alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Dalai Lama

Dalai Lama er eksiltibetanernes religiøse overhoved. Den nuværende Dalai Lama hedder Tenzin Gyatso. Af familie, venner og hof kaldet Kundun, hvilket betyder "tilstedeværelsen". Dalai Lama blev født i landsbyen Tagtser, i den tibetanske provins Amdo, i året 1935. En delegation, ledet af Keutsang Rinpoche, finder, i 1937, det lille barn, som ved udpegelse af den 13. Dalai Lamas personlige genstande, bekræfter at han er den nye inkarnation. I 1940, bliver den 14. Dalai Lama tronsat i Potala-paladset i Lhasa. Dalai Lama tihører Gelug-sekten af Tibetansk Buddhisme.

I lighed med Karmapa'erne, de tidligere Dalai Lama'er og andre lamaer, menes den nuværende Dalai Lama at være en emanation af den meget store og kendte bodhisattva Avalokiteshvara.  

Dette er med til at give Dalai Lama hans vigtige betydning, da han herved bliver et symbol på kærligheden til alle levende væsner. Dalai Lama anses af tibetanerne for at være selve den tibetanske folkesjæl og de omgiver ham derfor med stor respekt, kærlighed og hengivelse. Han er for mange personificeringen af begrebet fredskultur. Gennem hans personlighed og tro på at løse alle problemer på fredelig vis, giver han andre motivation til at arbejde for en fredeligere verden.

Dalai Lama er overhovedet i tibetanernes religion, men de har også et andet overhoved, under navnet Panchen Lama. Denne er lærermester for en fremtidige Dalai Lama, mens den nuværende Dalai Lama ville være det for den fremtidige Panchen Lama.

Direkte oversat betyder Dalai Lama visdommens ocean. Dette er meget sigende for dalai lamaerne, da de er legemliggørelsen af den aktive boddhisattva-tilstand. På grund af Dalai Lamaernes boddhisattva-tilstand kan deres hjælp nå ind i alle karmaverdener.

Dalai Lama er meget usekterisk, hvilket har betydet at han kender buddhismen i alle afkroge. Udover at være velbevandret i sutraene, mestrer han også de hemmelige dzogchen-belæringer, som egentlig hører Nyingmapa-skolen til, og er dermed mester i den højeste tantriske yoga.

Inkarnationer af Dalai Lama 

 Gendun Drub (1392 – 1475)
 Gendun Gyatso (1475 – 1542)
 Sonam Gyatso (1543 – 1588)
 Yonten Gyatso (1589 – 1617)
 Ngawang Lobsang Gyatso (1617 – 1682)
 Tsangyang Gyatso (1683 – 1706)
 Kelsang Gyatso (1708 – 1757)
 Jamphel Gyatso (1758 – 1804)
 Lungtog Gyatso (1806 – 1815)
 Tsultrim Gyatso (1816 – 1837)
 Khedrup Gyatso (1838 – 1856)
 Trinle Gyatso (1856 – 1875)
 Thubten Gyatso (1876 – 1933)
 Tenzin Gyatso (1935 – ?)* 
* Af politiske og økonomiske grunde gik der to år fra den 13. Dalai Lama døde, til den 14. formelt blev indsat.

Eksterne henvisninger 

Buddhisme
Aktivister fra Tibet
Avalokiteshvara

Avalokiteśvara (Sanskrit: अवलोकितेश्वर) er en af de mest kendte bodhisattvaer og både Dalai Lama og Karmapa siges at være en udstråling af Avalokiteśvara.

Avalokiteshvara betragtes som medfølelsens Buddha og kaldes på dansk også for Kærlige Øjne. 
Avalokiteshvara hjælper i de forskellige eksistensformer/verdener ved at give de respektive eksistenser det de mangler for at nå oplysningen.

På Sanskrit er Avalokitesvara også kendt som Padmapāni ("Holderen af Lotussen") eller Lokeśvara ("Verdens Herre").

Galleri 

Buddhisme
Hvas avneknippe

Hvas Avneknippe (Cladium mariscus) er en plante, som hører til Halvgræs-familien.
Den kan blive op til 3 meter høj, og har glatte stængler og brede skarpe blade, som man nemt kan skære sig på. Bladene bøjer ofte skarpt nedad mod jorden, og de tætpakkede blomsterstande sidder i spidsen af stænglen. Planten findes i moser og sumpe, normalt i basisk vand. Anvendes ofte til tagtrækning, især til dækning af tagryggen.

Avneknippe
Hornnød-familien

Trapaceae er en plantefamilie i Myrte-ordenen med kun en slægt: Hornnød (Trapa).

Nyere fylogenetisk klassifikation placerer slægten Trapa i Kattehale-familien (Lythraceae).

Plantefamilier

en:Water caltrop
lt:Agariniai
Langøret flagermus

Langøret flagermus (Plecotus auritus) er en flagermus, der er forholdsvis almindelig i Danmark. Den yngler f.eks. i kirketårne, redekasser, hule træer, kældre og stalde.

Udbredelse 
Langøret flagermus lever i størstedelen af Europa, mod nord til 63. nordlige breddekreds og mod øst til Ural og Kaukasus. I det sydligste Europa findes den meget spredt.

I Danmark er den udbredt i de fleste egne, bortset fra Nord- og Vestjylland. Den er ikke kendt fra Langeland. Almindeligst er den på Bornholm.

Udseende 
Ørerne er næsten lige så lange som kroppen, der måler cirka 45 mm i længden, ligesom halen. Oversiden er brun eller gråbrun, mens undersiden er gråhvid. Vingefanget er 25 cm og vægten 5-12 gram.

Føde 
Langøret flagermus lever som andre flagermus af insekter, men tager især natsommerfugle som ugler. Den fanger både byttet i luften og plukker det direkte fra blade og grene, mens den står stille i luften på svirrende vinger. De mindre insekter fortæres flyvende, mens de større bringes til en fast ædeplads. Til de stillesiddende insekter udnytter langøret flagermus sin passive hørelse, ikke sonaren, idet natsommerfugle ofte frembringer en summen, når de varmer op.

Formering 
Parringsperioden er fra efterår til forår, dog afbrudt af vinterdvalen. Hunnerne finder i yngletiden sammen i små grupper, barselskolonier. Her føder de i juli måned 1 eller 2 unger, der klynger sig fast til moderen for at die. Når hunnen skal ud og jage, efterlader hun ungen i "barselsstuen". Efter 6 uger er ungerne flyvefærdige og selvstændige. Hannerne er kønsmodne efter et år, mens hunnerne føder deres første unger efter 2 år.

Billeder

Kilder og eksterne henvisninger 

 Herluf Winge (1857-1923). Bind 5: Pattedyr i Danmarks Fauna. Gads Forlag 1908

 :wikispecies:Plecotus auritus

IUCN Rødliste - ikke truede arter
Småflagermus
Danske arter i Habitatdirektivet
Danmarks pattedyr
Kaare

Kaare (eller Kåre) er et nordisk drengenavn, som betyder "den krølhårede". 1.599 danskere bærer pr. 1. januar 2015 et af disse to navne ifølge Danmarks Statistik.

Kendte personer med navnet
 Kaare Bergh, dansk digter
 Kåre Bluitgen, dansk forfatter
 Kåre Johannessen, dansk historiker, forfatter og tidligere museumsinspektør på Middelaldercentret
 Kaare Klint, dansk arkitekt
 Kaare Norge, dansk guitarist
 Kåre Quist, dansk journalist og tv-vært
 Kåre Schultz, dansk erhvervsmand og direktør for H. Lundbeck
 Kaare Svalastoga, dansk professor i sociologi fra Københavns Universitet
 Kaare R. Skou, dansk journalist
 Kåre Wanscher, dansk trommeslager i Michael Learns To Rock
 Kåre Willoch, norsk politiker og fhv. statsminister
 Kaare Weismann, dansk professor i dermatologi

Navne i fiktion 
 Kåre – figur i Drengene fra Angora spillet af Rune Tolsgaard

Andre anvendelser 
 Se Kåre

Noter 

Drengenavne
Mangeløv-slægten

Mangeløv-slægten (Dryopteris) har følgende fællestræk: Bladene er to til flere gange fjersnitdelte med runde sporehushobe (sori). Bladstilkene har en rendeformet fure på oversiden. Flere arter dyrkes som haveplanter.

 Almindelig mangeløv (Dryopteris filix-mas)
 Bredbladet mangeløv (Dryopteris dilatata)
 Butfinnet mangeløv (Dryopteris cristata)
 Duftende mangeløv (Dryopteris fragrans)
 Finbladet mangeløv (Dryopteris expansa)
 Smalbladet mangeløv (Dryopteris carthusiana), Skarpfinnet Mangeløv.

Mangeløv-familien
Haveplanter
Planteslægter
Sedna

Sedna er et ord med flere betydninger. Der henvises til:

 Sedna (gudinde) – Inuitternes lunefulde havgudinde.
 90377 Sedna – en småplanet (2003 VB12) lidt mindre end Pluto, opdaget i 2003.
Almindelig mangeløv

 
Almindelig mangeløv  (Dryopteris filix-mas) er en bregne med 30-140 cm høje blade. Den vokser i skove, krat, på skrænter og stendiger. I haver gør almindelig mangeløv sig godt som bundplantning under buske og træer. Hele planten er giftig, men har været brugt som ormemiddel (mod bændelorm).

Beskrivelse 
Almindelig mangeløv er en tuedannende flerårig urt med en tæt, tragtformet roset af blade. Tragten er noget mere snæver, end den er hos strudsvinge. De enkelte blade er dobbelt fjersnitdelte med lancetformede afsnit, som har takket rand. Oversiden er mørkegrøn, mens undersiden er hårløst lysegrøn. I udspring ligger hele bladet rullet op som en rødbrun, skællet spiral. De fuldt udviklede blade bærer på undersiden små hobe af sporehuse, som er dækket af et nyreformet og blygråt slør. Herfra spredes sporerne, som – under de rette betingelser – danner forkim, som den voksne bregne gror frem af.

Rodnettet består af en kort, tyk og lodret rodstok, som bærer de fint trævlede rødder. De tykke bladstilke indeholder oplagsnæring.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1 x 1 m (100 x 100 cm/år).

Hjemsted 
Almindelig mangeløv optræder mange steder som vildtvoksende i Danmark: i skove og krat, på skrænter og stendiger, men altid hvor der er halvskygge (eller lysåbent) og fugtigt og ikke for gødningskraftig jord. Den vokser naturligt sammen med f.eks.:

 Enblomstret flitteraks (Melica uniflora)
 Hvid anemone (Anemone nemorosa)
 Liljekonval (Convallaria majalis)
 Skovstar (Carex sylvatica)
 Skovmærke (Galium odoratum)
 Skovsyre (Oxalis acetosella)

Anvendelse i havebrug 
Almindelig mangeløv gør sig godt som bundplantning under skyggende buske og træer. Desuden hører den naturligt sammen med alle de kendte skovbundsstauder i et anlagt skovbundsbed. Endelig vil den være fin mellem andre bregner i et specielt fugtigt og skygget bed.

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 

Flerårige urter
Skovbundsplanter
Mangeløv-familien
Bunddækkeplanter
Stritøre

Stritøre er en lægelig betegnelse for ører, der stritter ud fra hovedet. Især børn med stritører kan være udsat for drillerier – i retning af Dumbo-ører, flyveører: De peger begge på Walt Disney-figuren Dumbo, der er en lille elefantunge med usædvanligt store ører. Som så ofte i eventyr med en god slutning bruger Dumbo sine ører til at flyve og imponerer derved drillepindene.

Det normale er, at en brusk i ørets kant trækker øret ind til hovedet. Stritøret mangler en af de naturlige krumninger. Stritører kan behandles kirurgisk, idet et enkelt snit på bagsiden af øret ridser i brusken på ørets forside, hvorved øret naturligt vil krumme bagud. Efter operationen anlægges en stor, fast forbinding i 5 dage, som modellerer ørerne og holder dem i en bestemt stilling. Operationen er rimelig ukompliceret og kan foregå i lokal- eller helbedøvelse og udføres i dagambulatorium. Man kan få voldsomme smerter i ørerne det første døgn efter operationen, hvorefter smerterne vil aftage.

Øre
Kirurgiske behandlinger
Medfødte misdannelser, deformiteter og kromosomafvigelser
Mellemørebetændelse

Mellemørebetændelse (Latin: otitis media) er betændelse i mellemøret. 

Ved såkaldt akut mellemørebetændelse (Akut otitis media, AOM) kan betændelsen opstå ved infektion med vira eller bakterier fra for eksempel forkølelse eller influenza.

Behandling af akut mellemørebetændelse kan forsøges med antibiotika, men der er dog ikke nødvendigvis nogen større effekt.

Se også

Eksterne henvisninger
 Mellemørebetændelse, akut, Lægehåndbogen.
July 12, 2006, Sciencedaily: Chronic Middle Ear Infections Linked To Resistant Biofilm Bacteria Citat: "...It appears that in many cases recurrent disease stems not from re-infection as was previously thought and which forms the basis for conventional treatment, but from a persistent biofilm," Ehrlich said. "Given that bacteria living in biofilms are metabolically resistant to antibiotics, this study makes a definitive, scientifically-based statement against the use of these drugs to treat children with chronic ear infections. It simply does not help the child and increases the risk of breeding more resistant strains of bacteria," he said..."

Henvisning 

Virussygdomme
Oto-rhino-laryngologi
Bakteriesygdomme

fr:Otite
Kikkenborg

En kikkenborg er et lille udsigtstårn på et hustag. Fænomenet var almindeligt i sundtoldstidens Helsingør, hvor en stor del af byens erhvervsliv var afhængig af sejladsen igennem Øresund og af den handel med varer og proviant opholdet på Helsingørs red medførte.

Også i Rønne på Bornholm var en række købmandsgårde udstyret med en kikkenborg. I Dragør findes der også kikkenborg.

Fra en kikkenborg kunne speditørerne således holde øje med skibene på sundet og dermed være parat på broen (kajen), når kaptajnen blev roet i land, så man kunne være først med en god handel. De havde deres faste kunder og ville jo ikke miste dem til andre.

Se også 
 Lanterne
 Tagrytter

Kilder 

Tagformer
Tårntyper
Fjergræs-slægten

Fjergræs-slægten (Stipa) er en slægt med henved 300 arter, som er udbredt over hele verden. Arterne har en tueformet vækst, og de er mest stauder, men enårige arter findes også. De tuedannende blade er oftest indrullede, så de virker børsteagtige. Bladets overside er stærkt ribbet. Stænglerne er oprette og hos nogle arter også forgrenede. De har mellem 1 og 8 knæ. Blomsterne er reducerede og mangler bæger- og kronblade. Avnerne er 3-5-ribbede og ofte trukket ud i lange spidser, sådan at de er betydeligt længere end selve frøet. Stakken er op til 50 cm lang. Blomsterstanden er et endestillet, mere eller mindre tæt aks

 Almindelig fjergræs (Stipa pennata) – Thorvaldsens Hår
 Hejrefjergræs (Stipa barbata)
 Hårtotfjergræs (Stipa capillata) – Thyrsagræs

 Stipa aliena
 Stipa arabica
 Stipa araxensis
 Stipa avenacioides
 Stipa baicalensis
 Stipa borysthenica
 Stipa brandisii
 Stipa bungeana
 Stipa capensis
 Stipa capillacea
 Stipa caucasica
 Stipa chubutensis
 Stipa clarazii
 Stipa dasyphylla
 Stipa dregeana
 Stipa eriostachya
 Stipa glareosa
 Stipa grandis
 Stipa haussknechtii
 Stipa hirtiflora
 Stipa hohenackeriana
 Stipa holosericea
 Stipa humilis
 Stipa ibari
 Stipa joannis
 Stipa juncoides
 Stipa kirghisorum
 Stipa krylovii
 Stipa lagascae
 Stipa lessingiana
 Stipa namaquensis
 Stipa neaei
 Stipa offneri
 Stipa orientalis
 Stipa parviflora
 Stipa patagonica
 Stipa pontica
 Stipa przewalskyi
 Stipa psylantha
 Stipa pulcherrima
 Stipa redowskii
 Stipa retorta
 Stipa richteriana
 Stipa roborowskyi
 Stipa sareptana
 Stipa sibirica
 Stipa tirsa
 Stipa tuckeri
 Stipa ucrainica
 Stipa zalesskii

 Kæmpefjergræs (som tidligere blev anbragt i Fjergræs-slægten under navnet Stipa gigantea) skal nu søges under slægten fjergræs (Celtica)

Note 

Græs-familien
Almindelig fjergræs

 
Almindelig fjergræs (Stipa pennata) – eller Thorvaldsens Hår som den kaldes i blomsterforretningerne – er en vintergrøn staude med en tueformet vækst. Planten præges i høj grad af de lange, blomsterbærende stængler.

Beskrivelse 
Tuen dannes af de tætsiddende, stive blade,som er indrullede og børsteagtige. De unge blade er derimod foldede på langs. Begge bladsider er grågrønne. Planten præges i høj grad af de lange, blomsterbærende stængler, som ses under blomstringen i maj-juni.

Blomsterne er samlede i et løst aks, de er uregelmæssige og bygget som græsblomster ellers. Forskellen er den, at blomsternes og senere frøenes stakke er 20-30 cm lange og sølvskinnende. Ved skiftevise udtørringer og fugtmætninger krøller disse frøhaler spiralformet sammen og borer frøet ned i jorden.

Rodnettet er trævlet, men dybtgående og tæt.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 0,20 x 0,20 m (20 x 20 cm/år), heri ikke medregnet de blomsterbærende skud.

Hjemsted 

Planten hører hjemme i Nordafrika, Mellemøsten, Kaukasus, Centralasien og Østasien samt i det sydlige og østlige Europa. Et af de nordligste voksesteder findes i Vartofta-Åsaka (Falköpings kommune vest for Vättern). Den foretrækker helt lysåbne voksesteder uden for meget konkurrence fra andre urter og på meget tør, kalkrig og næringsfattig bund.

I Golestan Nationalpark, som ligger i Alborzbjergene i det nordøstlige Iran, findes arten sammen med bl.a. Aegilops tauschii (en art af gedeøje), Allium rubellum (en art af løg), Astragalus brevidens (en art af astragel), azarolhvidtjørn, Berberis integerrima, berberisbladet rose, bibernelle, bredbladet klokke, Centaurea virgata (en art af knopurt), Cotoneaster ovata (en art af dværgmispel), Dianthus orientalis (en art af nellike), dueskabiose, Ephedra intermedia (en art af ledris), fransk løn, græsk ene, håret flitteraks, kandelaberkongelys, lucerne, pilealant, rank potentil, rød kornel, Tulipa biebersteiniana (en art af tulipan), ædel røllike og ædelkortlæbe

Anvendelse 
Planten er velegnet som stenbeds- eller tørkebedsplante, men den har så absolut sin største skønhed i maj-juni, hvor frøhalerne gør den værd at se på. Resten af tiden er den en stivbladet tue, der i mange træk minder om bjørnegræs.

Galleri

Noter 

Flerårige urter
Tørketålende planter
Kalkbundsplanter
Draphavre (art)

 
Draphavre (Arrhenatherum elatius) eller almindelig draphavre er en 50-150 cm høj græsplante, der i Danmark vokser meget almindeligt i vejkanter og på enge.

Beskrivelse 
Draphavre er en løvfældende flerårig urt med en tueformet vækst. Tuen dannes af tætsiddende blade, men planten præges i høj grad af de lange, frøbærende stængler, der når langt op over bladene. Bladene er smalle, helrandede og lysegrønne på begge sider.

Frøstænglerne bærer de sædvanlige, uanselige græsblomster i juni-juli. Derimod er det værd at se på de sølvskinnende frø, som sidder i tætte toppe hen på sommeren. Sidst på sæsonen åbnes standen og får et mere løst udseende (omtrent som Ris (Oryza).

Rodnettet er trævlet og kraftigt både i bredden og dybden. Arten regnes for et af de bedste fodergræsser, når den behandles som hø. Frisk eller ensileret gør indholdet af saponiner den derimod uspiselig for kreaturer.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 1,50 x 0,50 m (150 x 50 cm/år).

Voksested 
Planten hører hjemme på god jord, og den trives med nedbidning, som ikke bliver gentaget alt for hyppigt. Den er med andre ord et græs, der bliver begunstiget af ekstensiv græsning. Arten findes i tempererede dele af Europa og Vestasien, og den er naturaliseret i Nordamerika, Australien og New Zealand. I Danmark ligger dens vigtigste udbredelsesområder på steder, hvor der er varmt, lysåbent og veldrænet med ringe nedbør. Derfor ses den ofte på overdrev og enge.

Nær Aachen i det vestligste Tyskland findes den sammen med bl.a. alm. kællingetand, alm. røllike, slangehoved, alm. torskemund, voldtimian, bibernelle, bidende stenurt, engbrandbæger, gul kløver, lancetvejbred, lundrapgræs, marktusindgylden, markærenpris, opret hejre, rejnfan, rødknæ og vild gulerod.

Anvendelse 
Planten yder et næringsrigt foder og er meget eftertragtet af kreaturerne. Den vil blive lidt for aggressiv under haveforhold, så hvis man ønsker at kunne skære de smukke frøstande, bør man dyrke planten på steder, hvor dens konkurrencekraft ikke bliver generende.

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .

Flerårige urter
Draphavre
Kreditkort

Et kreditkort er et betalingskort, hvor kortudsteder udlåner penge (eller giver kredit) til den kortbruger, der benytter kreditkortet i stedet for kontanter til at betale for varer og tjenester.

Ordet kreditkort anvendes af mange også fejlagtigt om debetkort (betalingskort), som de rettere bør kaldes, f.eks. Visa og dets derivater så som Visa-Elektron. Debetkort stiller ikke et kreditbeløb til rådighed for kortindehaveren (i modsætning til f.eks. Eurocard, MasterCard eller Diners Club kort), men forudsætter dækning på den konto, der hører til kortet, for at en betaling kan anses for retsgyldig.

Anvendelse 
Kortene bliver bredt anvendt blandt andet til e-handel og fjernkøb, dvs. hvor køber og sælger ikke personligt fremmøder i sælgerens forretningssted.

Generelle kendetegn 
Kreditkort indeholder typisk kontrolcifre, som er de sidste cifre i venstre hjørne. Endvidere indeholder kreditkortet indehaverens underskrift. I mange europæiske lande bliver de tidligere betalings- og kreditkort, som kun indeholder en magnetstribe med krypterede kontoinformationer, erstattet med nye korttyper, der indeholder en indbygget microchip, som forventes at kunne forebygge forfalskninger.

Se også 

 Dankort – det nationale betalingskort i Danmark
 MasterCard – internationalt kreditkort
 VISA – internationalt kreditkort
 Diners Club – internationalt kreditkort og medlemskort

Betalingskort
Identifikationssystemer
Massachusetts Institute of Technology

Massachusetts Institute of Technology (MIT) ligger i den amerikanske delstat Massachusetts og regnes for at være blandt verdens førende tekniske universiteter. 

MIT vægter især uddannelse indenfor naturvidenskab (ingeniøruddannelser) samt forskning på internationalt topplan. 

Forskere på MIT har gjort sig fortjent til ikke mindre end 72 nobelpriser

Eksterne henvisninger 

 MIT

 
Etableret i 1861
Hasle Herred

Hasle Herred var et herred i Århus Amt. 
Herredet hed i Kong Valdemars Jordebog Hasløghæreth og hørte i middelalderen til Åbosyssel og fra 1660 til Havreballegård Amt. Fra 1794 blev det ændret til Århus Amt. Herredet grænser mod nord til
Vester Lisbjerg Herred, mod vest til 
Sabro- og Framlev Herred, mod syd til  Ning Herred, mod øst til 
Kattegat og mod nordøst til Randers Amt (Øster Lisbjerg Herred).
Sydgrænsen dannes af Brabrand Sø og Aarhus Å og ved nordgrænsen løber Egåen.

Sogne i Hasle Herred 
Alle sogne ligger i Aarhus Kommune
 Brabrand Sogn
 Christians Sogn 
 Ellevang Sogn 
 Gellerup Sogn 
 Hasle Sogn 
 Helligånds Sogn 
 Kasted Sogn 
 Langenæs Sogn 
 Lyngby Sogn 
 Møllevang Sogn 
 Risskov Sogn 
 Sankt Johannes Sogn 
 Sankt Lukas Sogn 
 Sankt Markus Sogn 
 Sankt Pauls Sogn 
 Skejby Sogn 
 Skelager Sogn 
 Skjoldhøj Sogn 
 Sønder Årslev Sogn
 Tilst Sogn 
 Vejlby Sogn
 Vor Frue Sogn 
 Åby Sogn 
 Århus Domsogn

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Århus Amt
Framlev Herred

Framlev Herred lå i Århus Amt. 
Herredet hørte i middelalderen til Åbosyssel, var et selvstændigt len fra 1588-1597 og fra 1660 blev det lagt til Skanderborg Amt. Fra 1794 blev det ændret til Århus Amt.

Ved oprettelsen af det Skanderborg Rytterdistrikt blev Framlev Herred nedlagt og skifteforretninger blev varetaget af regimentsskriveren og birkedommeren i Høver.

Framlev Herred grænser mod nord til Sabro
Herred , mod øst til Hasle og Ning Herred,
mod syd til Hjelmslev Herred og mod vest
til Gjern Herred. Gennem herredet løber
fra vest til øst Lyngbygård Å, som 
danner en del af østgrænsen, inden den ved Årslev Engsø
løber ud i Aarhus Å, som løber ved
sydøstgrænsen.

Sogne i Framlev Herred 

 Borum Sogn – Aarhus Kommune
 Framlev Sogn – Aarhus Kommune 
 Galten Sogn – Galten Kommune
 Harlev Sogn – Aarhus Kommune 
 Sjelle Sogn – Galten Kommune
 Skivholme Sogn – Galten Kommune
 Skovby Sogn – Galten Kommune
 Skjørring Sogn – Galten Kommune 
 Stjær Sogn – Galten Kommune 
 Storring Sogn – Galten Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Århus Amt
Gunnar Staalesen

Gunnar Staalesen (født 19. oktober 1947 i Bergen) er en norsk forfatter, især kendt for flere kriminalromaner om detektiven Varg Veum og Bergen-trilogien. I Norge har Staalesen desuden udgivet flere digtsamlinger samt skrevet dramatik til teatre og radio/TV. Staalesen er uddannet cand. philol. fra Universitetet i Bergen med fagene engelsk, fransk og litteraturvidenskab. Han har arbejdet som informationssekretær ved Den Nationale Scene.

Dansk bibliografi 
 I mørke er alle ulve grå (Varg Veum, 5) (Vindrose, 1984)
 Manden med de to ansigter (Varg Veum, 1) (Vindrose, 1985)
 Kvinden i køleskabet (Varg Veum, 4) (Vindrose, 1986)
 Sorte får (Varg Veum, 6) (Vindrose, 1988)
 Faldne engle (Varg Veum, 7) (Vindrose, 1990)
 Bitre blomster (Varg Veum, 8) (Vindrose, 1992)
 Vikingskattens hemmelighed (Borgen, 1992)
 Vikingskattens forbandelse (Borgen, 1993)
 Død mand sladrer ikke (Varg Veum, 9) (Vindrose, 1994)
 Vintermassakren : en Varg Veum novelle (Pinkerton, 1994)
 Vikingskattens vogtere (Borgen, 1996)
 Skriften på væggen (Varg Veum, 10) (Vindrose, 1996)
 1900 Morgenrøde (Bergen-trilogien, 1) (Vindrose, 1998)
 1950 High Noon (Bergen-trilogien, 2) (Vindrose, 1999)
 1999 Aftensang (Bergen-trilogien, 3) (Vindrose, 2001)
 Som i et spejl (Varg Veum, 11) (Vindrose, 2003)
 Ansigt til ansigt (Varg Veum, 12) (Vindrose, 2004)
 Din til døden (Varg Veum, 2) (Vindrose, 2006)
 Tornerose sov i hundrede år (Varg Veum, 3) (Vindrose, 2007)
 Forfulgt af død (Varg Veum, 13) (Vindrose, 2007)
 Kolde hjerter (Varg Veum, 14) (Vindrose, 2009)
 Vi skal høste vinden (Varg Veum, 15) (Vindrose, 2012)
 Der hvor roser aldrig dør (Varg Veum, 16) (Gyldendal, 2013)

Ekstern henvisning 
 
 * 

Krimiforfattere fra Norge
Romanforfattere fra Norge
Dramatikere fra Norge
Digtere fra Norge
Norsksprogede forfattere fra Norge
Modtagere af Bokhandlerprisen
Modtagere af Gyldendals legat
Bergen-trilogien

Bergen-trilogien er en roman i 3 dele af den norske forfatter Gunnar Staalesen.

Se også
1900 Morgenrøde
1950 High Noon
1999 Aftensang

Romaner fra Norge
Dag

En dag er en målenhed til at måle tid. Længden af en dag er afledt af SI-enheden sekund. Der går 60 sekunder på et minut, 60 minutter på en time og 24 timer på et døgn. Det giver i alt 86.400 sekunder på en dag.

Ofte er en "dag" eller mere præcist kalenderdag eller kalenderdøgn det samme som et døgn, altså tiden fra solopgang til næste dags solopgang. Derfor bestemmes døgnets længde i virkeligheden af hastigheden i jordens rotation. Dag kan også referere til det modsatte af nat, halvdelen af et døgn fra solen står op til den går ned, omkring 12 timer. 

Der er 7 dage på en uge og 365 dage på et normalår efter den gregorianske kalender og 366 dage i et skudår.

Nogle af ugens dage opkaldt efter de gamle guder i Nordisk mytologi.
Måne = mandag
Tyr = tirsdag
Odin = onsdag
Thor = torsdag
Frigg = fredag
Sol = søndag

Og en enkelt er opkaldt efter det arbejde, man udførte på dagen, nemlig
 Badning = lørdag (oprindelig løver-dag ← oldnordisk laugardagr = vaske- eller badedag)

Tidsenheder
 
Kalendere
Sabro Herred

Sabro Herred lå i Århus Amt. Herredet der i Kong Valdemars Jordebog hed Saghæbrokhæreth, hørte i middelalderen til Åbosyssel, og fra 1597 til Skanderborg Len. Fra 1660 kom det under Skanderborg Amt og i 1799 under det nyoprettede Århus Amt.

Sabro Herred var det nordligste i amtet, og grænser mod øst til Vester Lisbjerg og Hasle Herred, mod syd til
Framlev Herred, mod vest til Gjern Herred og Viborg Amt (Houlbjerg Herred) og mod nordøst til Randers Amt (Galten Herred). En del af øst- og nordøstgrænsen dannes af Lilleåen. Det er skovrigt område idet en stor del af Frijsenborgskovene ligger her.

Sogne i Sabro Herred 

 Foldby Sogn – Hinnerup Kommune 
 Fårup Sogn – Aarhus Kommune
 Hadsten Sogn – Hadsten Kommune 
 Over og Neder Hadsten Sogn (2008 sammenlagt med Hadsten Sogn i 2008) 
 Haldum Sogn – Hinnerup Kommune 
 Lading Sogn – Hammel Kommune
 Lyngå Sogn – Hadsten Kommune 
 Sabro Sogn – Aarhus Kommune 
 Vitten Sogn – Hinnerup Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Århus Amt
Tricoloren

Tricolore betyder tre farver og er navnet på det franske flag (le drapeau tricolore). De tre farver er blevet forbundet med "Frihed, lighed og broderskab" ("Liberté – égalité – fraternité"), der var sloganet under Den franske revolution, men repræsenterer i virkeligheden kongen (hvid) og Paris (blå og rød).

Tricoloren forbindes også med den polske instruktør Kieślowskis filmtrilogi med titlerne: Blå, Hvid og Rød

Det franske flag blev dannet d. 21. oktober 1790.

Andre trikolorer 

 Det armenske flag hedder på armensk Եռագույն (trikolore).
 Det italienske flag hedder på italiensk il tricolore.
 Det russiske flag hedder på russisk триколор.

Se også 
 Frankrigs symboler

Flag fra Europa
Frankrig
Nationale flag
Franc

Franc er en møntfod, der har har sin oprindelse i Frankrig som Francorum Rex. Francen har sine rødder tilbage i den sidste halvdel af 1300-tallet under Johan 2. af Frankrig. Francen blev benyttet som valuta i Frankrig indtil den franske franc blev afløst af euro i 2002.

Franc har endvidere været valuta i en række lande, der har været undergivet fransk indflydelse. I Europa blev anvendt franc i Belgien og Luxembourg (belgiske franc) og i Schweiz og Liechtenstein anvendes fortsat franc (schweizisk franc). 

1 franc i de fransktalende lande svarede til 100 centimer. I Schweiz svarer en franc til 100 Rappen (tysk), Centimes (fransk) eller Centesimi (italiensk).

Udenfor Europa har francen været anvendt i lande i det Franske koloniimperium.

Aktuelle valutaer 
I dag anvendes franc som valuta i følgende områder og lande:
 Burundi - burundisk franc
 CFA-franc - Vestafrikanske franc / BCEAO
 Benin 
 Burkina Faso
 Elfenbenskysten
 Guinea-Bissau
 Mali
 Niger
 Senegal
 Togo
 CFA-franc - Centralafrikansk franc / BEAC 
 Centralafrikanske republik
 Ækvatorialguinea
 Gabon
 Cameroun
 DR Congo
 Tchad
 CFP-franc - Stillahavsfranc / IEOM
 Fransk Polynesien
 Ny Kaledonien
 Wallis og Futuna
 Comorerne - comorensk franc
 Republikken Congo - congolesisk franc
 Djibouti - djiboutisk franc
 Guinea - guinesisk franc
 Liechtenstein - schweizisk franc
 Rwanda - rwandisk franc
 Schweiz - schweizisk franc

Se også 
 Latinske møntunion

Eksterne henvisninger 

 http://www.valutakurser.dk/currency/ShowGraph.aspx?ValutaID=233070  – Se kursen på schweiziske franc

Møntenheder
Schweiz' økonomi
Liechtensteins økonomi
Frankrigs historie
Belgiens økonomi
Luxembourgs økonomi
Vester Lisbjerg Herred

Vester Lisbjerg Herred lå i Århus Amt. 
Herredet hørte i middelalderen til Åbosyssel, og fra 1660 til Havreballegård Amt. Fra 1794 blev det ændret til Århus Amt. Herredet der er det
mindste i amtet, grænser
mod syd til Hasle Herred, mod
vest til Sabro Herred, mod nord
og øst til Randers Amt
(Galten og Øster Lisbjerg Herreder). På vestgrænsen
løber Lilleå og på sydgrænsen Egåen.

Sogne i Vester Lisbjerg Herred 

 Elev Sogn – Aarhus Kommune 
 Elsted Sogn – Aarhus Kommune
 Grundfør Sogn – Hinnerup Kommune
 Lisbjerg Sogn – Aarhus Kommune
 Lystrup Sogn – Aarhus Kommune
 Spørring Sogn – Aarhus Kommune
 Søften Sogn – Hinnerup Kommune 
 Trige Sogn – Aarhus Kommune
 Ølsted Sogn – Aarhus Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Århus Amt
Emil Christian Hansen

Emil Christian Hansen (8. maj 1842 i Ribe – 27. august 1909 i Hornbæk) var en dansk ekspert i gæringsfysiologi i forbindelse med ølbrygning, især gæreprocessen.

Karriere 
Han voksede op i Ribe, Nederdammen i beskedne kår og var bl.a. malersvend, før han begyndte sine studier i København. Her fik han i 1876 tildelt Københavns Universitets guldmedalje for en artikel om svampe.

Emil Christian Hansen blev i 1877 ansat på Carlsberg Laboratorium i Valby og gjorde her en meget vigtig opdagelse, nemlig at gær består af forskellige former for fungi, og at gær kan kultiveres. Han isolerede gærcellen og kombinerede den med en sukkeropløsning, hvorefter han producerede rent gær, den såkaldte rendyrkning.

Gæren blev kendt som Saccharomyces carlsbergensis og anvendes til fremstilling af pilsnerøl ikke blot på Carlsberg, men på mange bryggerier verden over.

I 1879 fik Emil Christian Hansen antaget en doktorafhandling ved Københavns Universitet: Organismer i Øl og Ølurt, hvor han beskrev de ustyrlige og de kontrollerbar svampe (vildgær og kulturgær). Han fik siden flere udmærkelser i ind- og udland, bl.a. af den kendte biolog Louis Pasteur i Paris. Samme år blev han ansat som chef for Carlsberg Laboratoriets fysiologiske afdeling.

Han blev medlem af Videnskabernes Selskab 1890, titulær professor 1892, Ridder af Dannebrog 1889 og Kommandør af 2. grad 1908. Han var æresmedlem af mange udenlandske
selskaber og institutter og æresdoktor ved universiteterne i Uppsala (1907) og Genève (1909) samt ved Teknisk Højskole i Wien (1908).

Gengivelser 
Han er portrætteret på malerier af Otto Haslund 1897 (Carlsberg Laboratorium, skitse i Frederiksborgmuseet) og P.S. Krøyer 1904. Portrætteret på sidstnævntes maleri fra Videnskabernes Selskab 1897 (Videnskabernes Selskab). Medaljon af Ludvig Brandstrup 1902 (Frederiksborgmuseet). Buster af Peder Bentsen-Pedersen 1910 (Frederiksborgmuseet) og af Nicolai Schmidt efter tegning af Vilhelm Dahlerup i Elefantgården, Ny Carlsberg, 1900. Portrætmedaljon på mindesmærke af Svend Sinding og Carl Brummer ved Carlsberg Laboratorium. Xylografi fra F. Hendriksen 1896. Mindesmærke Gærpigen af Anders Bundgaard i Ribe 1924. Mindetavle på fødehuset sst.

Litteratur 
 Organismer i Øl og Ølurt : botaniske Undersøgelser af Emil Chr. Hansen. – 1879. 133 s., (Hertil to Kobbertavler)
 Nordens Pasteur : fortællingen om naturforskeren Emil Chr. Hansen / Kristof og Kirsten Glamann. – Gyldendal : København, 2004. – 175 sider. – 
 Emil Christian Hansen af Højskolelærer Mag. scient. J. Rosenkjær: https://tidsskrift.dk/fraribeamt/article/view/76546/110520

Eksterne henvisninger 

 
 OM EC Hansen  på www.ribe1300.dk

Opfindere fra Danmark
Selvbiografer fra Danmark
Videnskabsfolk fra Danmark
Personer fra Ribe
Danskere i 1800-tallet
Danskere i 1900-tallet
Medlemmer af Videnskabernes Selskab
Riddere af Dannebrog
Fysiologer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Titulære professorer fra Danmark
Æresdoktorer
Botanikere med autornavne
Mykologer fra Danmark
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Carlsbergs historie
Modtagere af Københavns Universitets guldmedalje
Ansatte ved Carlsberg Laboratorium
Neper

Neper (Np) er en enhed, der udtrykker spændings- og strømforhold som forstærkning og dæmpning inden for telekommunikation. En neper er opkaldt efter logaritmens opfinder, John Napier. 

En neper er et logaritmisk forholdstal ligesom en bel, og forskellen ligger i at bel har udgangspunkt i 10-talslogaritmen, mens neper udspringer fra den naturlige logaritme, der har grundtallet e (=2.71828182846...).

Værdien i neper beregnes ud fra formlerne

hvor ln er den naturlige logaritme, U er spænding og I strøm.

Neper benyttes oftest til spænding og strøm, mens effektforhold mest beskrives med decibel. Holder vi os til spænding og strøm har vi at

 1 neper (Np) = 8,686 dB,
 2 gange (ca 6 dB)= 0,693 Np
 10 gange (20 dB) = 2,303 Np

Ligesom decibel er neper en dimensionsløs størrelse, og begge enheder anvendes indenfor beregninger på telefonlinjer.

Logaritme
Elektroniske begreber og fænomener
Grundfør Sogn

Grundfør Sogn er et sogn i Favrskov Provsti (Århus Stift).

I 1800-tallet var Spørring Sogn anneks til Grundfør Sogn. Begge sogne hørte til Vester Lisbjerg Herred i Aarhus Amt. Grundfør-Spørring sognekommune blev ved kommunalreformen i 1970 delt: Spørring kom til Aarhus Kommune og Grundfør kom til Hinnerup Kommune, der ved strukturreformen i 2007 indgik i Favrskov Kommune.

I Grundfør Sogn ligger Grundfør Kirke, der er en oprindelig romansk bygning, opført i frådsten og granitkvadre. Det lille klokkespir i bindingsværk er fra 1854.

Grundfør Mølle 
Grundfør Mølle ligger ved Lilleåen lidt nord for Hinnerup. Den menes at stamme fra 1600-tallet, og har dengang hørt under Haraldslund. Hovedbygningen er fra 1864 og avlsbygningerne fra 1855. Vandmøllen er en valsemølle med et underfaldshjul. Her var tidligere bageri, men det nedbrændte i 1919.

Overdrevet 
Bofællesskabet Overdrevet i Hinnerup syd ligger i Grundfør sogn. Det er et af Danmarks ældste store bofællesskaber, etableret i 1980. Det har fra starten haft økologisk køkkenhave og vedvarende energiforsyning. Overdrevet har i dag (2009) både vindmølle, stort solfangeranlæg og solceller. Desuden er boligerne bygget med 30 cm isolering i vægge og tag.

Stednavne 
I Grundfør Sogn findes følgende autoriserede stednavne:
 Dambro Huse (bebyggelse)
 Fredsholm (bebyggelse)
 Gammel Hinnerup (bebyggelse)
 Grundfør (bebyggelse, ejerlav)
 Grundfør Mark (bebyggelse)
 Haraldslund Mark (bebyggelse)
 Hinnerup (bebyggelse, ejerlav) – dels i Haldum Sogn
 Rønbæk (vandareal)

Noter

Eksterne kilder/henvisninger 
 
 

Sogne i Favrskov Kommune
Sogne i Århus Stift
Sogne i Vester Lisbjerg Herred
Haraldslund

Haraldslund er en herregård der ligger i Grundfør Sogn i Vester Lisbjerg Herred. Den er kendt fra jordebøgerne fra 1300-tallet.

Harrildsmark, der var ødegårdsjord, blev i 1661 udlagt til Gabriel Marselis. 
En arving af hans søn, Generalløjtnant Christian Rodsteen, solgte i 1716 148 tdr. hartkorn gods i Grundfør sogn, heriblandt Harildsmark (5½ tdr. hartkorn) og Grundfør Kirke (21 tdr. hartkorn), for 9000 rdl. til Hans Hansen Rosborg fra Friisholt. 
I 1718 opbyggede han Haraldslund der var på 23 fag bindingsværk, hvoraf de 5 var i to stokværk.
De to sidefløje i bindingsværk er af det oprindelige byggeri.

Den nuværende hovedbygning med sin smukke beliggenhed i skovkanten er fra 1840. Samme år blev Haraldslund købt af Niels Bygom Christian Krarup. Han havde før den tid været forpagter på Frijsendal i Haurum Sogn, og havde der i 1837 oprettet Danmarks første landbrugsskole. Denne skole fik nu hjemsted på Haraldslund.

Ved indkørslen står to stenpæle med indskriften HRB 1718 og HMD 1718 – formentlig deres navneskilt: Hans RosBorg og hans kone: Helle MadsDatter.

Herregårde i Århus Amt
Herregårde i Favrskov Kommune
Glykobiologi

Glykobiologi er en biologisk/biokemisk disciplin, som beskæftiger sig med strukturen, biosyntesen, metabolismen og funktionen af kulhydrater (sukkerarter), enten alene eller som glykokonjugater, dvs. molekyler, der indeholder kulhydrat. Glykobiologiens hovedområde er makromolekyler, hvor kulhydrat udgør en del af strukturen og er bestemmende eller medbestemmende for funktionen.

Hvor genernes molekyle DNA har 4 nukleotider og proteiner har 20-22 aminosyrer med begrænsede muligheder for binding, har sacchariderne myriader af kombinationsmuligheder, der medfører en stor mangfoldighed af mulige kemiske strukturer.

Glykobiologi omfatter også studiet af dannelsen og nedbrydningen af molekyler, der indeholder kulhydrat, bl.a. enzymer, der indgår i disse processer, samt andre molekyler, der binder sig til molekyler, der indeholder kulhydrat, som f.eks. lektiner som MBP. Glykobiologien omfatter både de normale funktioner og sygdomsmekanismerne, når det går galt på det molekylære niveau.

Byggestenene 

Byggestenene til oligosakkarider, polysakkarider, glykokonjugater og andre makromolekyler er monosakkariderne:
 glukose
 fruktose
 fucose
 galaktose
 mannose
 xylose
 n-acetylgalactosamin
 n-acetylglucosamin
 sialinsyre, n-acetylneuraminsyre
 sucrose
 maltose
 laktose

Polysakkarider 

 amylopektin
 cellulose
 glykogen
 lignin
 stivelse

Glykokonjugater 

 Glykolipider som blodtypemolekyler og bakteriernes lipopolysaccharid, LPS eller endotoxin
 Alkaloider som solanin
 Glykoproteiner
 blodproteinerne, som f.eks. immunglobulinerne
 membranproteiner, som f.eks. receptorer, celleadhæsionsmolekyler som NCAM, coronavirusproteinet spike og dets virusfæstner ACE2
 Glykosider som steviolglykosiderne

Eksterne henvisninger 

 Nyt stjerneforskningscenter vil afkode livets tredje sprog – sukker. Sukkercenter, Københavns Universitet
 GLYCOBIOLOGY. Oxford Journals
 Essentials of Glycobiology
 MIT: The Consortium for Functional Glycomics (CFG) is a large research initiative funded by NIGMS to understand the role of carbohydrate-protein interactions at the cell surface in cell-cell communication

Kulhydrater
Biologi
Biokemi
Naturvidenskab
Keltisk

Keltisk kan henvise til:

 Keltere - Et europæisk folkeslag
 Keltiske sprog
Anders Hejlsberg

Anders Hejlsberg (født 2. december 1960) er en indflydelsesrig dansk programmør. 
Han læste til ingeniør på Danmarks Ingeniørakademi men færdiggjorde ikke uddannelsen.

I 1980 begyndte Hejlsberg at skrive programmer til Nascom-mikrocomputeren, især en Pascal-compiler. I første omgang blev den markedsført som Blue Label Pascal compiler til Nascom-2. Han omskrev den dog snart til CP/M og MS-DOS og markedsførte den i første omgang som Compass Pascal og siden som PolyPascal. I 1983 blev indgået en royalty aftale, hvorefter programmet også blev solgt af Borland, der internationalt markedsførte det som Turbo Pascal-compileren. Hos Borland blev det den mest kommercielt populære Pascal-compiler nogensinde, bl.a. takket være den aggressive direkte markedsføring og prissætning på 50 dollars.

Som en del af aftalen blev Hejlsberg tilknyttet virksomheden Borland, og flyttede i 1987 til Californien, hvor han blev indtil 1996 som chief engineer. I tiden hos Borland videreudviklede han Turbo Pascal, og endte med at blive hovedansvarlig for udviklingen af Delphi, Turbo Pascals efterfølger.

I 1996 forlod Hejlsberg Borland til fordel for Microsoft hvor han var manden bag J++ og Microsoft Foundation Classes. Senere blev han leder af gruppen der udviklede C# og har medvirket ved udviklingen af TypeScript.

I 2001 modtog han computerbladet Dr. Dobbs pris Excellence in Programming for sit arbejde med Turbo Pascal, Delphi, C# og Microsoft .NET Framework.

Referencer

Eksterne henvisninger

Interviews 
 Flere interviews fra sommeren 2003  (på engelsk)
 The C# Design Process: A Conversation with Anders Hejlsberg (på engelsk)

Programmører fra Danmark
Personer fra København
Danskere i 1900-tallet
Danskere i 2000-tallet
RMS

RMS er en forkortelse for flere ting:

 Initialerne (og kælenavnet) for Richard M. Stallman
 RMS (effektiv værdi) – Inden for fysik og matematik er RMS eller rms en engelsk forkortelse for root-mean-square (kvadratrod af gennemsnitlig kvadratafvigelse), der i visse situationer bruges som en statistisk middelværdi for en varierende størrelse. Specielt bruges det om den effektive værdi af en vekselspænding eller vekselstrøm
 RMS Reply Message Service – en service hvor afsenderen kan modtage et struktureret svar fra en eller flere modtagere af RMSen
 Royal Mail Ship – en skibstypeforkortelse
Hjelmslev Herred

Hjelmslev Herred lå i det tidligere Århus Amt. Herredet hed i Kong Valdemars Jordebog Hialmæslefhæreth og hørte i middelalderen til Åbosyssel, var en tid under Skanderborg Len og fra 1660 til Skanderborg Amt. 

Hjelmslev Herred grænser mod øst til Hads og Ning Herreder, mod nord til Framlev og Gjern Herred mod vest til Tyrsting Herred og mod syd til Voer Herred. Herredet hører til Jyllands højdeparti og har en bølgeformet overflade med mange bakker og dalstrøg; højeste punkt er Ørnekol i Vitved Sogn på 73 moh. 
Herredets udkanter er omgivet af søer og vandløb; således hører mod syd en del af Skanderborg- og Mossø til det; på vestgrænsen løber en del af Gudenå, ved nordgrænsen ligger Knudsø og Ravnsø og i den østlige del ligger Stilling-Solbjerg Sø; ved nordøstgrænsen løber Aarhus Å.

Sogne i Hjelmslev Herred 
 Adslev Sogn – Hørning Kommune
 Blegind Sogn – Hørning Kommune
 Dover Sogn – Ry Kommune
 Fruering Sogn – Skanderborg Kommune 
 Hørning Sogn – Hørning Kommune
 Mesing Sogn – Hørning Kommune
 Ry Sogn – Ry Kommune 
 Skanderborg – Skanderborg Kommune
 Skanderborg Slotssogn – Skanderborg Kommune
 Skanderup Sogn – Skanderborg Kommune 
 Stilling Sogn – Skanderborg Kommune 
 Veng Sogn- Hørning Kommune 
 Vitved Sogn – Skanderborg Kommune

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Skanderborg Amt
Kognitionspsykologi

Kognitionspsykologi er sammensat af kognition, der betyder tænkning, og psykologi. Der er altså tale om tænkningens psykologi, og emnerne er hovedsageligt tænkning, læring, sansning, perception, opmærksomhed, sprog, hukommelse og intelligens. Metoderne er empiriske og statistiske.

Kognitionspsykologi grænser op til videnskaber som filosofi, lingvistik, neuropsykologi og humanbiologi. I de senere år har indsigt fra kognitionspsykologien også vundet indpas inden for den økonomiske forskning i underdisciplinen adfærdsøkonomi. Tildelingen af Nobelprisen i økonomi i 2002 til psykologen Daniel Kahneman er et eksempel herpå.

Emner 
 beslutningsteori
 bevidsthed
 ekspertise
 hukommelse
 intelligens
 kognitiv udvikling
 kunstig intelligens
 læring
 motivation
 Biologiske neurale netværk
 opmærksomhed
 perception
 sansning
 social kognition
 sprog
 sproglig udvikling
 tænkning

Se også 
 Psykofysik
 Adfærdsøkonomi

Litteratur 
Henry Gleitman, Alan Fridlund, Daniel Reisberg, Psychology. Norton, New York 1999.

Kilder 

 
Psykologiens grunddiscipliner
Neurovidenskab
A priori

A priori kommer af latin, og betyder “fra det tidligere”. A priori er den erkendelse, der er opnået via fornuften alene. A priori kommer altså før erfaringen.

Betydning 
Filosoffen Immanuel Kant beskriver de transcendentale forudsætninger for al empirisk erkendelse som a priori. A priori er beskrevet som de fornuftserkendelser, der overhovedet gør empiri muligt. Begreber som tid og rum er a priori, fordi det ikke er muligt at erfare, uden anerkendelsen af disse. Det giver ikke mening at tale om en begivenhed, hvis den ikke har fundet sted i et rum, til en given tid. A priori er altså forudsætningen for al erkendelse.

I modsætning til a priori står a posteriori (lat.:“fra det senere”), som er empirisk erkendelse. Hvor a priori er noget eviggyldigt, der nødvendigvis altid er sandt, kan a posteriori ændre sig med tiden, fordi forudsætningerne for erfaringen ændrer sig. Matematiske love er også a priori, fordi de er evigtgyldige, og kommer før erfaringen. At 2 + 2 = 4 ved vi er sandt, det er ikke en erkendelse vi først skal erfare os til. Det samme gælder i euklidisk geometris læresætninger, da det ikke ville give mening at undersøge, om en trekants vinkelsum er 180 grader, da vi ved, at den nødvendigvis må være det. Hvis vi måler en trekant, og opdager, at den ikke er 180 grader, så tager vi det ikke som et tegn på, at en trekant har en anden vinkelsum end det vi tidligere antog, men at vi har målt forkert. Ligeledes, hvis vi har tre æbler i en kurv og lægger to æbler til, hvorefter vi tæller dem og kommer til tallet seks, så tager vi det ikke som et tegn på, at tre plus to er seks, men derimod som et tegn på, at vi har talt forkert. Disse antagelser er altså a priori i den forstand, at ligegyldigt hvad vi erfarer, og hvad vi opnår gennem erfaringen, vil det ikke ændre på antagelsen, da disse er nødvendigt sande.

Filosofisk debat 
Begrebet a priori er tæt forbundet med den erkendelsesteoretiske debat. Det blev hævdet, at al erkendelse er a priori indenfor rationalismen, da den menneskelige fornuft var i besiddelse af de principper der gælder for virkeligheden. Derimod blev det hævdet af empirismen at al erkendelse af virkeligheden er a posteriori (og altså må bygge på erfaringen). Immanuel Kant var meget optaget af denne konflikt, og forsøgte at nå til en syntese af disse tankegange, ved at hævde, at der findes domme, der både er a priori gyldige, men samtidig besad empirisk værdi. Med dette forsøger han altså at forene disse tankegange ved at hævde eksistensen af syntetiske a priori domme.

Se også 
A posteriori
Immanuel Kant
Tautologi
Teleologi

Erkendelsesteori
Empiri

Empiri af græsk empeirikós = "erfaringsmæssig", afledt af empeiría = "erfaring".

Empiri er viden efter sansning. Dvs. viden, der er blevet tilegnet via sanserne.
Dette kaldes også a posteriori-erkendelse (a posteriori: lat. 'fra det senere') og er fundamentet i empirisme.

I kontrast til dette er der rationalisme, hvori viden hævdes at opstå før sansning i kraft af logik og anses som værende uafhængig af sanserne.
Dette kaldes a priori-erkendelse (a priori: lat. 'fra det tidligere').

I forhold til videnskab, minus logikfokuserede fag så som matematik, så centrerer man sig i dag generelt om empiri for at generere viden.
Karl Popper har dog påpeget at videnskab for det første ikke kan bevise noget, hvilket var standarden for videnskabelig færd forud for hans påpegelse, jf. verifikation, og for det andet kun er i stand til at modbevise fejlagtige påstande, jf. falsifikation.

Inden for filosofi har der været kritik af både empirisme og rationalismes bud på viden.
René Descartes tvivlede fx både på det fundament som empirisme står på (sanserne), såvel som fundamentet af rationalisme (logik), i kraft af de mulige undtagelser til sikker viden som han fremsatte ud fra områdernes egne fundamenter.
Disse undtagelser fremsatte han dog via logik, og anses derfor som rationalist.

Videnskabelig metode