Раднево (община)

Община Раднево се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Стара Загора.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината се намира в югоизточната част на Област Стара Загора. С площта си от 545,145 km2 е 3-та по големина сред 11-те общини на областта, което съставлява 10,57% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на юг – община Гълъбово;
 на югозапад – община Опан;
 на северозапад – община Стара Загора;
 на север – община Нова Загора, Област Сливен;
 на изток – община Тунджа, Област Ямбол и община Тополовград, Област Хасково.

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен и хълмист, като територията ѝ изцяло попада в крайните източни предели на Горнотракийската низина. Максималната ѝ височина от 360,6 m се намира на около 3 km югоизточно от село Полски Градец, на границата с община Тополовград, а минималната от 93 m н.в. – южно от село Любеново, на границата с община Гълъбово, в коритото на река Сазлийка.

Води 
Основна водна артерия на община Раднево е река Сазлийка (ляв приток на Марица), която протича през нея с част от средното и част от долното си течение. Тя навлиза в общината западно от село Коларово и се насочва на изток. Минава южно от него и северно от село Боздуганово, при село Сърнево завива на югоизток покрай селата Диня и Тополяне, а при град Раднево продължава в южна посока. Минава покрай селата Бели бряг и Любеново и южно от последното навлиза в община Гълъбово. На територията на община Раднево река Сазлийка получава девет по-големи притока:
 Азмака (ляв). На територията на общината протичат последните ѝ 5 km и се влива северозападно от село Боздуганово;
 Бедечка (ляв). На територията на общината протичат последните ѝ 5 km и се влива северно от село Боздуганово;
 Хамамдере (десен);
 Кумруджа (ляв). На територията на общината протичат последните ѝ 7 km и се влива западно от град Раднево;
 Блатница (ляв). На територията на общината протичат последните ѝ 5 km и се влива в южната част на град Раднево;
 Дундарлия (Дунда, десен, 27 km). Тя извира на 160 m н.в., на 1,7 km югоизточно от с. Бъдеще, община Стара Загора. До село Трънково тече на изток под името Колаксъза, а след това на югоизток в плитка долина с много малък надлъжен наклон през Горнотракийската низина с много меандри. Влива се отдясно в река Сазлийка на 100 m н.в., на 150 m югозападно от село Бели бряг. Площта на водосборния ѝ басейн е 66 km2, което представлява 2,0% от водосборния басейн на Сазлийка.
 Батканлийска река (десен);
 Курудере (десен);
 Овчарица (ляв, най-голям приток). На нея, южно от ТЕЦ Марица изток 2 е изградене големият язовир Овчарица, като в пределите на община Раднево попада неговата долна част. Реката тече в югоизточна посока покрай селата Ковачево и Трояново, югозападно от последното навлиза в община Гълъбово и след 3 km се влива в Сазлийка.

Освен големия язовир Овчарица на територията на община Раднево са изградени множество микроязовири, водите на които се използват основно за напояване на обширните обработваеми земи. По-големи от тях са: Ковачево, Гледачево, Искрица 1 и 2, Любеново, Константиновиц, Трънково, Раднево, Даскал Атанасово и др.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Етнически състав 
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Населени места 
Общината има 24 населени места с общо население от 16 585 жители към 7 септември 2021 г.

Административно-териториални промени 
 Указ № 113/обн. 06.05.1898 г. – преименува с. Джадъ гьол на с. Любеново;
 Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Боздуванджии на с. Боздуганово;
 – преименува с. Тюркмен махле на с. Българени;
 – преименува с. Куфалчево на с. Гледачево;
 – преименува с. Голямо Терфилии на с. Голяма детелина;
 – преименува с. Дилджилери на с. Градец;
 – преименува с. Хаджи Айвалии на с. Даскал Атанасово;
 – преименува с. Налбантлари на с. Ковачово;
 – преименува с. Арабаджиево на с. Коларово;
 – преименува с. Батаканлии на с. Константиновец;
 – преименува с. Малко Терфилии на с. Малка детелина;
 – преименува с. Радне махле на с. Раднево;
 – преименува с. Азаплии на с. Свободен;
 – преименува с. Битлиджа на с. Староселец;
 – преименува с. Караджалии на с. Сърнево;
 – преименува с. Кара Алли (Кара Алии) на с. Трояново;
 – преименува с. Кършалии на с. Трън;
 – преименува с. Пазарджик на с. Търговище;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Карпусча на с. Диня;
 – преименува с. Топрак хисар на с. Землен;
 – преименува с. Кара бурун на с. Знаменосец;
 – преименува с. Налдюкен на с. Ковач;
 – преименува с. Мая Курфалии на с. Овчарци;
 – преименува с. Япча на с. Тихомирово;
 – преименува с. Кавак махле на с. Тополяне;
 Указ № 165/обн. 05.04.1950 г. – преименува с. Боздуганово на с. Грудево;
 Указ № 191/обн. 22.04.1950 г. – преименува с. Трън на с. Гипсово;
 Указ № 513/обн. 24.11.1959 г. – заличава с. Гипсово и го присъединява към с. Раднево;
 Указ № 169/обн. 10.05.1960 г. – преименува с. Градец на с. Полски Градец;
 Указ № 546/обн. 15.09.1964 г. – признава с. Раднево за гр. Раднево;
 Указ № 57/обн. 05.02.1965 г. – заличава с. Търговище поради изселване;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – уточнява името на с. Българени на с. Българене;
 – осъвременява името на с. Ковачово на с. Ковачево;
 Указ № 2294/обн. 26.12.1978 г. – заличава с. Староселец поради изселване;
 Указ № 2932/обн. 30.09.1983 г. – заличава с. Малка детелина поради изселване;
 Указ № 4314/обн. 07.12.1984 г. – заличава с. Голяма детелина поради изселване;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г. – закрива община Млекарево и присъединява селата Маца и Полски Градец) към община Раднево, а останалите към община Нова Загора;
 Указ № 94/обн. 17.04.1992 г. – възстановява старото име на с. Грудево на с. Боздуганово.

Транспорт 
През средата на общината, от север на юг, на протежение от 18,1 km преминава участък от трасето на жп линията Нова Загора – Симеоновград от Железопътната мрежа на България.

През общината преминават частично 7 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 76,9 km:
 участък от 16,7 km от автомагистрала Тракия (от km 210,6 до km 227,3);
 участък от 13,5 km от Републикански път II-55 (от km 119,7 до km 133,2);
 участък от 20,9 km от Републикански път II-57 (от km 10,6 до km 31,5);
 последният участък от 3,4 km от Републикански път III-536 (от km 42,4 до km 45,8);
 участък от 15,8 km от Републикански път III-554 (от km 20,6 до km 36,4);
 началният участък от 3,3 km от Републикански път III-559 (от km 0 до km 3,3);
 началният участък от 3,3 km от Републикански път III-5701 (от km 0 до km 3,3).

Топографска карта

Източници

Външни препратки