alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Ir (flertydig)

Ir eller IR har flere betydninger:
 Ir Taks ( Taxus baccata) se Almindelig Taks

 Ir – korrosionslag
 Interregionaltog – forkortet IR (eller IR-tog)
 Iridium – grundstof – forkortet Ir
 Ir (mytologi) – en person fra irsk mytologi. Søn af kong Míl Espáine, Milesius; også Miled/Miledh.
 IR – ISO 3166 - kode for Iran.
 IR (album) - det danske black metal-band ORMs andet album

Organisationer 
 Illinois Railway
 Indian Railways
 Industrial relations
 Ingersoll-Rand Company Limited (NYSE handelssymbol IR)
 International Rectifier Corp. – en producent af effekthalvledere
 Iran Air (IR, IATA-koden for Iran Air)
 Irish Rail
 Israel Railways

Videnskab og lægevidenskab 
 Infrarød stråling – forkortet/akronymet IR
 Ioniserende stråling – forkortet/akronymet IR
Kubiktal

Kubiktal betegner resultatet af et heltal opløftet i tredje potens, altså resultatet af et tal (kubikroden), der er ganget med sig selv tre gange.

De første 10 kubiktal:

1, 8, 27, 64, 125, 216, 343, 512, 729, 1000

Heltalsfølger
Liter

En liter (symbol L eller l) er en volumenenhed på en kubikdecimeter (dm3), og den svarer – omtrent – til det gamle danske rummål pot, som er 0,966 liter.

Det metriske system anvender liter som base-enhed. Enheden Liter indgår dog ikke i SI-systemet; enheden i SI-systemet er 0,001 m3 svarende til 1 dm3.

Symboler 
Internationalt er der to officielle symboler for liter, lille l og stort L. 
Store L anvendes med det formål at undgå forveksling med tallet 1.

Definition 
En liter er defineret som en kubik-decimeter (dm3), så en liter = 0,001 m3, således er 1.000 liter = 1 m3

SI-præfikser tilføjet liter 
Literen kan anvendes sammen med SI-præfikser. Det hyppisk brugte er milliliter, som er defineret som en tusindedel af en liter (en kubikcentimeter), der er den mest brugte enhed i medicin og madlavning.
Andre enheder er angivet i tabellen nedenfor, hvor de mest brugte er fremhævet.

Madlavning 
Inden for madlavning bruger man tit litermålet til afmåling af væsker, som f.eks. vand eller mælk. Der kan således stå "½ l mælk" i en opskrift. Ved køb af mejeriprodukter er litermålet meget brugt, f.eks. 1/4 l piskefløde. Både litermål og decilitermål er meget udbredte – sidstenævnte dog især i Danmark.

Se også 
 Rumfang

Noter 

Rumfangsenheder
Enheder i madlavning
Temperaturenhed

Temperaturenheder eller temperaturskalaer for angivelse af temperatur er:
 Celsius (°C)
 Fahrenheit (°F)
 Kelvin (K) – SI-enhed
 Rankine (°Rk)
 Réaumur (°R)
 Rømer (°Rø)

Celsius-skalaen er den mest anvendte i alment brug, idet fahrenheit dog stadig anvendes i blandt andet Nordamerika. 

Der kan omregnes mellem celsius og fahrenheit efter følgende formler:

F = C*9/5 + 32
C = (F-32)*5/9

Således svarer en temperatur på 20 °C til 68 °F

Kelvin-skalaen anvender samme inddeling som celsius-skalaen men har nulpunkt ved det absolutte nulpunkt svarende til -273,15 °C.

Rankine-skalaen anvender samme inddeling som fahrenheit-skalaen men har nulpunkt ved det absolutte nulpunkt.

Se også 
 Termometer
Antonio van Diemen

Antonio van Diemen (født 1593, død 19. april 1645) var en nederlandsk koloniguvernør, født i Culemborg in Nederland, borgmestersøn af Bartholomeus van Diemen og Elisabeth Hoevenaar. I 1616 blev han købmand og flyttede til Amsterdam. Efter et år blev han ansat ved det nederlandske Østindiske Kompagni og sejlede til Batavia (Jakarta), hovedstad i Nederlandsk Ostindien og nu hovedstad i Indonesien.

Guvernør Jan Pieterszoon Coen opdagede at van Diemen var en dygtig embedsmand, og i 1626 blev han udnævnt til generaldirektør for handel og var medlem af det Indiske Råd. I 1630 blev han gift med Maria van Aelst. Et år senere rejste han tilbage til Nederland som admiral på skibet Deventer. I 1632 vendte han tilbage til Batavia, og i 1635 blev han med virkning fra 1. januar 1636 udnævnt som generalguvernør for Nederlandsk Indien. 

Van Diemens ni år som generalguvernør var succesrige og vigtige for både kolonien og det Østindiske Kompagnis fremgang. Han brugte meget af sin energi på at udvide kompagniets magt i hele Asien. Under hans styre fik hollænderne magten i Ceylon (nu Sri Lanka).

Van Diemen huskes bedst for sin støtte til opdagelsesrejser i landet mod syd, Australien. Han udpegede Frans Visscher til at planlægge nye opdagelsesrejser. Visscher udstak tre forskellige ruter, og van Diemen besluttede i august 1642 at sende Abel Tasman ud for at søge efter det store land mod syd. 

I november 1642 fik man land i sigte fra Tasmans skib; man havde opdaget et stort landområde, som Tasman navngav Van Diemen's Land til ære for sin velynder. Øen bevarede navnet da de britiske bosættelser begyndte i 1803. I England kom navnet til at vække afsky og rædsel på grund af de strenge straffekolonier på øen, såsom Port Arthur og Macquarie Harbour. 

Navnet Van Diemen's Land var blevet så forhadt, at da kolonien fik selvstyre i 1855, var en af den lovgivende forsamlings første handlinger at ændre navnet til Tasmanien. Men det gamle navn blev husket i mange år.

Antonio van Diemen døde i april 1645. Kompagniet tildelte hans enke en stor pension, og hun trak sig tilbage i Nederland. Hendes navn er foreviget som navnet på den nordligste spids af New Zealand, Cape Maria van Diemen. Den blev navngivet af Tasman i 1643.

Eksterne henvisninger 

Personer fra Nederlandene
Nederlændere i 1600-tallet
Jakarta

Jakarta er Indonesiens hovedstad og mest befolkede by. Byen ligger på øen Java. Jakarta har  indbyggere. Jakarta metroområde har  indbyggere.

Historie 
En tidlig bosættelse på stedet blev navngivet Jayakarta (sanskrit for sejrens by). Den blev ødelagt i 1619 af styrker fra det hollandske Østindiske Kompagni, anført af Jan Pieterszoon Coen. Kompagniet grundlagde en ny bosættelse som kom til at hedde Batavia, for at have en udskibningshavn til den stigende handel med krydderier.

Byen blev omdøbt til Jakarta efter 2. Verdenskrig.

Jakarta er en af verdens mest trafikerede byer.

Befolkning 
Siden 1950 har Jakarta tiltrukket folk fra andre dele af Java og Indonesiske øer. Mange af disse kom til Jakarta af økonomiske grunde, fordi byen rummede mulighed for job og forhøjet levestandard.

Jakarta har en befolkningstæthed af 15.174 mennesker pr. km² på et areal af 661 km².

Referencer

Eksterne henvisninger 

 Google Maps satellitbillede

 
Provinser i Indonesien
Cd (flertydig)

Cd eller CD har flere betydninger:

 Cd (compactdisk) – et optisk medie
 Cadmium (Cd) – en grundstof
 Centrum-Demokraterne (CD) – et politisk parti
 Corps diplomatique (CD) – det diplomatiske korps
 Cross Dresser (CD) – person, der ifører sig det modsatte køns påklædning.
 České dráhy (ČD) – Tjekkiets statsbaner
 cd (kommando)
Berlin (flertydig)

Berlin kan henvise til flere artikler:

 Byer
 Berlin – forbundshovedstaden i Tyskland
 Berlin (Middelfart Kommune) – en bebyggelse i Harndrup Sogn på Fyn
 Berlin, Maryland – en by i den amerikanske delstat Maryland
 Berlin, Holsten – en lille tysk by i Seedorf kommune ved Bad Seegeberg, Holsten

 Personer
 Johan Daniel Berlin – tysk/dansk/norsk musiker og komponist
 Johan Henrich Berlin – norsk organist og komponist
 Knud Berlin - dansk jurist
 Vicki Berlin – dansk skuespiller

 Andet
 Berlin (musikgruppe) – en popmusikgruppe
 Berlin (dokumentarfilm) – dansk dokumentarfilm fra 1907
 Berlin (sang af Nordstrøm) – sang af den danske elektropopduo Nordstrøm fra albummet Dagdrømmer
Berlin (band)

Berlin er en popmusikgruppe dannet i 1979 og er stadig aktiv (forår 2004).

Berlin er mest kendt for hittet Take My Breath Away til filmen Top Gun i 1986.

Referencer

Eksterne henvisninger 
 The Berlin Fan Page

Musikgrupper fra USA
Etableret i 1978
Ophørt i 1987
Etableret i 1988
Skedehornede

De skedehornede (latin: Bovidae) er en biologisk familie af parrettåede hovdyr med omkring 145 arter. Familien indeholder mange af de velkendte græssende pattedyr f.eks. tamkvæg, geder, får og antiloper. De fleste arter lever i Afrika, ingen i Australien eller Sydamerika.

Udseende og levevis 
Hos de fleste arter er hornene ugrenede og består yderst af en hornskede, der kan sammenlignes med hudens hornlag, og som omslutter en benstejle, der er fastvokset til pandebenet. Hornene bæres som regel af begge køn og bliver ved med at vokse og skiftes ikke i dyrets levetid, undtagen hos kvæget, hvor kalvenes første små horn afstødes og erstattes af blivende horn. Dyrene i denne familie har ingen for- og hjørnetænder i overmunden. I hver kæbehalvdel findes seks kindtænder. De skedehornede får som regel kun en unge om året, men kan forplante sig allerede et år gamle.

Systematik 
Familien Bovidae deles i cirka 9 underfamilier:
 Peleinae (råbukantilope)
 Antilopinae (egentlige antiloper)
 Caprinae (gedeantiloper)
 Bovinae (okser)
 Hippotraginae (hesteantiloper)
 Alcelaphinae (koantiloper)
 Aepycerotinae (impala)
 Cephalophinae (dykkerantiloper)
 Reduncinae (sumpantiloper)

Kilder/referencer 

 Systema Naturae 2000: Bovidae 
 ultimateungulate.com: Bovidae 
 erhverv.toldskat.dk: Bilag 3 Liste over dyrearter 
 Leif Øgaard. Systematik Dyreverdenen.
 Systema naturae 2000 (classification) Family Bovidae™
 :wikispecies:Bovidae

Eksterne henvisninger 
 Trond Histøl: Bovidae (Slirehorndyr) Arkiveret udgave fra 2008.
 Løveparken Givskud Zoo: Asiatisk Vandbøffel
Femkant

En femkant eller pentagon (af græsk pental for tallet 5) er en polygon med fem sider.

Pentagon har blandt andet lagt navn til Pentagon-bygningen, der huser USA's forsvarsministerium. Pentagonen bliver også brugt i forbindelse med det gyldne snit.

Vinkelsummen i en femkant er 540°. En regulær femkant har således en vinkel på 108°, hvilket gør tessellation med regulære femkanter umulig, da dette ikke er en divisor til 360°, der svarer til en hel tørn.

Se også 
 Pentagram
 Pentagonal tessellation

Polygoner
Gedeantiloper

Gedeantiloper (Caprinae) er en underfamilie af skedehornede pattedyr. Den indeholder en del af de velkendte græssende pattedyr som f.eks. geder og får. Gedeantiloper omfattede tidligere kun arter som goral, gemse, serov, takin og sneged, men er siden blevet slået sammen med underfamilien af får og geder og inkluderer nu desuden moskusokse og andre.

De fleste er udprægede bjergdyr. Hos får (Ovis) har kun hannen horn (oprullet på siden af hovedet). Hos geder (Capra) har begge køn sabelformede bagudbøjede horn.

Systematik 
Underfamilien Caprinae omfatter følgende arter:

 Slægt Capra
 Alpestenbuk, Capra ibex
 Pyrenæisk stenbuk, Capra pyrenaica
 Afrikansk stenbuk, Capra walie
 Nubisk stenbuk, Capra nubiana
 Sibirisk stenbuk, Capra sibirica
 Bezoarged (vildged), Capra aegagrus
 Tamged, Capra aegagrus hircus
 Skrueged, Capra falconeri
 Vestkaukasisk tur, Capra caucasia
 Østkaukasisk tur, Capra caucasia cylindricornis
 Slægt Ovis
 Tamfår, Ovis aries
 Muflon, Ovis orientalis
 Urial (steppefår), Ovis vignei
 Argali, Ovis ammon
 Snefår, Ovis nivicola
 Tyndhornsfår (snefår), Ovis dalli
 Tykhornsfår, Ovis canadensis
 Slægt Rupicapra
 Gemse, Rupicapra rupicapra
 Pyrenæisk gemse, Rupicapra pyrenaica
 Slægt Oreamnos
 Sneged, Oreamnos americanus
 Slægt Hemitragus
 Himalaya-tahr, Hemitragus jemlahicus
 Nilgiritahr, Hemitragus hylocrius
 Arabisk tahr, Hemitragus jayakari
 Slægt Ammotragus
 Mankefår, Ammotragus lervia
 Slægt Pseudois
 Bharal (halvfår, blåfår), Pseudois nayaur
 Pseudois schaeferi
 Slægt Budorcas
 Takin, Budorcas taxicolor
 Slægt Ovibos
 Moskusokse, Ovibos moschatus
 Slægt Capricornis
 Serov, Capricornis sumatraensis
 Capricornis rubidus
 Capricornis milneedwardsii
 Capricornis thar
 Capricornis swinhoei
 Japansk serov, Capricornis crispus
 Slægt Nemorhaedus
 Goral, Nemorhaedus goral
 Naemorhedus baileyi
 Nemorhaedus griseus
 Naemorhedus caudatus
 Slægt Pantholops
 Chiru, Pantholops hodgsonii

Kilder/referencer 

 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Subfamily Caprinae

Eksterne henvisninger 

 Trond Histøl: Bovidae (Slirehorndyr) 
 erhverv.toldskat.dk: Bilag 3 Liste over dyrearter
Hesteantiloper

Hesteantiloper (Hippotraginae) er en underfamilie af skedehornede hovdyr. Hesteantiloper er store kraftige antiloper, hvor begge køn har lange, ringlede horn. Hovedet har et mørkt pande- og næsebånd. Den ret lange hale ender i en dusk.

Systematik 
 Underfamilie Hippotraginae
 Slægt: Hippotragus (Hesteantiloper)
 Hesteantilope, Hippotragus equinus
 Sabelantilope, Hippotragus niger
 Slægt: Oryx (Spydbukke)
 Sabeloryx, Oryx dammah
 Gemsbok, Oryx gazella
 Arabisk oryx, Oryx leucoryx
 Østafrikansk oryx, Oryx beisa
 Slægt: Addax
 Addax, Addax nasomaculatus

Kilder 

 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Subfamily Hippotraginae

Eksterne henvisninger 

 Trond Histøl: Bovidae (Slirehorndyr)
Koantiloper

Koantiloper (latin Alcelaphinae) er en underfamilie af de skedehornede hovdyr, der lever på  savannen

Udseende 
De har højt skulderparti og skrånende ryg. Benene er slanke. Begge køn har stærkt svungne horn. Hovedet er smalt aflangt. Halen er lang og behåret.

Klassifikation 
Underfamilie: Alcelaphinae
 Slægt: Beatragus
 Beatragus hunteri (Hunters koantilope)
 Slægt: Alcelaphus (Egentlige koantiloper)
 Alcelaphus buselaphus (Koantilope)
 Alcelaphus caama (Kaama) 
 Alcelaphus lichtensteinii (Lichtensteins koantilope)
 Slægt: Connochaetes (Gnuer)
 Connochaetes gnou (Hvidhalet gnu)
 Connochaetes taurinus (Oksegnu)
 Slægt: Damaliscus (Lyreantiloper)
 Damaliscus pygargus (Lyreantilope)
 Damaliscus pygargus phillipsi (Blisbuk)
 Damaliscus lunatus (Tsessebe)
 Damaliscus korrigum (Topi)

Kilder/referencer 
 Systema naturae 2000 (classification) – Taxon: Subfamily Alcelaphinae
 Bert Wiklund, Skedehornede
 Leif Øgaard. Systematik Dyreverdenen.

Skedehornede
Linus Torvalds

Linus Benedict Torvalds (født 28. december 1969 i Helsinki, Finland) er en finsk-amerikansk softwareingeniør, der er mest kendt som hovedskaberen bag styresystems-kernen Linux.

Torvalds tilhører Finlands svensktalende mindretal. Han begyndte udviklingen af Linux, en styresystems-kerne, og fungerer i dag som projektkoordinator. Inspirationen kom fra demosystemet Minix udviklet af Andrew Tanenbaum, men Torvalds mente, at der var et behov for et komplet UNIX-styresystem, som han kunne køre på sin pc. Den oprindelige Linux-kerne udviklede han primært på sit eget udstyr i sin fritid som et led i at lære computerens opbygning.
I starten ville han "kun" opbygge et nyt filsystem til eget behov, men han blev efterhånden klar over, at han lige så godt kunne udvikle et helt styresystem til gavn for alle. Han havde aldrig troet, at det ville blive så populært, som det blev.

Se også 
 Git

Ekstern henvisning 

 Linus Torvalds' hjemmeside

Programmører
Personer fra Helsinki
Heliogabalus

Marcus Aurelius Antoninus (Elagabalus eller Heliogabalus ca. 203 – 11. marts 222) var en romersk kejser af det severiske dynasti. Han regerede 218 – 222 e.kr.

Heliogabalus var søn af Sextus Varius Marcellus og Julia Soaemias Bassiana, niece af Julia Domna (Septimius Severus' kejserinde). Hans moder sagde, at Heliogabalus' biologiske far var hendes fætter Caracalla (Marcus Aurelius Antoninus), og han tog navnet Caracalla i sin korte regeringstid. Heliogabalus, som han blev kaldt af folket, var navnet på den syrisk by Emesa (nutidens Homs eller Hims). Heliogabalus var præst for byens guddom, til at hans mor og bedstemor brugte ham som stråmand mod Macrinus, der havde overtaget tronen efter Caracalla. I 220 e.Kr. prøvede Heliogabalus i Rom at gøre sin guddom  Deus Sol Invictus ("Gud, den uovervindelige Sol") til øverste gud i hele riget.

Heliogabalus er bedst kendt for udsvævelser og drikkegilder. Efter hans død var der mange historier i omløb om, at han skullle have fået lavet en vagina i sin krop. Han skulle også have røgforgiftet sine gæster med sødt duftende roser, som faldt ned i spisesalen. Han skulle også have tvunget dem til at sluge sten til middag og have kørt i en vogn trukket af 12 jomfruer. Mange af disse beretninger er formentlig sladder og skandaleskriveri, men understreger klart romernes modvilje mod de orientalske religioner og hans fyrstelige livsstil.

Heliogabalus' døde ved, at hans bedstemor fik hans vagter til at drukne ham og smide ham i floden Tiberen under en soldateropstand.

Kejsere fra Romerriget
Fuldkomne tal

Et fuldkomment tal eller perfekt tal er et heltal, hvor summen af de tal, der går op i tallet (= tallets divisorer) giver tallet selv. Bemærk at man i denne sammenhæng ikke medregner tallet selv.

Det mindste fuldkomne tal er 6, idet 1 + 2 + 3 = 6. Det næste er 28, idet 1 + 2 + 4 + 7 + 14 = 28.

Et tal af formen (2n-1) × 2n-1 er et fuldkomment tal hvis 2n-1 er et primtal (Euklid). Alle lige fuldkomne tal har denne form (Euler). Tal af formen 2n-1 kaldes mersennetal.

Alle lige fuldkomne tal har 6 eller 8 som sidste ciffer.

Der kendes endnu ikke noget ulige fuldkomment tal, og det regnes for sandsynligt at der ikke findes nogen.

"Ufuldkomne tal": Hvis summen af et tals divisorer er mindre end tallet selv, kaldes tallet defektivt. Hvis divisorsummen omvendt overgår tallet selv, er der tale om et excessivt tal.
Eksempelvis er tallet 15 defektivt fordi divisorerne 1, 3 og 5 giver tallet 9. Tallet 20 er excessivt fordi dets divisorer 1, 2, 4, 5 og 10 summerer til 22.

De første fuldkomne tal:
 6 = 1 + 2 + 3
 28 = 1 + 2 + 4 + 7 + 14
 496 = 1 + 2 + 4 + 8 + 16 + 31 + 62 + 124 + 248
 8 128 = 1 + 2 + 4 + 8 + 16 + 32 + 64 + 127 + 254 + 508 + 1016 + 2032 + 4064
 33 550 336
 8 589 869 056
 137 438 691 328
 2 305 843 008 139 952 128
 2 658 455 991 569 831 744 654 692 615 953 842 176

Det største fuldkomne tal der er fundet til dato (2018) er på 49.724.095 cifre
og kan skrives på formen (2n-1) × 2n-1 hvor n = 82.589.933, altså
(282.589.933-1) × 282.589.932.

Se også 
 venskabstal
 defektivt tal og excessivt tal
 alikvotfølge

Ekstern henvisning 
 OddPerfect.org , eftersøgning efter ulige fuldkomne tal
 Fermats store sætning, Simon Singh, 1997, 

Heltalsfølger
Talteori
Uløste problemer indenfor matematik
Nano-

Nano er et SI-præfiks, som betyder en milliardtedel (10−9) af en enhed. F.eks. er en nanometer 0,000 000 001 m. Navnet kommer af nanos (νάνος) som betyder dværg på græsk.

Se også 
 GNU nano – en teksteditor
 nanoteknologi
 nanorør
 nanokapsel
 Tata Nano – indisk minibil udviklet af den indiske bilproducent Tata Motors
 Nano-science Center - Københavns Universitet
Nano (kryptovaluta)

Nanoteknologi
SI-præfikser

simple:Nano-
Kronhjort

Kronhjorten (Cervus elaphus særligt om hannen) kønsneutralt kaldt krondyr eller kronvildt tilhører hjortefamilien. Hjorten har et stort gevir på ca. 1 m med ca. 12–14 takker (ender). På gamle hjorte kan der være helt op til 16 takker (ender). Jægere bruger antallet af takker (ender) til at beskrive dyrene. Fx en 16-ender.

Normalt lever krondyrene adskilt i han- og hun flokke, rudler. En han kaldes en hjort, en hun en hind og ungdyrene er kalve. Kalve fra foregående år kaldes smaldyr. En hjort med kun én spids uden ender kaldes en spidshjort, og en hind, der er over ét år, men ikke er gået i brunst, kaldes en smalhind.

Dyrehaven ved København er berømt for flokke af krondyr, der er så vant til mennesker, at de er lette at komme tæt på. Desuden er der et antal hvide krondyr - genimporteret fra Bornholm - som ikke er ægte albinoer.

I Nordamerika findes arten wapiti der regnes til samme slægt. I Asien findes Maral hjorten, som også er i slægt med kronhjorten og Wapitien. I 2000'erne er krondyrbestanden i Danmark oppe på ca. 14.000 stk. En fremgang fra 5.000 i starten af 1990'erne.

Udbredelse 
Krondyret indvandrede til Danmark efter sidste istid for omkring 10.000 år siden. Lige siden har den været forfulgt af mennesket, der har brugt kødet til mad og skindet til tøj.

I dag er bestanden ikke i fare. Der findes ifølge Skov- og Naturstyrelsen 14.000 stykker kronvildt og alt tyder på, at der bliver flere. Kronvildtets eneste fjende er jægerne, men de har gennem mange år ikke tyndet så voldsomt ud i bestanden som tidligere. I mange områder har jægerne ligefrem beskyttet kronvildtet for at give dyrene mulighed for at vokse sig større. Det har betydet, at kronvildtet har spredt sig til egne af landet, hvor det ellers gennem flere hundrede år har været udryddet. Fx ses der i dag kronvildt over hele Jylland, og på Sjælland er der ved at udvikle sig nye bestande, efter der er udsat dyr.

Krondyret er et meget sky dyr, som endnu hverken findes på Fyn og Bornholm. Det har en fantastisk evne til at tilpasse sig.

Galleri

Noter

Eksterne links 

 Hjorte i kamp i Dyrehaven på Youtube.com

Hjorte
Europas pattedyr
Danmarks pattedyr
Grane (mytologi)

Grane er i nordisk mytologi navnet på Sigurd Fafnersbanes trofaste hest, som han har fået af Odin. Grane er føl efter Odins egen hest Sleipner.

Sigurd rider på Grane gennem en mur af flammer for at fri til Brynhild for Gunnar Gjukeson. Der er også på Grane, at Sigurd fjerner den guldskat, som han stjal fra Fafner.

Eksterne henvisninger 

 

Heste i nordisk mytologi
Bestla

Bestla er i nordisk mytologi navnet på den kvinde, som Borr tog til hustru. Er således moder til Odin, Vile og Ve. Er endnu i live og bor i Jotunheim som jættekvinde og frygter således sine sønner, de mægtige aser.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Jætter
Hymer

Hymer er i nordisk mytologi navnet på en jætte, som ejede en enorm kedel. En kedel aserne havde brug for ved et af Ægirs gilder. Hymer blev derfor engang besøgt af Thor og Tyr.

Ved samme lejlighed tager Thor på fisketur i Hymers båd og får Midgårdsormen på krogen og næsten fanger den, da jætten Hymer i skræk skærer linen over, og ormen forsvinder tilbage i havet.

Se også 
 Thors besøg hos Hymer

Eksterne henvisninger 

 

Jætter
Himinhrjod

Himinhrjod er i nordisk mytologi navnet på jætten Hymers største og flotteste avlstyr.

Himinhrjod kommer af dage, da Thor under et besøg hos Hymer brækker hovedet af tyren for at bruge det som madding på en forestående fisketur. 

Skabninger i nordisk mytologi
Radigast

Radigast (også kendt som Redigast, Radogost eller Radegast) var en betydningsfuld gud i vendisk mytologi. Radigast betyder "glad gæst", og han var arnens gud og dermed også gud for ild. Flere steder er han endvidere foreslået som krigsgud. Han bar et spyd eller en hellebard og et tyreskjold. På hovedet havde han en svane. Hans hoved kunne også antage form af en løve. Den 10. november 1066 fik biskop Johan af Mecklenburg ofret sit afhuggede hoved til Radigast. 

Man mener, at J.R.R. Tolkien brugte guden Radigast som inspiration og forlæg til troldmanden Radagast.

Vendisk mytologi
Triglav

Triglav var i vendisk mytologi den trehovedede gud med bind for øjnene. Han kunne se ind i den overjordiske verden, underverdenen og menneskets verden. I Stettin lod man en sort hest fungere som Triglavs orakel. Nogle mener, at han er vendernes overgud, men det er muligvis et kristent forsøg på at få treenigheden til at være et centralt tema hos venderne.

Vendisk mytologi
Rugievit

Rugievit (også kaldet Ruevit), hvilket betyder "Herren fra Rügen" var i vendisk mytologi Rügens beskytter. Han havde syv hoveder, og bar syv sværd i bæltet og et i hånden.

Vendisk mytologi
Karevit

Karevit var i vendisk mytologi en gud, der afbildedes med seks hoveder ved siden af Rugievit, hvor han indtog pladsen som dennes væbner. De fire af hovederne var mandlige, og de to var kvindelige. Hans bryst fremviste en løves ansigt.

Alene blev Karevit kun afbildet med to ansigter; et tyrehoved på brystet og et hanehoved på maven.

Vendisk mytologi
Sieba

Sieba eller Siva var i vendisk mytologi gudinde for ægteskab. Hun var dermed også gudinde for livet og kærlighed. Hendes mand var ægteskabets mandlige gud Siebog.

B.S. Ingemann opfatter hende som den samme gudinde som Sif i nordisk mytologi.

Eksterne henvisninger 

Vendisk mytologi
Frugtbarhedsgudinder
Siebog

Siebog er i vendisk mytologi den mandlige gud for ægteskab. Han var gift med Sieba.

Vendisk mytologi
Schwayxtix

Schwayxtix ( også kaldet Schuaixbog eller Zuicz) var i vendisk mytologi gud for lys. Han fremstod som en mand i romersk tunika omgivet af flammer og med stråler om hovedet samt en hovedbusk, som måske også skulle forestille flammer. I hånden bar han en fakkel.

Schuaixnni betyder "at hjælpe".

Vendisk mytologi
Lys
Zislbog

Zislbog var i vendisk mytologi gudinde for Månen. Under tilnavnet Kricco dyrkedes hun især som sædens beskytterinde.

Se også
Måne (nordisk gud)

Vendisk mytologi
Frugtbarhedsgudinder
Jordbrugsgudinder
Podaga

Podaga var i vendisk mytologi vejrgud samt gud for jagt, fiskeri og landbrug.

Vendisk mytologi
Dziewonna

Dziewonna  var i slavisk mytologi (og dermed polsk og vendisk mytologi) gudinde for de vilde dyr. Hun bar bue og pil.

Se også
Diana

Vendisk mytologi
Bielbog

Bielbog (skrives også Belbog, Bilobog, Byelbog eller Byelobog) betyder "den hvide gud", og han repræsenterer i vendisk mytologi det gode princip. Bielbog er en gammel hvidklædt herre med laurbærkrans. Han kæmpede mod Tjernobog.

Vendisk mytologi
Tjernobog

Tjernobog (skrives også Crnobog, Chernobog, Czernobog eller Zernebog) betyder "den sorte gud" og har skikkelse af en løve. Han var i vendisk mytologi guden for ondskab. Man tilbad ham med blodofre i frygt og rædsel. Bielbog er Tjernobogs modstander.

Tjernobog blev brugt som dæmon i Disneys film Fantasia.
Neil Gaiman har også brugt Tjernobog i sin roman American Gods.

Vendisk mytologi
Perun

I slavisk mytologi er Perun (kyrillisk: Перун) den højeste gud i guderiget og gud for lyn og torden. Perun er samtidigt gud for ilden, bjergene, vinden, egtræer, iris, ørne, firmamentet, heste og vogne, våben (hammer, økse, og pil), og krig. Han blev først forbundet med våben lavet af sten og senere med metalvåben.

Perun er beskrevet som en robust mand med en rødt skæg. Han kører i en vogn trukket af en gedebuk og bærer en mægtig økse, eller nogle gange en hammer. Øksen slynges mod onde mennesker og ånder, og vender altid tilbage til Peruns hånd.

Perun er kendt som tordenguden Percunust i den vendisk mytologi.

Se også 
 Thor

Noter

Eksterne henvisninger 

Vendisk mytologi
Rensdyr

Rensdyret (eller blot renen, Rangifer tarandus) tilhører hjortefamilien og lever i nordlige tundraområder. Store flokke vandrer fra græsgang til græsgang i takt med årstidernes skiften. I alt findes omkring 3 millioner rensdyr. Dyrene lever af rensdyrlav, græs, urter og små løvtræer.

Rensdyret vejer 70-160 kg – hannerne er noget større end hunnerne. Begge bærer gevir, der skiftes hvert år. Deres anatomi er tilpasset et liv i kulde og sne. Således er f.eks. klovene store og kan sprede sig ud som en vifte, og lange hår imellem tæerne hjælper rensdyret til at færdes i tyk sne. Pelsen er op til 5 cm tyk og delt op i yderpels (med hule hår, der øger isoleringseffekten pga. den bundne luft) og en ulden inderpels, så dyret kan holde varmen. 

I Lapland er det delvist tæmmet og udnyttes af bl.a. samerne, mens det fortsat er et yndet jagtobjekt i Grønland.

Rensdyr som julesymbol 

Ifølge juletraditionen trækker rensdyr julemandens slæde juleaften, når han skal ud i verden og dele julegaverne ud. Fører-rensdyret hedder Rudolf og optræder i julesangen "Rudolf med den røde tud".

Første gang rensdyr optræder til jul sammen med julemanden, er i Clement Clarke Moores digt til børn "The night before Christmas (A visit from St. Nicholas)" fra 1823. I 1848 udkom historien i et lille skillingstryk med tegninger af T.C. Boyd. Her portrætteres julemanden som en lille energisk, munter og tyk mand med et lige så lille rensdyr. I Moores juledigt optræder otte rensdyr:

”Now, Dasher! now, Dancer! Now, Prancer and Vixen! On, Comet! On Cupid! On, Donner and Blitzen! To the top of the porch! to the top of the wall! Now dash away! dash away! dash away all!”

Karibu, det nordamerikanske rensdyr 

Karibu er et fælles navn for canadiske og grønlandske underarter af arten rensdyr (Rangifer terandus).

Det euroasiatiske rensdyr 
Forskere regner det euroasiatiske rensdyr som en art, og der er liden genetisk forskel på vilde og tamme rensdyr. Denne art lever i det nordlige Rusland, i Finland, Sverige og i Norge (syd til bjergerne i Setesdal).

Svalbardrensdyr 
Svalbardrenen adskiller sig både fra Karibu og det euroasiatiske rensdyr genetisk og ved at den er lavere.

Galleri

Eksterne henvisninger

 Alt om Julen
 Rensdyr, Dyrebrevkassen
 Store Norske Leksikon: Rensdyr (rein) Norsk
 Norsk opskrift på rensdyrsteg
 Rudolf kan være fuld af larver. Videnskab.dk

Hjorte
Arktis' fauna
Jul
Dyredrevet fremdrift
Grønlands pattedyr
Europas pattedyr
Asiens pattedyr
Nordamerikas pattedyr
Flins

Flins var dødens gud i vendisk mytologi. 

Flins betyder sandsynligvis "flint".

Vendisk mytologi
Zirnitra

Zirnitra var en dragegud i vendisk mytologi. Zirnitra betyder "troldomskraft" eller "troldomskyndig". Venderne bar Zirnitra på deres våben og som banner. Den vendiske drage kendes da også fra det gamle danske rigsvåben. Man håbede at det bragte fjenden fordærvelse, ødelæggelse og undergang. Zirnitras opspærrede gab havde to rader tænder.

Vendisk mytologi
Berstuc

Berstuc var en ondskabsfuld gud i vendisk mytologi. En slags skovtrold. Navnet blev også brugt om skovånder og underjordiske.

Vendisk mytologi
Tjernobyl

Tjernobyl ( [Tjornobyl],  [Tjernobyl]], ) er en næsten forladt spøgelsesby, der ligger ca 15 km syd for Tjernobyl-atomkraftværket, i det nordlige Ukraine tæt på grænsen til Hviderusland og byen Pripjat. Byen havde tidligere omkring 14.000 indbyggere, men blev i forbindelse med Tjernobylulykken evakueret. Enkelte personer valgte dog at vende tilbage til deres hjem i byen, og på trods af radioaktiviteten i området bor der stadig omkring 150 personer i byen.

Tjernobyl er det ukrainske navn for Artemisia vulgaris, også kaldt Gråbynke..

Tjernobylulykken 

Natten til den 26. april 1986 skete en stor kernekraftulykke på Tjernobyl-atomkraftværket. En dags tid efter ulykken påbegyndte man evakueringen af et område på 30 km i radius omkring Tjernobyl-værket, fordi radioaktiviteten var for høj. Tjernobyl, der kun ligger 15 km fra kraftværket, blev evakueret sammen med 187 andre byer og landsbyer. I dag er 30-kilometerzonen omkring kraftværket stadig erklæret for ubeboelig og livsfarlig, men et beskedent antal ukrainere bor dog stadig i zonen.

Ca. 13 km nordøst for byen, tæt på Tjernobyl-atomkraftværket var der en skov med en masse grantræer, der efter ulykken modtog så meget radioaktivitet, at de døde og nålene derfor blev helt røde. Skoven blev tidligere kaldt Gråbynke-skoven, men efter ulykken blev området populært kaldt for Den røde skov. I dag er det stadig et af de mest forurenede steder på jorden. Selvom man valgte at fælde skoven lige efter ulykken, så alle de døde træer blev begravet og nye grønne siden er vokset op, så har området bibeholdt navnet.
Enkelte rygter fortæller, at skoven glødede rødt om natten lige efter ulykken, der er dog ingen beviser på at dette skulle være sandt.

Kilder

Eksterne henvisninger 

 20 November, 2004, BBC News: Chernobyl 'caused Sweden cancers'
 Fiktiv historie, med masser af ægte billeder fra Tjernobyl og Pripjat

Byer i Kyiv oblast
Tjernobylulykken
Spøgelsesbyer
Tasmansk djævel

Tasmansk pungdjævel (Sarcophilus harrisii), ofte kaldet tasmansk djævel, er et kødædende pungdyr, der findes på øen Tasmanien syd for Australien. Dyret er på størrelse med en stor kat og det største blandt pungrovdyrene. Det har fået sit navn på grund af den sorte pels, ørerne der ved ophidselse bliver røde, den meget ubehagelige kropslugt og det dybe frygtindgydende brøl, der høres, når mørket falder på, og er så højt, at man fristes til at tro der er tale om et kæmpe uhyre. Desuden er pungdjævlen et af de dyr der i forhold til sin størrelse har de stærkeste kæber.

Den har engang været udbredt i hele Australien, men findes nu kun vildtlevende på øen Tasmanien og en naboø. En kræftsygdom truer med at udrydde pungdjævlen, og man forsøger at finde en kur mod sygdommen, for at stoppe den drastiske nedgang i bestanden.

Da pungdjævelen er truet er der eksportforbud, og dyret kan ikke længere ses udenfor Australien, med én undtagelse: København Zoo, der fik et par som barselsgave til Prins Christian, da hans mor, Kronprinsesse Mary, er fra Tasmanien.
Den usædvanlige gave var genstand for nyheder i australske og danske medier gennem to år.
I juni 2013 kunne Zoo meddele, at begge deres tasmanske pungdjævlehunner havde fået unger, mindst fem af slagsen. Det er tilsyneladende første gang, at den truede dyreart har fået unger uden for Australien.

Pungdjævlen (Den Tasmanske Djævel) er udødeliggjort af Looney Tunes' tegnefilmfigur Taz.

Referencer 

Dyr fra Tasmanien
Pungdyr
Venskabstal

To forskellige heltal er venskabstal, hvis summen af det ene tals divisorer er lig med det andet tal og omvendt. I denne sammenhæng medregner man ikke tallet selv som divisor.

De mindste venskabstal er 220 og 284 og blev fundet af Pythagoras. Idet 220 = 2² × 5 × 11 og 284 = 2² × 71

Altså er 1, 2, 4, 5, 10, 11, 20, 22, 44, 55 og 110 de ægte divisorer i 220 og summen af disse tal er 284.

Ligeledes er 1, 2, 4, 71, 142 de ægte divisorer i 284 og summen af disse tal er 220.

Der er klart at i et par af venskabstal må det ene tal være defektivt, og det andet excessivt.

Den arabiske matematiker Tahib ibn Qurra (826-901) fandt at venskabstal kunne genereres ved følgende formel. Hvis
p = 3 × 2n-1 - 1, 
q = 3 × 2n - 1,
r = 9 × 22n-1 - 1, 
hvor n er et heltal > 1 og p, q og r er primtal, så er 2npq 
og 2nr venskabstal.

Denne formel genererer bl.a. venskabstallene (220, 284) for n = 2 og (17296, 18416) for n = 4. 

Den schweiziske matematiker Leonhard Euler har generaliseret formlen, men der findes også venskabstal som ikke udfylder disse formler f.eks. (1184, 1210) og (6232, 6368). 

(1184,1210) er de næstmindste venskabstal, som først blev fundet i 1867 af den 16 årige italiener ved navn Nicolò Paganini.

Se også 
 Fuldkomne tal – hvor summen af divisorerne giver tallet selv.
 Alikvotfølge – venskabstal er et specialtilfælde af periodiske alikvotfølger

Kilder 

Tal
Talteori
Brun bi

Den brune bi (Apis mellifera mellifera) er en underart af honningbien, der er den oprindelige bi i det nordlige Europa. Denne art af bier forekommer stadig i stort antal i hele Nordeuropa, selv om der gennem de sidste hundrede år er indført andre biracer, f.eks. Apis mellifera carnica (der også har et brunt ydre) og Apis mellifera ligustica, der er gulbrun.

Historie 
Den brune bis oprindelse skriver sig millioner af år tilbage. Den har sandsynligvis haft sin oprindelse i Nordafrika og har herfra spredt sig nordpå i Europa via en landtange ved Gibraltar.

Naturforskeren Carl von Linné beskrev den brune bi i 1758. Den var dengang enerådende i hele Nordvesteuropa. Uden for dette område fandtes andre biracer.

I 1800-tallet blev de brune bier bragt ud til de engelske kolonier i blandt andet New Zealand, Australien og Tasmanien. Der kom også mange til Sydamerika, hvor de sidst i århundredet indgik i – lidt ufrivillige – krydsninger med afrikanske bier. Disse er i dag kendt som de afrikaniserede bier, der er berygtede for deres aggressivitet, men også skattede for deres honningudbytte.

Læsø 

Den brune bi var den naturlig honningbi i Danmark indtil  for ca. 100 år siden hvor man begyndte at importere bier fra sydlige lande. I dag er de fleste bier her i landet blandinger af 3-4 biracer med stænk af gener fra fjerne lande. De brune bier findes kun meget sporadisk i norden. I Danmark er Læsø det eneste sted hvor der endnu findes en bestand af brune bier, som kan dokumenteres at være racerene.

Se også 
 Honningbi
 Buckfastbi – hybridrace hvori brun bi indgår
 Bi-krigen på Læsø

Kilder/Henvisninger 
 Sygdomme hos honningbier, DJF Arkiveret udgave fra 2009
 https://www.visitlaesoe.dk/turist/oplevelser/bier
 http://brunbi.dk/

Honningbier
Danske husdyrracer
Giftige dyr
Ilinniusiorfik

Ilinniusiorfik er navnet på Grønlands Hjemmestyres skolebogsforlag, hvis formål er at udgive undervisningsmidler til folkeskolen i Grønland.

Før Hjemmestyrets indførelse i 1979 blev produktion af undervisningsmaterialer til det grønlandske skolevæsen varetaget af det danske Ministeriet for Grønland. Indtil 1990 var UVM-produktionen en funktion i Landscentralen for Undervisningsmidler med det grønlanske navn Pilersuiffik.

Fra 1990 til 2002 har Ilinniusiorfik været udlånt til forlaget Atuakkiorfik A/S under navnet Atuakkiorfik Ilinniusiorfik. I den periode har Atuakkiorfik A/S formelt stået som udgiver af grønlandske skolebøger efter en overenskomst med Inerisaavik/Pilersuiffik. Alle produktionsomkostninger afholdes over en finanslovsbevilling, så forlaget er et ikke-kommercielt foretagende.

Forlag fra Grønland
Offentlige institutioner i Grønland
Genfunden erindring

Genfunden erindring (fra engelsk recovered memory), refererer til det fænomen, at en person tilsyneladende husker tidligere fortrængte oplevelser af psykisk traumatisk art, som regel om seksuelt misbrug i barndommen.

Begrebet er voldsomt omdiskuteret og er belastet af en mængde sager, hvor det har vist sig, at de genfundne erindringer i virkeligheden er falske erindringer, f.eks. fremkaldt af en terapeut. Endvidere viser nyere psykologisk forskning, i modstrid med en populær opfattelse, at folk i hovedreglen godt kan huske tidligere traumatiske begivenheder.

Nogle psykologer og andre eksperter frygter, at danskere sidder uskyldigt i fængsel på baggrund af falske genfundne erindringer. I bl.a. Sverige og Norge er flere blevet løsladt igen efter at være uskyldigt dømte og fængslede.

Se også 
 Falsk erindring
 Incest
 Seksuelt misbrug af børn

Ekstern henvisning 
 Rapport: Genfundne erindringer – udarbejdet af Dansk Psykiatrisk Selskab, Dansk Psykolog Forening og Børne- og Ungdomspsykiatrisk Selskab, maj 2004 (42 sider) 
 Genfundne erindringer – i Ugeskrift for Læger 2004;166(36):3116 

Kognitionspsykologi
Markfirben

Markfirbenet (latin: Lacerta agilis) er et firben i gruppen øgler. Det er udbredt i store dele af Europa og mod øst til Sibirien. Markfirben er i modsætning til det almindelige firben en fuldstændig ovipar øgle, det vil sige æglæggende. Det kan af og til ses sole sig på sten eller grene i det åbne landskab. Arten er fredet i Danmark

Beskrivelse 
Markfirbenet er et kraftigt firben, der kan blive op til 28 cm langt. I Danmark dog højst 22 cm og normalt kun 15 - 20 cm.
Vægten opgives til 15 til 20 gram.
Det har fire hornplader mellem øje og næsebor, hvor det almindelige firben kun har tre. Munden er bred og der er små spidse tænder på kæberne. Grundfarven er gråbrun eller grøn, ofte med rækker af sorte pletter. Langs ryggen har det et bånd med små skæl, der er tydeligt mindre end de omgivende. På bugen er hannen lyst grønlig, mens hunnen dér er hvidlig. I parringstiden bliver hannens sider intensivt grønne.

Økologi 
Arten foretrækker varme sydskråninger i grusgrave, men kan også forekomme på jordvolde som jernbaneskråninger, i skovbryn, på sandstrande og heder.

Føden består især af hvirvelløse dyr som græshopper, biller, sommerfuglelarver og spindlere. Det sker, at byttet består af dens egen art.

Arten er æglæggende. Den lægger 5-12 (sjældent op til 17) blødskallede, aflange æg i et hul, som hunnen har gravet i sandet jord. Efter æglægningen tildækkes æggene af hunnen. De klækkes efter 70-80 døgn, alt efter temperaturen.

Blandt prædatorer kan nævnes mange fugle som hejrer og fasaner, pattedyr som grævling og tamkat. Markfirbenet kan afsnøre halen, hvis den føler sig truet. Da halen bevæger sig et stykke tid efter afsnøringen, kan den tjene som lokkemad for en fjende. Den afsnørede hale kan vokse ud igen, dog ikke til fuld længde.

Markfirbenet er i Sverige konstateret at kunne blive mindst 19 år gammel.

Referencer

Eksterne henvisninger 

Firben
Danske arter i Habitatdirektivet
Danmarks padder og krybdyr
Skovfirben

Almindeligt Firben eller Skovfirben (latin: Zootoca vivipara), tidligere Lacerta vivipara. Den er i gennemsnit 15-20 cm. lang, hvoraf halen udgør halvdelen. De fleste af artens populationer føder levende unger, i modsætning til de fleste andre øgler, der lægger æg.

Skovfirben er fredet i Danmark

Referencer

Eksterne henvisninger 

Firben
Danmarks padder og krybdyr
Firben

Firben (videnskabeligt navn: Lacertidae) er en familie af øgler som lever i Europa, Afrika og Asien. Firbensslægten Lacerta omfatter nogle af Europas mest almindelige øgler. Det er en stor famile med flere hundrede arter i 37 slægter.

Levested 

Arterne i Europa og Middelhavsområdet lever hovedsageligt i skove og kratområder. Slægterne Eremias og Ophisops lever i Asiens græssletter og ørkener. Afrikanske arter lever ofte i tørre klippeområder. Holaspis er en af de få firben som lever i træer. De kan svæve gennem luften ved at bruge deres lange haler og flade udbredte kroppe som et glideplan.

Udseende og biologi 

Firben er små og mellemstore øgler. De fleste arter er mindre end 9 cm lange fraregnet halen, omend den største nulevende art, Gallotia stehlini, biver over en halv meter, og nogle uddøde arter endnu større. De spiser hovedsageligt insekter. En undtagelse er Meroles anchietae som lever i Namibørkenen og spiser frø.

Firben har normalt samme type kropsform med smalle kroppe og lange haler, men de har meget varierede mønstre og farver, selv inden for samme art. Deres skæl på hovedet er store, ofte med små, fortykkede knogleudvækster (osteodermer), på ryggen er skællene små og kornede, og rektangulære på undersiden. Mønstrene for hanner og hunner er forskellige ved de fleste arter.

Mindst otte arter fra Kaukasus kan formere sig ved ukønnet formering (partenogenese), og tre arter føder levende unger (i modsætning til at lægge æg), heriblandt skovfirben.

Danske firben 

I Danmark lever to arter firben:
 Skovfirben (også kaldet Almindeligt firben eller Levendefødende firben, Zootoca vivipara)
 Markfirben (Lacerta agilis)

Øgler
Bøltorn

Bøltorn er i nordisk mytologi navnet på Bestlas og Mimers far og dermed Odins morfar. 

I henhold til beretninger fra digtet Havamal, der indgår i den ældre Edda er Bøltorn også far til en navnløs kæmpe (formentlig en jætte), som lærte Odin ni magiske sange (galdr el. galder). Ud fra viden om at Bøltorn er fader til Mimer, og Odin drikker af Odrører, mens han lærer sangene, er det ikke usandsynligt, at der her er tale om Mimer.

Se også 
 De nordiske guders familietræ

Jætter
Hlin

Hlin er i nordisk mytologi navnet på Friggs sendebud. Hun er asynje og dermed gudinde. Hendes opgave er at trøste, tage imod de sørgendes bønner og overbringe dem til Frigg for at få svar.

Asynjer
Istari

Istari (quenya "De vise") er i J.R.R. Tolkiens univers en klasse af fem maiar, der i menneskenes verden optræder som mægtige troldmænd.

J.R.R. Tolkien nævner i Ringenes Herre tre af de i alt fem istari, nemlig Gandalf, Saruman og Radagast. De sidste to troldmænd hedder Alatar og Pallando.

Navnet Alatar betyder "efter kommer" og var den sidste maia der blev udnævnt til istar. Sammen med Pallando og Saruman rejste han til øst. Saruman rejste efter noget tid tilbage til den vestlige del af Midgård, mens Alatar og Pallando blev tilbage. Alatar og Pallando kaldes tilsammen "De blå troldmænd".

Ringenes Herre
Syn (nordisk mytologi)

Syn er asynje i nordisk mytologi. Hun har til opgave at vogte indgangen til Friggs sal Fensale mod uvedkommende. Har den egenskab at hvis hun blot én gang har afvist et individ kan ingen få hende til at skifte mening. En forespørgsel hos højere magter (Odin, for eksempel) var ligeledes nytteløse. På grund af dette er hun gudinde for retssager for de dødelige på jorden (Midgård).

Asynjer
Treenigheden

Treenigheden er det centrale dogme i næsten alle kristne trossamfund, da mange betragter det som nødvendigt at acceptere dette dogme (symbolsk og/eller konkret bogstaveligt eller på anden vis) for at tro på Jesus som Kristus.

Ordet Treenighed forekommer ikke i Bibelen. Den klassiske formulering, som ikke fremgår af Bibelen, blev først formuleret af Tertullian fra Karthago omkring 200, er: Gud er én substans og tre personer. På dansk dog ofte formuleret som: Gud er ét væsen og tre personer. De tre personer i treenigheden er Faderen, Sønnen (Kristus) og Helligånden.

Ordet Treenighed blev først brugt af Theophilus af Antiokia i 180'erne og blev et afgørende tema under dannelsen af den kristne kirke, fx i forhold til konflikten mellem de alexandrinske og antiokenske teologiske skoler, og diverse "kættere" som arianerne, modalisterne og det makedonske kætteri.

Dogmet er en videreudvikling af forskellige nyplatoniske teorier, specielt den øverste Guddoms hypostatiske natur og Platons oprindelige mellemledsbegreb: Katolikkernes version opfattede dog ikke stoffet som ondt (hvilket dengang førte til en stærk kritik fra hedenske filosofiske kredse) og kunne inkorporere andre filosofiske skoler (hvilket så på anderledes måde hjalp dens popularitet).

Den blev fuldt formuleret og fastslået som dogme i den nikænske trosbekendelse fra 325. Man kan videre læse om emnet i værker af Augustin af Hippo, Hilarius af Poitiers, Thomas Aquinas, Martin Luther og Joseph Priestley.

Dogmet om treenigheden afvises som ubibelsk og falsk lære af nogle trossamfund: Jehovas Vidner og unitarer. Jesus, som ifølge dogmet om treenigheden er en del af treenigheden, var jøde; men jødedommen anerkender ikke treenigheden.

Treheder af guder er fra tidernes morgen almindelig kendt fra førkristne religioner i Babylon, Assyrien, Ægypten og findes i dag i hinduismen.

Litteratur på dansk
 Helge Haystrup: Augustin-studier 6: Bibelens Trenighed; Eksegese og dogmatiske begreber. 1994. C. A. Reitzels Forlag
 Helge Haystrup: Augustin-studier 7: En filosofisk vej til Treenigheden. Sjælens opstigning til Gud. 1995. C. A. Reitzels Forlag

 
Kristendom
Nyplatonisme
Nørd

Nørd er et slangudtryk for en person med en stor interesse for et enkelt eller flere emner.

Typisk er der tale om interesseområder, der af mange anses for "noget underligt noget". Typisk bliver f.eks. arkitekter, designere, ingeniører og håndværkere som omsætter viden til noget praktisk og alment brugbart ikke betegnet som nørder, mens den typiske nørd bruger en masse tid på ting som "ikke-nørder" har svært ved at se meningen med.

Nørden prioriterer ofte det generelt sociale væsentligt lavere end samvær med andre nørder med tilsvarende interesser. I visse tilfælde prioriterer nørden endda interessen højere end ethvert socialt samvær.

I modsætning til eksempelvis "entusiast", bruges "nørd" ofte nedsættende. Dette gælder dog mest for folk, der ikke selv er nørder. Inden for "miljøet" bruges udtrykket i stigende grad som en positiv karakteregenskab. Således vælger nørder ofte en beklædning – ofte, men langtfra altid, med trykte T-shirts – som signalerer deres nørdethed. Disse selverklærede nørder har ofte meget høje tanker om deres egne kompetencer og intelligens-niveau, og stiller skarpe krav til andre, der vil kaldes for nørder. Denne variant af fænomenet ses mest indenfor IT-branchen, hvor det er programmører og driftsfolk, der identificerer sig som nørder.

Nørderne har de seneste år udviklet en særlig nørdkultur bestående af forskellige spil (især rollespil, computerspil og samlekortspil) samt bøger og tegneserier inden for genrerne gys, science fiction og fantasy dertil kommer naturligvis netnørder som lever deres liv på internettet.

Begrebet nørd stammer muligvis fra den amerikanske børnebog "If I ran the Zoo" (1950) af Dr. Seuss, hvor det er en grim lille trold. Den nøjagtige oprindelse af ordet er dog ukendt. Begrebet kom på dansk, da Kim Schumacher oversatte filmen Revenge of the Nerds (1984) til Nørderne kommer.

Se også 
 Geek (fra en-wiki In a 2007 interview on The Colbert Report, Richard Clarke said the difference between nerds and geeks is "geeks get it done."[3]...A more recent school of thought sees nerd as being a derogatory phrase, whilst geek is simply a description.)

Eksterne henvisninger 
 Nørdkultur
 Humoristisk nørdtest 
 Dansk nyhedsside beregnet til nørder
 En enkelt nørds analyse af nørdkultur 
 Nørdkultur anskuet som en ny modkultur

Litteratur 
 Lars Konzack & Ian Dall: Netgeneration og Nørdkultur. BoD. 2009. .

Kilder 

Slang
Samfund