Кук (острови)

Островите Кук () са владение на Нова Зеландия и се намират в централната част на Тихия океан. Обединяват 6 острова и 9 атола, разпределени в 2 островни групи – Северни и Южни Кукови о-ви, разположени на площ от 850 000 морски мили (2,2 млн. кв. км).

История 

Според неокончателни археологически данни островите са заселени около V в. с преселници от Таити и Самоа. Северната група острови са открити от испанския мореплавател Алваро де Менданя де Нейра на 20 август 1595 г., а Южната група – на 22 септември 1773 г. от капитан Джеймс Кук. През 1888 г. Великобритания обявява архипелага за свой протекторат.

През 1901 г. островите минават под управлението на Нова Зеландия, а през 1965 г. получават право на самоуправляваща се територия. Проблемите на Островите Кук са свързани с емигрирането на квалифицираните работници в Нова Зеландия, както и с държавния дефицит.

В края на 1990-те години на остров Мауке като островен лекар работи българинът Асен Цанев, който е почитан от местното население.

Държавно устройство 

Островите Кук са самоуправляваща се територия, свободно присъединила се към Нова Зеландия. Жителите на островите имат новозеландско поданство. Глава на страната е кралицата на Великобритания, със свой представител. Представител на правителството на Нова Зеландия е върховният комисар.

Законодателната власт е представена от законодателното събрание, състоящо се от 25 депутати, избирани за 5 г., и министерски съвет начело с министър-председател. Към Законодателното събрание има съвещателен орган – Палата на вождовете, състояща се от 15 членове. Въоръжени сили няма.

География

Разположение, острови 
Островите Кук се намират в южната част на Тихия океан, североизточно от Нова Зеландия, между Американска Самоа на запад и Френска Полинезия на изток. Състоят се от 2 групи острови – Северни Кукови острови (6 атола) с площ 22,3 km², и Южни Кукови острови (3 атола и 6 острова) с площ 214,3 km², разположени на 2 200 000 km² (виж таблицата по-долу).

Релеф 
Северната група представляват ниски коралови острови, а южната група е с вулканичен произход и има нископланински и хълмист релеф. Главният остров Раротонга е изграден от вулканични скали и в централната му част се издига пик Те Манга (701,5 m). Възвишенията на островите постепенно преминават в малки и тесни, но плодородни крайбрежни равнини. Атолите в северната група са изградени от кръгообразно разположени миниатюрни островчета и рифове, обграждащи вътрешна лагуна.

Климат, води 
Климатът на островите е горещ и влажен, като господстващите ветрове са югоизточните пасати. Прохладният период продължава от май до октомври, със средна юлска температура 22°С и тогава е сезона на тропическите циклони. Най-горещия месец е януари със средна температура 26°С. Годишната сума на валежите, особено на някои острови от южната група достига до 2100 mm, докато северните острови получават значително по-малко валежи. Максимумът на валежите е от декември до март. Планинските острови са покрити с гъста мрежа от ручеи и потоци, а на ниските атоли няма повърхностно течащи води и жителите на атолите са принудени да съхраняват падналата дъждовна вода в специални резервоари.

Почви, растителност 
почвите на атолите са бедни, а на вулканичните острови – много плодородни. Болшинството от островите са покрити с пищна тропическа растителност, съставена от много палми, фикуси и други растения, характерни за тропичния пояс. Два сухоземни екорегиона се намират на територията на островите: централно полинезийските тропически влажни гори и тропическите влажни гори на островите Кук.

Население 

 Население – 19 700 жители (2007).
 Гъстота – 83,2 жители на км2.
 Естествен прираст – 21.
 Градско население – 63%.
 Религиозен състав – християни 99,2% (протестанти 87,6%, католици 12,4%), други 0,8%.
 Етнически състав – полинезийци от островите Кук – 91,3%, пукапуканци – 5,6%, европейци – 2,2%, палмерстънци – 0,6%, други – 0,3%.
 Официален език – английски. Използват се и полинезийски езици.
 Азбука – латиница.
 Неграмотни – 19%.
 Административен център – гр. Аваруа (13,2 хил. жители).

В Нова Зеландия живеят около 50 хил. жители на Островите Кук. На остров Раротонга живее 73,8% от населението на страната, а на Северните острови – едва 6,3%.

Административно деление 

6-те острова и 9-те атола представляват всеки един самостоятелна административна единица.

СЕВЕРНИ КУКОВИ ОСТРОВИ

ЮЖНИ КУКОВИ ОСТРОВИ

Стопанство 

Основа на стопанството на островите Кук е туризмът, в който са заети близо 3/4 от работоспособното население. Годишно островите се посещават от 83 хил. туристи.

Основни отглеждани селскостопански култури са тропически плодове и кокосови орехи. Отглеждат се и изкуствени бисери. Промишлеността е представена от 2 шивашки предприятия, пивоварен завод и предприятия за преработка на плодове и копра. От особено голямо значение за брутния вътрешен продукт на страната са продажбата на пощенски марки и монети.

В административния център Аваруа и има голямо пристанище и международно летище. На островите има изградени 190 км шосета, от които 35 км са асфалтирани. Няма железопътни линии. Съотношението между селското стопанство, промишлеността и обслужването е 18:9:73.

Култура

Източници 

 
Архипелази в Тихия океан