejstasten for lille rho i word 2016 er 03C1, Alt+x for Unicode ( hex)
Græske alfabet
Sigma (bogstav)

Sigma (Σ σ ς) er det attende bogstav i det græske alfabet, det svarer til vores s. Når sigma er sidste bogstav i et ord bruges ς-formen.

I matematik bruges Σ ofte til at beskrive en sum af matematiske led. Inden for statistik bruges lille-sigma σ almindeligvis til at angive en (en-dimensionel) varians (σ²) eller standardafvigelse (σ), mens store-sigma Σ angiver en flerdimensional variance (kovarians).

Computer 
I unicode er Σ U+03A3, σ er U+03C3 og ς er U+03C2.

Græske alfabet
Psi (bogstav)

Psi (Ψ ψ) er et bogstav i det græske alfabet.

Computer 
I unicode er Ψ U+03A8 og ψ er U+03C8.

Græske alfabet
Omega

Omega har flere betydninger:

Alfabet 
 Omega (bogstav) (Ω, ω), det sidste bogstav i det græske alfabet.
 Omega (kyrillisk) (Ѡ, ѡ), det kyrilliske modstykke til den græske omega

Biler 
 Opel Omega – en mellemstor personbilsmodel fra bilproducenten Opel. 
 "Oldsmobile Omega", en bil model fra General Motors

Matematik 
 "Lambert W-funktionen", også kendt som "omega-funktionen"
 "Omega konstant", en bestemt værdi er afledt af Lambers W-funktionen
 "Wright Omega-funktion", en anden funktion der er defineret i forhold til Lambert W-funktionen
 "Omega sprog", et sæt af uendelig længde sekvenser af symboler
 "Chaitins konstant", skrevet som Ω – et tal, der repræsenterer sandsynligheden for, at et tilfældigt sammensat edb-program ophører.

Videnskab 
 Omega-3-fedtsyre
 Omega-6-fedtsyre
 Omega-9-fedtsyre
 "Omega partikel", en subatomar partikel
 Bogstavet ω benyttes som symbol for vinkelhastighed i fysik.
 Bogstavet Ω benyttes som symbol for ohm i fysik, der er enhed for elektrisk modstand.

Teknologi 
 Omega Navigation System, den første verdensomspændende radionavigationssystem
 "Ωmega interpreter", et rent funktionelt programmeringssprog
 "Iomega", fremstiller lagringsenheder, herunder harddiske.
 "Omega SA", et high-end urmærke som i dag er ejet af Swatch Group

Steder i USA 
 "Omega", California, nu ubeboet
 Omega Hydraulic Diggings, historisk guldminedrift sted
 "Omega", Georgia
 "Omega", Indiana
 "Omega", Oklahoma

Musik 
 "Omega",  en sang af Bruce Dickinson fra hans "Accident of Birth" album.
 "Omega and the Mechanical Animals", kaldenavn adopteret af Marilyn Manson i løbet af deres glamperiode i slutningen af 90'erne 
 "Omega Recording Studios", en skole og studio der ligger uden for Washington DC

Andet 
 Omega Centauri- ligger i stjernebilledet Centaurus (Kentauren) og er vores galakses største stjernehob.
 Omega Pharma-Lotto – et belgisk professionelt cykelhold. 
 Omeganor – et norsk/dansk selskab, der producerer kosttilskud baseret på sardin- og ansjosfisk.
 "Alfa og Omega", en metafor for den første og sidste
San

San har flere betydninger:
 San (flod) - polsk flod
 San (sankt).
 San (bogstav) – et bogstav i det græske alfabet.
 San (folk) - andet navn for buskmænd, et nomadefolk i Sydafrika og Namibia. 
 San (sprog) - navn for buskmænds sprog.
 -san er en japansk endelse der signalerer ærbødighed.
 SAN er et forkortelse for Storage Area Network, der bruges inden for informationsteknologi.
Radian

Radian er en enhed for en SI-afledt vinkel. Det angiver forholdet mellem en given buelængde (eng. arc length) og den dertil hørende cirkels radius.

Ved at opgive en vinkel i radianer kan man let beregne en buelængde b for en vinkel rundt i cirklen med en radius r:

Specielt tilfælde: Hvis radius er én, er en vinkel opgivet i radianer, netop vinklens buelængde rundt i cirklen.

Der går 2π (omkring 6,283185) radianer på en hel cirkel. Én radian er lig med 180/π grader eller ca. 57,29578°. Buen på cirkelperiferien der udspændes af en radian er lig radius af cirklen (se figur).

En vinkel opgivet i enheden radianer, er hvor man har skaleret vinklen i grader efter, at vinklen hele vejen rundt i en cirkel er 2π, i stedet for 360°.

Konvertering af grader til radianer kan gøres ved at anvende følgende formel:

Radian var tidligere en SI supplementerende enhed, men denne kategori blev fjernet fra SI-systemet i 1995.

Om mål for rumvinkel, se steradian (sr).

Se også 
 Trigonometri
 Harmonisk analyse
 Vinkelfrekvens

Bog 

 Hebsgaard, Thomas m.fl. (1989): Matematik Grundbog 2. Forlaget Trip, Vejle.

Referencer 

Vinkelenheder
Afledte SI-enheder
Pi (bogstav)

Pi (Π π) er et græsk bogstav.

Computer 
I unicode er Π U+03A0 og π er U+03C0.

Se også 

Græske alfabet
Pi

Pi har flere betydninger:

 Pi (tal) – en matematisk konstant, defineret som forholdet mellem en cirkels omkreds og dens diameter.
 Pi (bogstav) – et græsk bogstav (Π π)
 Pi (film) – en film af Darren Aronofsky
 Pi (pigenavn) – et dansk pigenavn

Se også:
 Pi's liv – en roman af Yann Martel
 Pi-dag – en mærkedag inspireret af tallet Pi's første 3 cifre.
Matematisk konstant

En matematisk konstant er en talværdi, som ikke ændrer sig; den er derfor det modsatte af en variabel. I modsætning til fysiske konstanter, er matematiske konstanter defineret uafhængigt af fysiske målinger.

Tabel over nogle matematiske konstanter 
Anvendte forkortelser:
 I – Irrationale tal, A – algebraiske tal, T – transcendente tal, ? – ukendt.
 Gen – Generelt, TT – Talteori, KT – Kaosteori, Kom – Kombinatorik.

Note:
 Tabellen er ikke sorteret.

 
Bestemte tal
Tal
Lille vandsalamander

Lille vandsalamander (Lissotriton vulgaris ) er den mest udbredte af Danmarks få salamanderarter . Hannerne kan kendes på deres flotte ryg-kam og på farverne på bugen.

Lille vandsalamander har følgende øgenavne: Moseøgle, ølkrabbe, ølkone, ildorm, vandfirben.

Lille vandsalamander er som alle andre padder fredet i Danmark.

Tilholdssteder 
De gemmer sig oftest i tang-skoven i søer, men dukker op til overfladen for lynhurtigt at snappe en mundfuld luft. De kan også findes under sten og træstubbe på landjorden, men her uden deres ryg-finne.

Berøring 
Man skal være varsom med at tage dem op, da deres sarte hud ikke tåler meget – den er nemlig fyldt med blodkar, som optager ilt fra vandet, og er derfor sårbar overfor vores salte hud. Man kan godt gøre det alligevel, hvis man er forsigtig og husker at gøre hænderne våde.

Referencer

Se også 
 Stor vandsalamander
 Bjergsalamander

Eksterne henvisninger 

 8. april 2013, videnskab.dk: Dansk vandsalamander klatrer i træer

Egentlige salamandre
Danmarks padder og krybdyr
Stor vandsalamander

Stor vandsalamander (Triturus cristatus) er en salamander i familien Salamandridae og findes i det meste af Central- og Østeuropa, i Storbritannien og i dele af det sydlige Skandinavien. I Danmark er stor vandsalamander almindelig i det østlige Danmark, den findes ikke på Rømø, Fanø og Læsø, og i store dele af Nord- og vestjylland.

Stor vandsalamander er fredet i Danmark.

Se også 
 Lille vandsalamander
 Bjergsalamander

Referencer

Eksterne henvisninger 

Egentlige salamandre
Danske arter i Habitatdirektivet
Danmarks padder og krybdyr
Louis Hjelmslev

Louis Trolle Hjelmslev (født 3. oktober 1899 i København, død 30. maj 1965 i Ordrup) var en dansk internationalt anerkendt sprogvidenskabsmand og semiotiker, der anlagde en synkron sprogteori kaldet glossematik. Han virkede ved Københavns Universitet, hvor han blev uddannet, såvel som i udlandet og en kortere periode ved Aarhus Universitet. Han var medstifter af Lingvistkredsen i København, og formand for den i mange år.

Louis Hjelmslev var søn af matematikeren Johannes Hjelmslev (1873-1950).

Begravet på Ordrup Kirkegård.

Essay: Omkring Sprogteoriens Grundlæggelse, 1943

Eksterne henvisninger 
 

Semiotikere
Lingvister fra Danmark
Grammatikere
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Personer fra København
Ansatte ved Aarhus Universitet
Ansatte ved Københavns Universitet
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Alumni fra Københavns Universitet
Studenter fra Gammel Hellerup Gymnasium
Gruppe

Gruppe har flere betydninger:
 Gruppe (matematik) – en matematisk struktur
 Gruppe (militær enhed) – den mindste militære enhed
 Gruppe (periodisk system) – mindre del af det periodiske system
 Gruppe – en samling mennesker ofte med et fælles mål

Se også
 Band – musikgruppe
 Funktionel gruppe – den del af et molekyle som bestemmer molekylets kemiske egenskaber
 Gruppesex – seksuelt samvær mellem mere end to personer på samme tid
 Gruppeteori – den del af matematikken, der beskæftiger sig med grupper
 Koncern – gruppe af virksomheder
 VL-gruppe – virksomhedsleder-grupper
 Arbejdsgruppe
Gruppeteori (matematik)

Gruppeteori er den del af matematikken, der beskæftiger sig med grupper, eller mere specifikt de endelige grupper. Man er ofte interesseret i at finde ud af hvor mange grupper, der findes med et givent antal elementer (også kaldet gruppens orden). I gruppeteori er man altså interesseret i at finde ud af hvor mange forskellige grupper der findes med fx 30 elementer.

 

ml:ഗ്രൂപ്പ് സിദ്ധാന്തം
Paul Dirac

Paul Adrien Maurice Dirac (født 8. august 1902 i Bristol, død 20. oktober 1984 i Tallahassee) var en teoretisk fysiker fra England, der arbejdede inden for kvantemekanikken. I 1926 påviste han, at Heisenberg og Schrödingers måde at formulere kvantemekanikken på er ækvivalente.

Han delte Nobelprisen i fysik i 1933 med Erwin Schrödinger for deres "opdagelse af nye produktive former af atomteorien."

Dirac var ateist. Efter at Wolfgang Pauli blev spurgt om Diracs synspunkter, svarede han: "If I understand Dirac correctly, his meaning is this: there is no God, and Dirac is his Prophet".

Bedrifter 
 Dirac forklarede det kvantemekaniske spin som et relativistisk fænomen.
 Forudsagde eksistensen af den subatomare partikel positron.
 Dirac-ligningen.
 Large Number Hypothesis

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Dirac Medal  of the International Centre for Theoretical Physics
 Paul Adrien Maurice Dirac Biography
 Dirac Medal of the World Association of Theoretically Oriented Chemists (WATOC)

Personer fra Bristol
Fysikere fra England
Teoretiske fysikere
Nobelprismodtagere i fysik
Modtagere af Copleymedaljen
Nobelprismodtagere fra Storbritannien
Ateister
Alumni fra University of Cambridge
Modtagere af Royal Medal
Briter i 1900-tallet
Dirac

Dirac har flere betydninger:
 Paul Dirac (1902-1984)
 Dirac (videokompressionsformat)
Svovlsyre

Svovlsyre er en vandklar, farveløs væske. Det er en stærk, uorganisk syre, som kan blandes med vand i ethvert blandingsforhold. Svovlsyre er diprot, dvs. hvert molekyle kan fraspalte to hydrogenioner. Salte af svovlsyre kaldes for sulfater. Svovlsyre blev oprindeligt kaldt vitriol.

Koncentreret svovlsyre er kraftigt ætsende. Ved fortynding med vand frigives meget kemisk energi i form af varme. Derfor skal syren hældes i vand og ikke omvendt. Hvis vand hældes direkte i svovlsyre, er der stor risiko for, at blandingen begynder at koge og syren sprøjter ud af beholderen. Hvis syren omvendt hældes i vand, er der mere væske, som varmen kan fordele sig i, og risikoen er langt mindre.

Tekniske anvendelser 
Svovlsyre bruges til mange formål og er det mest anvendte stof i den kemiske industri. Svovlsyre bruges bl.a. til:
 Behandling af malm
 Råstof ved fremstilling af andre kemikalier, herunder
 Kunstgødning 
 Sprængstoffer
 Behandling af spildevand
 Olieraffinering
 Elektrolyt i akkumulatorer til biler

Miljøforhold 
Svovlsyre dannes i atmosfæren, når svovldioxid fra forbrænding af svovlholdig olie går i forbindelse med vand. Nedbør, der er forurenet med denne svovlsyre, kaldes syreregn, og medvirker til forsuring af jordbund og vandmiljø.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper
 Salpetersyre
 Saltsyre

Eksterne henvisninger 

Syrer
Svovlforbindelser
Oxygenforbindelser
Stor fladstjerne

 
Stor fladstjerne (Stellaria holostea) er en 15-30 cm høj urt, der vokser i skov og krat. Arten er et velkendt element i en dansk skovbund.

Beskrivelse 
Stor fladstjerne er en flerårig urt med en opstigende og rodslående stængel, der er firkantet. De siddende, lancetformede blade er omkring 3-7 cm lange. Planten blomstrer i maj-juni med 8-20 blomster i standen. Bægerbladene er 6-9 mm, mens de hvide kronblade er ca. dobbelt så lange og er kløvet ind til midten.

Voksested 
Stor fladstjerne vokser på fugtig muldbund i f.eks. løvskove. Den er almindelig i det meste af Danmark (sjældnere i Vestjylland).

Kilder/Henvisninger 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Bo Mossberg, Lennart Stenberg og Stefan Ericsson, Den store nordiske flora, København, 1994, side 99.

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Hvide blomster
Skovbundsplanter
Manchego

Manchego er en ost fremstillet af fåremælk lagret i minimum 60 dage. Den er produceret i Castilla-La Mancha-regionen i Spanien. Manchego er en af Spaniens mest kendte oste og kan købes i de fleste danske supermarkeder.

Det er en fast ost, mere hvid end gullig med en cremet smag, hvor smagen af fåremælk kommer til sidst. Den spises mellemlagret, lagret eller meget lagret.

Spaniere skærer osten
 I to. Og deler den halvdel i kvarter
 Det kvarte stykke med den største skæreflade lægges mod skærebrættet
 Den øverste skorpe skæres af, hvorefter der kan skæres trekantede stykker af osten, til man når bundskorpen.

Eksterne henvisninger 
 Encyklopædi om Spaniens oste 
 The manchego cheese 

Oste
Mad fra Spanien
Gouda (ost)

Gouda () er navnet på en ost, der oprindelig kommer fra byen Gouda i Zuid-Holland i Nederlandene. Navnet er ikke beskyttet, så osten kan produceres og sælges under dette navn over hele verden.

Oste
Mad fra Holland
Chimpanse

Chimpansen (Pan troglodytes) er sammen med bonoboen menneskets nærmeste slægtning. Chimpanser deler næsten alle menneskets gener. Menneskets og menneskeabernes genom er på omkring 20.000 gener, og ny dansk forskning viser at chimpansens gener er 99%, gorillaens er 98% og orangutangens er 97% de samme som menneskets gener.

Den almindelige chimpanse, som denne artikel omhandler, er opdelt i flere underarter:

 Pan troglodytes troglodytes
 Pan troglodytes schweinfurthii
 Pan troglodytes marungensis
 Pan troglodytes verus
 Pan troglodytes vellerosus

Chimpanser findes i tropiske skove og på våde græsstepper i Vest- og Centralafrika. Voksne chimpanser kan blive op til 130 cm (hunner) og 160 cm (hanner), og kan veje mellem 40-70 kg. Trods deres ringe højde og drøjde i forhold til mennesker er de cirka 1,5 gange stærkere end os. 

Chimpansens krop er hovedsagelig dækket af sortbrune hår, kun ansigt, fingre, håndflader, tæer og fodsåler er hårløse. Ligesom mennesket har chimpansen modsatstillede tommelfingre. Men chimpansens storetå er ligeledes modsatstillet, så dyret kan også gribe med tæerne. Graviditeten varer 8 måneder. Ungerne bliver vænnet fra, når de er ca. 3 år, men de bevarer ofte en tæt kontakt til moderen mange år herefter. Chimpansen bliver kønsmoden, når den er omkring 8-10 år. Den højeste levealder, man kender til, er 66 år.

Chimpanser lever i familiegrupper med både hunner, hanner og unger. Grupperne kan blive store med op til 150 medlemmer, men oftest holder de sammen i noget mindre grupper. Chimpanserne bevæger sig både på jorden og i træer. De går for det meste på fire ben, men kan over korte distancer bevæge sig på to ben.

Føden består hovedsagelig af grønfoder – frugter, blade, nødder og frø, men bliver suppleret af proteinkilder, f.eks. insekter og nedlagt bytte fra organiseret jagt. Chimpanser kan her jage og dræbe f.eks. leopardunger, andre aber og tilmed chimpanser fra andre familiegrupper.

Jagten har oftest til formål at beskytte gruppen og dens yngleterritorium, men der er også eksempler på jagt udelukkende for at stille sulten. I jagten på insekter demonstrerer chimpanserne en formidabel evne til at fremstille redskaber – en evne, der definitionsmæssigt længe var forbeholdt mennesket som et af de grundtræk, der adskilte dem fra dyrene. Chimpansen kan tilvirke små grene, så de virker som "fiskestænger" – perfekte til at stikke i hullerne i et termitbo og fiske termitter frem med. Herudover er der f.eks. også eksempler på chimpanser, der har bestemte nøddeknækkersten; de dygtigste chimpanser lærer de andre, hvordan man hermed knækker skallen på genstridige nødder.

Kilder & Referencer 

 
Aber fra Afrika
Dyr fra Centralafrika
Dyr fra Vestafrika

kg:Kimpenzi
Salpetersyre

Salpetersyre er en stærk syre; en vandklar, farveløs og stærkt ætsende væske. I vandige opløsninger dissocieres så godt som alle salpetersyremolekyler i nitrationer og hydrogenioner. Salte af salpetersyre kaldes for nitrater, og næsten alle disse nitrat-salte er opløselige i vand.

Fremstilling 
Salpetersyre fremstilles ud fra kvælstofdioxid og vand. I den såkaldte Ostwald-proces fremskaffes kvælstofdioxiden ved at ammoniak reagerer med ilt på en katalysator af platin og danner kvælstofoxid, som derefter oxideres til kvælstofdioxid.

Tekniske anvendelser 
Salpetersyre i sig selv reagerer med de fleste metaller, og finder derfor anvendelse inden for metallurgi og raffinering af metaller. Aqua regia (også kaldet kongevand) er en blanding af salpetersyre og saltsyre, og dette er et af de få reagenser der kan opløse guld og platin. Syren angriber ikke aluminium, og den blev derfor tidligere brugt til afkalkning af aluminiumskedler.

Salpetersyre bruges desuden til:
 Iltningsmiddel for raketmotorer
 Råstof for fremstilling af andre kemikalier, herunder
 Kunstgødning
 Sprængstoffer
 Syntese af organiske forbindelser

Miljøforhold 
Salpetersyre dannes i naturen ud fra nitrater udledt fra menneskelige aktiviteter, og derfor er salpetersyre en af de forbindelser der findes i syreregn og bidrager til forsuring af jordbund og vandmiljøet.

Sundhed og sygdom 
Salpetersyre er stærkt ætsende, og forårsager i koncentreret form misfarvning af huden (gullige pletter) og brandsår i øjne og luftveje.

Se også 
 Kemi
 Saltsyre
 Svovlsyre

Syrer
Nitrater
Saltsyre

Hydrogenchlorid er en meget letopløselig gas, hvis vandige opløsninger kaldes saltsyre. Da det er en stærk syre, er så godt som alle hydrogenchloridmolekyler i saltsyre dissocieret til kloridioner og hydrogenioner: Sådanne opløsninger kan have en pH, der er lavere end 0. Saltsyre kan købes i byggemarkeder i en koncentration på 30 procent.

Fremstilling 
Hydrogenchlorid kan fremstilles ved at blande NaCl og NaHSO4 og derefter opvarmes som vist på billedet. Gassen der stiger til vejrs er HCl og materialet der er tilbage er saltet Na2SO4.

Tekniske anvendelser 
Aqua regia (også kaldet kongevand) er en blanding af saltsyre og salpetersyre, og dette er et af de få reagenser, der kan opløse guld og platin.
Saltsyre bruges også til afsyring af murværk.

Sundhed og sygdom 
Den stærkt sure fordøjelsesvæske i den menneskelige mave består af saltsyre samt enzymer, der deltager i nedbrydning af proteiner i maden.

Se også 
 Kemi
 Kemiske stofgrupper
 Svovlsyre

Syrer
Klorforbindelser
Hydrogenhalider
Konversion

Konversion er omvendelse til en anden religion eller til en anden sekt. Den, der er konverteret kaldes en konvertit (ital. convertito, afledt latin convertere – vende rundt). Det er en, der eksempelvis er skiftet fra katolicisme til islam. På dansk kendes begrebet at være omvendt. Som oftest kræver konversion en række ritualer, som viser og forankrer forandringsprocessen socialt, dels den religiøse gruppe, dels det omgivende samfund.  

I religionsvidenskaben beskrives konversion som en religiøs forandringsproces, hvor forskellige faktorer som krise, søgen, møde (kontakt med en religiøs 'anden'), interaktion, engagement og konsekvenser af konversionen er bestemmende for omvendelsesprocessen. Religionsforskere forsøger dermed at forklare konversion ud fra forskellige videnskabsgrenes forklaringsmodeller.

Se også 
 Rite
 Religionssociologi
 Religionshistorie

Noter og referencer 

Religion
Religionssociologi
Langnålet ædelgran

Langnålet ædelgran (Abies concolor)  er et op til 45 meter højt stedsegrønt nåletræ, der er hjemmehørende i det vestlige USA. I Danmark er det almindeligt plantet i haver og parker og når her en højde på ca. 25 m.

Beskrivelse 
Langnålet ædelgran har en stamme, der er ret og gennemgående helt ud i toppen (nogle træer har dog en tilbøjelighed til at danne dobbelte topskud). Ældre træer får afrundet top. Grenene sidder i kranse vandret ud fra stammen. Barken er først grågrøn, men bliver senere grå og glat med harpiksholdige blærer. Knopperne er lysegrå, afrundede og næsten sammenvoksede. Nålene er usædvanligt lange, opadbuede, næsten oprette og grågrønne på begge sider, men med en grøn midterribbe på undersiden. De mangler spids. Koglerne er cylindriske og oprette. De falder fra hinanden, når de bliver modne. Selve frøene modner ikke altid i Danmark, og de spirer noget usikkert.

Rodnettet er kraftigt med dybtgående hovedrødder og fladt udbredte finrødder. Langnålet ædelgran er modstandsdygtig overfor vedsvampe. De knuste nåle lugter kraftigt af terpentin og citron.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 25 × 4 m (25 × 10 cm/år). Disse mål kan fx anvendes, når arten udplantes.

Udbredelse 
Den langnålede Ædelgran hører hjemme på magre klippeområder med rigelig sne og med tør, veldrænet jord mellem den 43. og den 31. nordlige breddegrad i det vestlige USA.

Voksested 
På Sierra Nevada i Californien, USA, vokser denne art sammen med bl.a. blå douglasgran, californisk eg, californisk flodceder, coulterfyr, gulfyr, jeffreyfyr, klitfyr (underarten murrayana), mammuttræ, Quercus chrysolepis (en art af eg med kristtornagtige blade), rød ædelgran og storkoglet douglasgran

Note

Kilde 
 Sten Porse: "Plantebeskrivelser", DCJ 2003 (CD-Rom).
 Systema naturae 2000 (classification) – Abies concolor

Eksterne henvisninger 
 Billede af træets naturlige vækstform

Blomster i juni
Tørketålende planter
Nåletræer
Ædelgran-slægten
Indikatorart

En indikatorart er en art, der trives under den samlede påvirkning af vejrforhold og nærings- og pH-værdier. Det gør den så karakteristisk for en biotop, at man kan bruge den som indikator, når man vil finde grænserne for denne biotop. Hedelyng er f.eks. indikatorarten for dværgbuskheder i Danmark. Almindelig Engelskgræs er indikator for saltprægede voksesteder, som f.eks. strandenge eller vejkanter.

I de fleste tilfælde vil man dog foretrække at arbejde med grupper af arter som indikatorer. For biotopen "hede" ville man i stedet bruge samlingen Hedelyng + Almindelig Revling + Rensdyrlav.

Definitioner 
David B. Lindenmayer m.fl. angiver 7 alternative definitioner for begrebet indikatorart:

 en art der viser, at et sæt af andre arter findes på stedet, og – når den mangler – at disse arter ikke kan findes
 en nøgleart, dvs. en art, som indebærer store ændringer i antallet og forekomsten af mindst én anden art i økosystemet, hvis den kommer til eller forsvinder
 en art, der viser menneskeskabte miljøforhold, som f.eks. luft- eller vandforurening (ofte kaldet ”forureningsindikator”)
 en dominerende art, som skaber en stor del af biomassen, eller som udgør en stor del af individantallet på stedet
 en art, som viser bestemte miljøbetingelser, som f.eks. bestemte jordbunds- eller dræningsforhold
 en art, der menes at være følsom overfor miljøændringer, og som derfor kan bruges til en tidlig varsling om ændringer som global opvarmning eller øget brandrisiko (ofte kaldet bioindikatorart)
 en art, der afspejler virkningerne af gentagen forstyrrelse eller effekten af en indsats for at afbøde virkningen af forstyrrelse, dvs. en art, der viser plejeniveauet på stedet.

Typerne 1, 2 og 4 har været foreslået som indikatorer for biodiversitet, mens typerne 3, 5, 6 og 7 skal gælde som indikatorer for miljøforhold og/eller ændrede, økologiske processer.

Eksempler 

Indikatorarter for opgivne græsningsarealer

 Almindelig Fredløs, Almindelig Mjødurt, Almindelig Ørnebregne, Gederams, Skvalderkål.

Indikatorarter for gødet eng

 Ager-Tidsel, Almindelig Hundegræs, Almindelig Kvik, Eng-Rapgræs, Eng-Rottehale, Eng-Svingel, Mose-Bunke, Mælkebøtte, Stor Nælde og Vild Kørvel.

Indikatorarter for tilgroede, tidligere dyrkede enge

 Almindelig Hindbær, Almindelig Hundegræs, Eng-Rapgræs, Eng-Rottehale, Eng-Rævehale, Eng-Svingel, Gederams, Gul Okseøje og Rød Kløver.

Noter

Se også 
 Indikatorværdier
 Nøgleart

Kilder 
 

Økologi
Kontinentalsokkel

Kontineltalsoklen er den del af et kontinent, som befinder sig under havets overflade. Man beregner som regel kontinentets udstrækning ud til 200 meters vanddybde, fordi kontinentalskrænten oftest begynder dér. Der er dog store variationer, spændende lige fra en skrænt, der begynder ret uden for kysten, til én, der ligger mange hundrede kilometer ude og ved en vanddybde på ca. 700 m.

Eksterne henvisninger
University of Texas at Austin (2008, July 1). Invisible Waves Shape Continental Slope. ScienceDaily. Retrieved December 9, 2008 Citat: "...How exactly this will contribute to ocean circulation, I really don't know," said Zhang..."

Økologi
Oceanografi
Geofysik
Kulbrinte

I kemien er en kulbrinte, carbonhydrid eller hydrocarbon et organisk stof, der udelukkende består af kulstof og brint. Det er fælles for disse stoffer, at de er bygget over et skelet af kulstof, hvortil brintatomerne er bundet. Kulstofskelettet kan være en forgrenet eller uforgrenet kæde af kulstofatomer (se alifatiske stoffer) eller ringe af kulstofatomer (se aromatiske stoffer). Kulbrinter findes i stor mængde som fossile brændstoffer og indgår som en vigtig del af kulstofkredsløbet.

Metan (naturgas) er den mest simple kulbrinte med kun ét kulstofatom og fire brintatomer (CH4), mens ethan er har to kulstofatomer, der er bundet til hinanden, og som hver har tre brintatomer bundet til sig (C2H6). Begge disse hører under gruppen af alkaner.

Kulbrinterne kan inddeles i tre hovedgrupper.
 Aromatiske kulbrinter, der har mindst én aromatisk ring (som en benzenring) ud over, hvad de ellers har af bindinger
 Mættede kulbrinter (også kendt som alkaner), der hverken har dobbelte, tredobbelte eller aromatiske bindinger
 Umættede kulbrinter, der har én eller flere dobbelt- eller trippelbindinger mellem kulstofatomerne. De umættede kulbrinter inddeles yderligere i alkener og alkyner.

Flydende kulbrinter findes i stor mængde som fossile brændstoffer, der hentes op af undergrunden, og kaldes olier (tidligere "stenolier"), mens de tilsvarende gasser kaldes naturgasser. Begge typer er vigtige som brændstof og som råstof i fremstilling af organiske forbindelser, så som plasticstoffer (polymerer), voks og olieprodukter. Kulstofkredsløbet beskriver bl.a. forbrændingen af de fossile brændstoffer til kuldioxid, jf. global opvarmning. Kulbrinterne bidrager også i form af forbrændingsprodukter til skabelsen af typiske storbyproblematikker som smog, den generelle forurening af atmosfæren, og til nedbrydningen af ozonlaget.

Se også 

 Benzen
 Dieselolie
 Organisk kemi
 Propan
 Styren
 Økologi

Ekstern henvisning 
 Grafisk fremstilling af verdens ressourcer af kulbrinter, produktion og forbrug 
 Stor flod af kulbrinter fundet på Saturns måne Titan. Videnskab.dk 2012 

 
Brændstoffer og brændsler
Økologi
Tvetand

Tvetand (Lamium) er udbredt i Europa og Asien med omkring 25 arter. Det er énårige eller flerårige urter, som er beklædt med kegleformede hår og små kirtler. Stænglerne er firkantede i tværsnit, og de bærer bladene modsat stillet. Bladene er bredt ægformede til hjerteformede med groft takket rand. Bladribberne danner et netværk, og begge bladsider er behårede. Blomsterne er samlet i kransagtige stande, som sidder ved bladhjørnerne. De enkelte blomster er 5-tallige og uregelmæssige med kronblade i hvidt, rosa eller purpurrød. Frugterne er trekantede delfrugter, som bærer myrelegemer.

 Døvnælde (Lamium album)
 Liden tvetand (Lamium amplexicaule)
 Nyrebladet tvetand (Lamium confertum)
 Almindelig guldnælde (Lamium galeobdolon)
 Plettet tvetand (Lamium maculatum)
 Rød tvetand (Lamium purpureum)
 Fliget tvetand (Lamium purpureum var. purpureum)

 Lamium moschatum

Noter
Ekstracellulærvæske

Ekstracellulærvæske (ECV) er kroppens indhold af vand uden for cellerne. Ekstracellulærvæsken hos en rask mand på 70 kg er omkring 14 liter.

Ekstracellulærvæsken består af blodplasma (PV) og væsken udenom cellerne (interstitialvæske, ISV).

Se også
 Cerebrospinalvæske
 Det tredje rum
 Intracellulærvæske
 Ledvæske
 Pleuravæske
 Total body water
 Transcellulærvæske
 Vandfase

Kropsvæsker
Vand
Intracellulærvæske

Intracellulærvæske (ICV) er kroppens indhold af vand inde i cellerne. En voksen rask mand på 70 kg indeholder omkring 28 liter intracellulærvæske.

Se også 
 Cytosol – den enkelte celles intracellulærvæske
Ekstracellulærvæske – kroppens indhold af vand uden for cellerne

Kropsvæsker
Vand