alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Almindelig mjødurt

Almindelig mjødurt (Filipendula ulmaria) er en 50-100 cm høj urt i Rosenfamilien, der vokser almindeligt i enge og moser i Danmark. Blomsterne dufter godt og lidt tungt.

Beskrivelse 
Almindelig mjødurt er en opret, løvfældende flerårig urt. De stive, rødlige stængler bærer uligefinnede blade med røde stilke. Småbladene er dels større og spidst ægformede og dels meget små og anbragt ind mellem de store småblade. Bladranden er dobbelt savtakket, og oversiden er mørkt græsgrøn og glat, mens undersiden er hvidfiltet. Blomsterne sidder i endestillede stande. Hver enkelt blomst er lille og flødehvid. Frugterne er tørre snoede enrummede bælgkapsler med frø, som modner godt i Danmark.

Voksested 
Almindelig mjødurt findes i moser, enge og i aske- og elleskove overalt i Europa, inklusive Danmark, hvor den er udbredt i hele landet.

Taksonomi 
Almindelig mjødurt tilhører slægten mjødurt i Rosenfamilien, en stor familie der tilhører den naturlige gruppe (klade) af ægte tokimbladede (Eudicotyledoneae) planter.

Anvendelse 
Almindelig mjødurts blomster dufter sødt og krydret. Blomsterne tidligere været benyttet som krydderi i mjød, ligesom man har tilsat dem til vin og øl.

Galleri

Referencer

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Flerårige urter
Hvide blomster
Knogle

Ordet knogle har flere betydninger:
 Knogle (anatomi) – skelettets enkeltdele.
 Ben (materiale) – et synonym for knogle, der oftere anvendes om knogle som materiale.

Se også
 Telefon – knogle er slang for et telefonrør.
 Fossil – forstenede knogler.
Bonde

En bonde (fra oldnordisk búandi = "bofast mand") holder og avler dyr og dyrker jorden i et  landbrug eller på en bondegård, (mens en jæger jager vildt, og en nomaden flytter rundt for at skaffe græsning til dyrene). En bonde er typisk en landbo.

Ordet har en gammeldags klang og bruges nedsættende med betydningen: "dum og tilbagestående". Derfor foretrækker de fleste udøvere af erhvervet i stedet betegnelsen landmand. Landbrugsminister Niels Anker Kofoed holdt fast ved stillingsbetegnelsen bonde. Også i Kraks blå Bog.

Sammen med Karl og Svend er Bonde blandt de mest almindelige danske personnavne. Alle tre navne forekommer i runeindskrifter, men aldrig som forled i stennavne på -lev og -sted, så de er oprindeligt tilnavne.

Noter

Eksterne henvisninger 

Landmænd
Stillingsbetegnelser
Skind

Skind fra dyr anvendes til mange formål. Før anvendelsen forarbejdes skindet gennem en garvningsproces.
Skindet kan efter garvningen anvendes uden afhåring som pels, med afhåring som læder.

Læder findes i mange kvaliteter fra det groveste kernelæder til det fineste vaskeskind. Skindet fra forskellige dyr har forskellige egenskaber – slidstyrke, pelstykkelse, hårenes fæstning og har derfor forskellig anvendelse.

Skind forarbejdet til pels anvendes mest til overtøj og til at sove i på kolde nætter.
Skind forarbejdet til læder anvendes til utallige formål fra sko, tøj, bælter, til møbelbetræk.

Dyreskind er en sej lædertype, hvor de fleste dyreskind ikke længere produceres fra den vilde natur, men stammer fra dyrefarme hvis formål er at levere skind til skindproduktionen. Dyreskind benyttes også til japanske kampdiscipliner som Kendo, hvor skindet anvendes til bogu.

Materialer af dyreskind
Råvarer

de:Gerben#Die Tierhaut
Spådom

At spå handler om at forudsige, profetere eller varsle begivenheder i en ukendt fremtid. Spådomskunst og religion har derfor flere steder været forbundet, også som en del af statsvæsenet (Mesopotamien, Romerriget, Kina og Tibet).

Der anvendes ulige hjælpemidler, f.eks. brug af spillekort, kaffegrums, krystaller, håndens linjer, m.v. Oraklet i Delfi betjente sig af en præstinde, som angiveligt faldt i trance ved indånding af gasser, der sivede op fra sprækker i jordbunden. Oraklet i Delfi hører oldtiden til; men frem til 1959 skulle Tibets statsorakel, Nechung-oraklet, hvert nytår bringe sine forudsigelser om det kommende år.

Bibelen anser stening som en passende straf for den, der beskæftiger sig med spådomme: "Når en mand eller kvinde har en dødemaners eller en sandsigers ånd i sig, skal de lide døden. I skal stene dem. De har selv skylden for deres død."

Noter

Se også 
 Orakel
 Drømmetydning
 Fremtider
 Horoskop
 Kiromanti
 Stjernetydning
 Nekromantik
 Nostradamus

 
Esoterik
Magi
G.F.O. Zytphen-Adeler

Georg Frederik Otto lensbaron Zytphen-Adeler (10. maj 1810 i København – 18. april 1878 sammesteds) var en dansk kammerherre, folketingsmedlem, officer og godsejer. Han var lensbaron til Baroniet Adelersborg.

Virke 
Han var søn af generalmajor Ernst Frederik von Zytphen og Louise Augusta von Zytphen.

Han var af hollandsk afstamning (slægten Zytphen) og en af dansk landbrugs mest innovative godsjere i datiden. Han var først i landet med roedyrkning 1848, den første, der indførte dampkraft i landbruget 1856, og 1852-62 stod han bag udtørringen af Svinninge Vejle. Slutteligt tog han initiativ til Lammefjordens inddæmning i 1873.

Som tak for Zytphen-Adelers store arbejde foreslog en gruppe borgere at rejse en statue af baronen. Der blev startet en indsamling, men beløbet var kun højt nok til at få lavet en buste af Zytphen-Adeler. Da man jo havde fortalt vidt og bredt om statuen, var gode råd dyre – løsningen blev, at man købte en forholdsvis billig statue af Enrico Dalgas og erstattede hans hoved med Zytphen-Adelers, og derfor er statuen, der står i Fårevejle Stationsby, lidt pudsig – Dalgas' velkendte positur fra heden med baronens hoved med "blød" hat.

Zytphen-Adeler fik adelspatent 1838 og friherrepatent 1843 med navnet Zytphen-Adeler 
Ved siden af sin indsats som godsejer var han politiker i Holbæk Amtsråd og valgt til Folketinget for Venstre.

Han blev gift 6. januar 1836 med Bertha Frederikke "Fritze" Henrietta Løvenskiold (20. juli 1814 – 9. juni 1875), boede på Dragsholm Slot (Adelersborg) i Odsherred. Han var meget vellidt på egnen og var ankermanden bag dræningen af Lammefjorden i 1873. Han og hans hustru ligger  bisat i gravkapellet ved Fårevejle Kirke. 

Der er rejst  en obelisk til minde om G.F.O. Zytphen Adeler på et bakkedrag i Brydebjerg Skov ved vejen op til Vejrhøj.
Det blev senere udvidet med et gravkammer til hans barnebarn og dennes kone.

Børn 
Zytphen-Adeler og frue var forældre til lensbaron Frederik Zytphen-Adeler, baronesse Bertha Sophie Louise (1836-1922), baron Otto Zytphen-Adeler og baron Christopher Zytphen-Adeler.

Kilder 

 Stamtavle for slægten Zytphen-Adeler

Eksterne henvisninger 
 

Godsejere fra Danmark
G.F.O.
Riddere af Dannebrog
Lensbaroner fra Danmark
Danskere i 1800-tallet
Amtsrådsmedlemmer
Folketingsmedlemmer i 1860'erne
Landstingsmedlemmer i 1860'erne
Landstingsmedlemmer i 1870'erne
Officerer fra Danmark
Politikere fra Bondevennerne
Kammerherrer fra Danmark
Personer i Dansk Biografisk Leksikon
Personer fra København
Hjertegræs (art)

Hjertegræs (Briza media) er en græsart med en tæt, tueformet vækst. Den er populær i buketter og som bedstaude på grund af de næsten hjerteformede aks.

Kendetegn 
Hjertegræs er en flerårig, urteagtig græsart med en tæt, tueformet vækst. Bladene er flade eller smalt sammenrullede, blågrønne og ru. De blomstrende strå er oprette eller – ved tuens kant – nedliggende. Blomsterne er samlet i små, tætte og flade aks, som er næsten hjerteformede. Disse småaks sidder hængende i en løs top. De enkelte frugter er små, ægformede nødder, der er tæt omsluttet af avnerne. Frøene spirer villigt.

Rodnettet danner en tæt klump af fine trævlerødder. Skudsystemerne kan efterhånden vokse noget op over jorden.

Planten når en størrelse på 30-45 cm i højden og omtrent det samme i bredden. De blomstrende strå er dog op til 50 cm lange.

Udbredelse 

Hjertegræs er naturligt forekommende på Cypern og i Lilleasien, Kaukasus, Rusland, på det indiske subkontinent og i Europa. I Danmark er den temmelig almindelig i hele landet, men mest på kalkrig jord. Arten er knyttet til lysåbne voksesteder med en tør, næringsfattig og kalkrig jord, hvor den er én af de karakteristiske arter i klasserne Festuco-Brometea og Molinio-Arrhenatheretea. I skovbryn på halvøen Istrien, Kroatien, vokser arten sammen med bl.a. horndrager, bakkemysike, bakkesoløje, bjergkløver, blågrøn star, cypresvortemælk, dansk kambunke, Dianthus sanguineus (er art af nellike), dunet vejbred, engsalvie, fligbladet brunelle, gul hestesko, hør (flere arter), knoldranunkel, knoldet mjødurt, knopurt (flere arter), Onobrychis arenaria (en art af esparsette), opret hejre, skorzoner (flere arter), skovhullæbe og Teucrium montanum (en art af kortlæbe)

Anvendelse 
Hjertegræs kan bruges i stenbed, taghave, gårdhave, blomstereng eller i krukker og kummer.

Noter

Kilder/Eksterne henvisninger 

 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet

Flerårige urter
Tørketålende planter
Haveplanter
Hjertegræs
Rosen-ordenen

Rosen-ordenen (Rosales) er en stor orden med mange familier. Her nævnes dog kun de, som har arter, der kan overleve i Danmark.

 Barbeyaceae
 Cecropiaceae
 Dirachmaceae
 Elme-familien (Ulmaceae)
 Hamp-familien (Cannabaceae)
 Korsved-familien (Rhamnaceae)
 Morbær-familien (Moraceae)
 Nælde-familien (Urticaceae)
 Rosen-familien (Rosaceae)
 Sølvblad-familien (Elaeagnaceae)

I det ældre Cronquists system omfattede Rosales familierne:

 Alseuosmiaceae
 Anisophylleaceae
 Brunelliaceae
 Bruniaceae
 Byblidaceae
 Cephalotaceae
 Chrysobalanaceae
 Columelliaceae
 Connaraceae
 Crossosomataceae
 Cunoniaceae
 Davidsoniaceae
 Dialypetalanthaceae
 Eucryphiaceae
 Greyiaceae
 Hortensia-familien
 Neuradaceae
 Pittosporaceae
 Rhabdodendraceae
 Ribs-familien
 Rosen-familien
 Stenbræk-familien
 Stenurt-familien
 Surianaceae

- men mange er blevet flyttet til andre ordener ifølge APG III.

Galleri 

 
Planteordener
Skånelands våbensymbol

Skånelands våbensymbol er en heraldisk gul panter i et rødt felt. "Panteren" er et fabeldyr som findes på forskellige runestene i Sydskandinavien.

Skånelandene
Vrietorn

 
Vrietorn (Rhamnus cathartica) eller Korsved er en op til 10 m høj busk eller træ, der vokser i skovbryn og på overdrev. Hele planten er giftig. Den er mellemvært for Havrens Sortrust. Velegnet til skovbryn og vildtplantninger.

Beskrivelse 
Vrietorn er en stor, løvfældende busk eller et lille træ. Den har først en opret vækst, men senere bliver den overhængende. Hvert skud ender i en aborteret gren, som bliver til en torn. Bladene er ovale og rundtakkede med buede nerver. Oversiden er kraftigt mørkegrøn. Blomsterne er grønne og ses ikke. Den blomstrer i juni, og da planten er særbo, sidder de hanlige blomster samlet på rent hanlige individer og modsat de hunlige. Frugterne er sorte stenfrugter med én kerne.

Rodnettet består af grove, dybtgående hovedrødder og fine, højtliggende siderødder.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 8 x 5 m (40 x 25 cm/år).

Hjemsted 
Planten hører hjemme på leret, mineralrig bund med konstant fugtighed. Tornene og dens giftighed gør, at kreaturer ikke gerne æder den. Derfor findes den ofte på steder som overdrev og skovbryn, hvor dyrenes gnaven har fjernet mere kraftigtvoksende, men spiselige konkurrenter.

I Danmark findes den hist og her på Øerne og i Østjylland i skovbryn, krat og på overdrev.

Anvendelse 
Planten har ikke træk, der gør den egnet som haveplante. Hvis man skulle have lyst, er de udenlandske arter, og især Kaukasisk Korsved meget smuk i løvet. Vrietorn tåler både vind og skygge, men jordbunden må ikke være for næringsfattig og tør. Trives godt i strandkrat og på kalkrig jord. I øvrigt kan den danske art kræves fjernet, da den er mellemvært for Havrens Sortrust. Velegnet til skovbryn og vildtplantninger.

Kilder 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Træer og buske til skovbryn, læhegn og vildtplantninger 
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, 2003 (CD-Rom)

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Buske
Giftige planter
Korsved
John Kerry

John Forbes Kerry (født den 11. december 1943 på Fitzsimons Military Hospital i Aurora, Colorado) er en amerikansk diplomat og politiker. Han var USA's udenrigsminister fra 2013-2017, senator i Massachusetts i USA fra 1985-2013 og demokraternes kandidat til det amerikanske præsidentvalg i 2004, som han tabte til den siddende præsiden George W. Bush.

Ved præsidentvalget fik Kerry 48 % af de afgivne stemmer og 252 valgmandsstemmer. Dermed tabte han til den siddende præsident George W. Bush, som fik 51 % af stemmerne og 274 valgmandsstemmer. Valget var mere tæt end disse tal umiddelbart antyder, f.eks. skilte kun 130.000 stemmer parterne i svingstaten Ohio – og det blev udslagsgivende.

John Kerry startede i politik efter sin hjemkomst fra Vietnam-krigen, hvor han modtog adskillige medaljer for sin indsats – en Silver Star, en Bronze Star og tre Purple Hearts.

Derefter vendte han sig imod krigen i Vietnam og gik aktivt ind i politik, første gang på valg i Massachusetts' 5. kongresvalgdistrikt i 1972. Her blev han i 1982 valgt som vice-guvernør og i 1984 til Senatet, hvor han siden er blevet genvalgt tre gange.

Han er uddannet på Yale-universitetet, hvor han blev medlem af den hemmelige klub Skull and Bones, som to år efter optog George W. Bush som medlem.

John Kerry er gift med milliardæren Teresa Heinz Kerry.

Eksterne henvisninger 

 
 John Kerrys hjemmeside 

Medlemmer af Senatet i USA
Personer fra Colorado
Udenrigsministre fra USA
Tryk

Tryk kan henvise til flere artikler:
 Tryk (fysik)
 Tryk (sprogligt)
 Tryk (trykkekunst) (på papir, pap o.lign.)

Se også
 Grafik (teknik) – forskellige former for "trykketeknikker" som anvendes til visuel fremstilling
Folketingsvalget 1966

Folketingsvalg den 22. november 1966. Det foregående valg fandt sted den 22. september 1964.

Før valget havde Jens Otto Krag udelukket et samarbejde med Socialistisk Folkeparti (SF) og sagde: 

Men ved valget gik Socialdemokratiet tilbage, mens SF blev fordoblet og efter valget indgik Krag et samarbejde med SF.
Da Ekstra Bladet senere interviewede Krag udtalte han de berømte ord:

Valgresultat

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Aksel Larsen (F): 23.144
 Jens Otto Krag (A): 17.837
 Per Hækkerup (A): 15.634
 Poul Hartling (D): 15.461
 Lis Groes (A): 10.592
 Poul Møller (C): 10.135
 Erhard Jakobsen (A): 10.029
 Hilmar Baunsgaard (B): 9.617
 Aage Hastrup (C): 9.519
 Kristian Albertsen (A): 9.420

Henvisninger 

1966
Politiske valg i 1966
Danske traditioner

Danske traditioner og skikke sorteret efter måned. Mange af traditionerne er arvet fra udlandet:

Januar 
 Nøjesgaw
 6. januar:Helligtrekonger 
 Helligtrekongerslys

Februar 
 2 febuar Kyndelmisse
 21. februar: Pers Awten

Fastelavn 
 Fastelavn falder 49 dage før påskesøndag.
 Slå katten af tønden,
 Kattekonge
 Kattedronning
 Fastelavnsboller
 Fastelavnsris
 Hvide tirsdag

Marts 
 8. marts: Kvindernes internationale kampdag

April 
 1. april: Dagen hvor det er tilladt at med aprilsnar "drive gæk" med folk.
 30. april: Valborgsaften

Påske 
 Påskedag den første søndag efter første fuldmåne efter forårsjævndøgn, tidligst 22. marts og senest 25. april.
 Påskefrokost
 Påskekylling
 Påskehare
 Påskebryg
 Påskeæg
 Gækkebrev
 Påskelilje

Maj 
 Mors dag anden søndag i maj.
 Store bededag er en officiel dansk helligdag, som falder på fjerde fredag efter påske.
 Hveder
 1. maj: Valborgsdag, Skiftedag (for tyende) og Arbejdernes internationale kampdag
 4. maj: Denne dag sætter man stearinlys i vinduet om aftenen for at fejre befrielsen i 1945.

Juni 
 Studentereksamen
 Studenterhue
 Pinse 50 dage efter påske
 5. juni: Fars dag og Grundlovsdag
 23. juni: Sankthans
 Midsommervisen

September 
 29. september:Mikkelsdag

Oktober 
 31. oktober: Halloween (Allehelgensaften)
 Græskar

November 
 1. november: Skiftedag (for tyende)
 Aftenen op til første søndag i november: Allehelgensaften
 11. november: Mortensaften/Mortensdag med lanterneoptog og spisning af mortensgås

December 
 Advent de fire søndage op til den 25. december
 Adventskalender
 Adventskrans
 13. december: Luciadag

Jul 
Lillejuleaften (23. december) Juleaften (24. december) Juledag (25. december) 2. juledag (26. december)
 Jul

Nytår 
 Nytår
 Nytårsaften
 Fyrværkeri 
 Champagne
 Kransekage 
 Nytårstorsk
 Dronningens nytårstale 
 90-års-fødselsdagen 
 Københavns Rådhus slår 12
 Rummelpot
 Nytårsdag

Eksterne henvisninger 
 Ingers hjemmeside: Nogle fakta om traditioner og højtider 
 Dansk Folkemindesamling er statens arkiv for dokumentation og udforskning af dagliglivets ikke materielle kultur i Danmark fra renæssancen til i dag.
 Katten af tønden – fra Dansk Historisk Fællesråd
 Dagligt Liv i Norden / VII Bog. Aarlige Feste

Traditioner
Asparges-ordenen

Asparges-ordenen (Asparagales) er en planteorden med talrige familier. 

Nedenfor nævnes nogle af de mere kendte familier, som er repræsenteret ved arter, der er vildtvoksende eller dyrkede i Danmark.

 Agave-familien (Agavaceae)
 Løg-familien (Alliaceae)
 Påskelilje-familien (Amaryllidaceae)
 Asparges-familien (Asparagaceae)
 Affodil-familien (Asphodelaceae)
 Daglilje-familien (Hemerocallidaceae)
 Hyacint-familien (Hyacinthaceae)
 Iris-familien (Iridaceae)
 Laxmanniaceae (hvor man bl.a. finder Kordyline)
 Gøgeurt-familien (Orchidaceae) eller Orkidé-familien
 Musetorn-familien (Ruscaceae)

Note 

Planteordener
Vintergæk (slægt)

Slægten Vintergæk (Galanthus) er udbredt i Balkan-området. Det er små løgplanter, som har hvide blomster med grønne markeringer. De formerer sig ved både løg og frø.

 Vintergæk (Galanthus nivalis)
 Tyrkisk vintergæk (Galanthus elwesii)

 Galanthus alpinus
 Galanthus angustifolius
 Galanthus cilicicus
 Galanthus fosteri
 Galanthus gracilis
 Galanthus ikariae
 Galanthus koenenianus
 Galanthus krasnovii
 Galanthus lagodechianus
 Galanthus peshmenii
 Galanthus platyphyllus
 Galanthus plicatus
 Galanthus reginae-olgae
 Galanthus rizehensis
 Galanthus transcaucasicus
 Galanthus trojanus
 Galanthus woronowii

Se også 

 Gækkebrev
 Vårblomme (Erantis)
 Dorotealilje (Leucojum vernum)
 Krokus (Crocus)
 Gul Krokus (Crocus aureus)
 Vår-Krokus (Crocus vernus)
 Blå Krokus (Purpurea grandiflora)
 Kejserkrone (Fritillaria imperialis)
 Almindelig Perlehyacint (Muscari botryoides)
 Almindelig Hyacint (Hyacinthus orientalis)
 Påskelilje (Narcissus pseudonarcissus)
 Pinselilje (Narcissus poeticus)

Eksterne henvisninger 
 gartneriet.dk: Vintergæk
 havenyt.dk: Vintergæk – en forårsbebuder
 laeremidler.dk: Vintergæk 

Påskelilje-familien
Jod-jod-kalium

Jod-jod-kalium er en opløsning af jod og kaliumiodid i vand. Opløsningen kaldes også Lugols reagens efter den franske læge Jean Lugol (1786–1851) som foreslog at bruge opløsningen til at behandle tuberkulose.

Jod-jod-kalium bruges som en indikator til at påvise stivelse. Stoffet går i forbindelse med amylosen i stivelsen og danner en mørkeblå farve.

Denne testmetode er væsentlig for undersøgelse af plantevævs indhold af oplagret energi. Indholdet af stivelse giver et indirekte fingerpeg om plantens vitalitet.

Kemi
Desinfektionsmidler
Kalke

Kalke kan henvise til
Kalke (dyrkning) – at udstrø jordbrugskalk.
Kalke (hvidte) – at male med hvidtekalk.
Kalke (kopi) – en kopi af et dokument.
Norges flag

Det norske flag indeholder et mørkeblåt kors med hvide kanter på rød bund.
Korset har midten forskudt mod stangen.

De præcise farveangivelser for det norske flag findes i Pantone-systemet. Den røde del af flaget skal have farven PMS 200, den blå skal have PMS 281. De tilsvarende RGB-værdier er 186,12,47 og 0,32,91. Hex-værdierne er #BA0C2F og #00205B.

Koffardiflaget har forholdet 11:8 og statsflaget har forholdet 27:16. De skal have disse proportioner:

Historie 
Norge brugte fra og med 1600-tallet det danske flag på grund af unionen med Danmark. Det selvstændige Norge indførte i 1814 det danske flag med løven fra det norske rigsvåben i øverste hjørne ind mod stangen. Dette var i brug til 1821. Et fælles unionsflag for Sverige og Norge blev indført i 1815 – det svenske flag med et hvidt kryds på rød bund i øverste hjørne ind mod stangen. Unionsflaget blev brugt som stats- og orlogsflag og som koffardiflag i fjerne farvande.

I 1821 tegnede stortingsmand Fredrik Meltzer det norske flag som vi kender det i dag. Til minde om den netop afsluttede union med Danmark og den daværende union med Sverige tog Meltzer elementer fra begge disse landes flag; Danmarks røde og hvide korsflag med et indlagt kors i Sveriges blå farve. Kombinationen rødt–hvidt–blåt refererede desuden til flere demokratiske staters flag.

I 1844 blev et unionsmærke indført i øverste hjørne ind mod stangen både i det svenske og det norske flag. Det var en blanding af de norske og svenske flagfarver. Unionsmærket var kendt blandt folk under navnet "Sildesalaten". I begyndelsen var unionsflaget meget populært i Norge, fordi det markerede ligestilling mellem de to stater i personalunion.

Den øgende modstand mod unionen førte til, at Stortinget i 1898 vedtog at fjerne unionsmærket fra handelsflaget og statsflaget med virkning fra 1. januar 1899. Unionsmærket blev beholdt i orlogsflaget til unionsopløsningen i 1905. Det rene norske orlogsflag uden unionsmærke kom i brug 9. juni 1905, lige efter at unionen med Sverige blev afsluttet. Sverige beholdt unionsmærket til 1. november 1905.

Billedgalleri

Referencer 

Flag
Flag fra Europa
Nordiske korsflag
Nationale flag
Jim Morrison

James Douglas Morrison (8. december 1943 – 3. juli 1971), var sanger og sangskriver i det internationalt kendte band The Doors fra USA.
Han skrev også flere digtsamlinger og producerede to prisbelønnede film.

Han blev født 8. december 1943 i Melbourne, Florida som søn af Steve og Clara Morrison.
Begge forældre var ansat i den amerikanske flåde, og pga. forældrenes udstationeringer i embeds medfør bar hans barndom præg af mange flytninger.
Han blev opdraget i et konservativt hjem, men kom til at leve et liv med et livssyn, der klart adskilte sig fra forældrenes.

Jim Morrison var en søgende sjæl som stadig var på udkig efter nye oplevelser og sensationer, og levede et bohemeliv i Californien.
Han begyndte på University of California i Los Angeles (UCLA) og mødte, i blandt sine medstuderende, flamenco guitaristen Robby Krieger,og Ray Manzarek som spillede i bandet Rick & the Ravens.
Jim kom med i bandet, og efteråret 1965 indspillede de en plade med seks sange, blandt andet Moonlight drive, Summer's almost gone og Break on through.

Bandet skiftede navn til The Doors, efter bogen The Doors of Perception af Aldous Huxley, som selv havde lånt titlen fra en linje i et digt af William Blake: «When the doors of perception are cleansed / Things will appear as they are, Infinite». Udover Huxley og Blake, var Morrison også interesseret i Antonin Artaud, Athur Rimbaud, Charles Baudelaire, Jack Kerouac m.fl.

The Doors udgav deres første plade i januar 1967 og opnåede international berømmelse.
Jim Morrison levede et hårdt liv med et stort forbrug af diverse narkotiske stoffer, hvor LSD var favoritten.
Dette afspejler sig i musikken, som ofte bærer præg af mystik og psykedelia.

Jim Morrison forlod The Doors lige efter udgivelsen af den sjette plade, bandet indspillede, L.A. Woman.
Han flyttede i marts 1971 til Paris, Frankrig for at kunne koncentrere sig om sit forfatterskab.
Der levede han, til han den 3. juli 1971 blev fundet død i sit hjem i 17 Rue Beautreillis.
Jim Morrison blev 27 år og er derfor medlem af Klub 27.
Han er begravet på kirkegården Père-Lachaise i Paris, og graven bliver besøgt af store mængder fans og turister. Den sten, der er på graven nu, er den anden. Den første blev stjålet. Kirkegården har vagter ved graven døgnet rundt, da der stadig valfarter mange fans, som ikke alle er lige respektfulde.

Bøger 
 Lisciandro, Frank Morrison : a feast of friends, London 1991

Eksterne henvisninger 
 

 
 

Sangere fra USA
Rockmusikere fra USA
The Doors
Iltmætning

Iltmætning (SaO2) er en angivelse af hæmoglobinets mætning (saturation) med ilt i blodet, enheden er procent (%).

Iltmætningen er afhængig af iltens partialtryk (PaO2) i blodet. Funktionen beskrives ved hjælp af en dissociationskurve, hvor SaO2 er ordinaten og PaO2 er abscissen.

Man kan angive arterie-, kapillær- og veneblods iltmætning.

Konventioner: når man angiver iltmætningen i arterieblod angives det med et 'a'. I veneblod med 'v'. (SaO2/SvO2)

Måling 
 I blodprøver fra arterier eller vener (arteriepunktur eller blodgasanalyse)
 Ved pulsoximetri

<center>

Eksterne links 
 The deep picture

Blod
Åndedrætssystemet
Ukulelebanjo

En ukulelebanjo er en banjo med kort gribebræt, der stemmer noget lysere end almindelige banjoer. Den kan stemmes i forskellige tonearter. Den kaldes også banjelele. Den er nok mest kendt som det instrument, George Formby spillede på.

Strengeinstrumenter
Konservering

Konservering har flere betydninger:
 Konservering (madvarer) – bevaring af madvarer samt forøge deres holdbarhed
 Konservering (museum) – reparere og bevare museumsgenstande 
 Konservering (bog) – reparere og bevare gamle bøger
 Konservering (håndskrift) – reparere og bevare gamle håndskrifter
Fag

FAG  eller Fag henviser til forskellige artikler:

Bakteriofag - virus, der inficerer bakterier.
FAG (Schaeffler) – tysk kugle- og rulleleje producent.
Fag (bygningsdel) – enhed af bygning.
Fag (branche) – branche indenfor erhverv, håndværk etc.
Fag (emneområde) – emneområde i en læreplan.
Skolefag
Død murer

Hvis bygningshåndværkerne ikke er helt tilfredse med arbejdsforholdene, eller hvis bygherren ikke har holdt et acceptabelt rejsegilde, kan de finde på at tilføje byggeriet en død murer. Det er en gammel drilletradition, der giver håndværkeren en lille hævn uden at lave dårligt arbejde.

En død murer kan være et bræt eller en flaske, der kan hænge og svinge for vinden i f.eks. skorstenen. Den er som regel uskadelig, men får det nye hus til at 'spøge' ved at give lyde en gang imellem. 
Et andet eksempel er en indmuret flaske med åbningen i plan med muren. Den vil så tude når vinden er i en bestemt retning. Eneste kur i dette tilfælde er at få lokaliseret flasken og få sat en prop i.

Udtrykket bruges også om et udspring fra vippe, typisk fra 3-meter vippen, hvor springeren lader sig falde stiv som et bræt. (Som en murer der falder død ned fra stilladset) Hvis springeren under hele udførelsen holder sig helt strakt, bør han ramme vandoverfladen i et rent hovedspring. Folder springeren sig derimod sammen eller krummer sig, vil han ramme vandoverfladen urent og lave en mave- eller rygplasker.

Udtrykket anvendes undertiden drilagtigt om andre – måske lidt sløve – håndværkere, men også om et stykke værktøj til støtte for fx loftsplader: en lægte med et påsømmet bræt i enden, der kan holde pladerne på plads inden de fastgøres endeligt med søm eller skruer, også kaldet en 'ko'. En "ko" er et stykke værktøj, ofte produceret in situ, bestående af et stykke lægte med et søm eller en skrue i. Det bruges til udkradsning af fuger efter opmuring.

Se også 
 Pladeelevator

Traditioner
Håndværk
Værktøj
Valens

I kemi er valens en betegnelse for det antal kemiske bindinger et atom kan danne til andre atomer i et molekyle. Atomer af visse grundstoffer kan danne forskellige antal bindinger i forskellige molekyler, så det samme grundstofs atomer kan altså have flere mulige valenser, afhængig af hvilken forbindelse det indgår i. Antallet af bindinger, et atom af et bestemt grundstof kan danne (dvs. valensen), afhænger primært af, hvilke oxidationstrin grundstoffet kan optræde i.

 

Når man snakker om valens i forbindelse med syrer og baser er definitionen lidt anderledes end for atomers valens. For syrer og baser er valensen udtryk for, hvor mange brintioner (hydroner) et molekyle som helhed kan afgive eller optage, hvorimod den for atomernes vedkommende udtrykker antallet af bindinger, som ét atom kan danne. En syre, der kan afgive én hydron er monovalent (fx saltsyre), mens en divalent syre kan afgive to hydroner (fx svovlsyre), en trivalent tre (fx fosforsyre) og så fremdeles. Modsvarende kan en monovalent base optage én hydron, en divalent to osv.

Se også 

Kemi
Grundstoffer
DTMF

DTMF er en forkortelse for Dual Tone Multiple Frequency, og er det system af tonesignaler, som moderne telefoner af trykknap-typen bruger til at transmittere det tastede telefonnummer til centralen. Det er disse tonesignaler man hører som et karakteristisk "dut" for hvert indtastet ciffer på de fleste trykknap- og mobiltelefoner.

Sådan virker systemet 

Systemet består af to grupper à fire toner; fire "lave" (venstre kolonne i skemaet til højre) samt fire "høje" (øverste række i skemaet), og hver taste udløser en "blanding" af to toner; én fra hver gruppe. F.eks. er tonen for cifferet "6" en blanding af en tone med frekvensen 770 Hz (hertz) og en anden tone på 1477 Hz. Alle frekvenser er valgt sådan at ingen af de otte frekvenser kan deles med nogle af de andre frekvenser: Dette gør, at selv om lydkvaliteten på linjen er dårlig (så signalet forvrænges), kan én tone aldrig danne harmoniske overtoner eller 2 toner danne blandingsprodukter (intermodulation), der kan "forveksles" med andre toner i systemet.

Tonerne sendes som et almindeligt lydsignal gennem telefonforbindelsen, og behøver derfor ikke at komme fra selve telefonen – man kan ringe et nummer op blot ved at løfte røret og med en passende anordning "afspille" nummeret som en sekvens af tonepar efter ovenstående skema, indenfor mikrofonens "hørevidde".

Særlige taster for "A"-"D" 
De fire bogstav-taster (A), (B), (C) og (D) ses sjældent på telefoner af i dag, men i det amerikanske militærs Autovon-telefonsystem bruges  disse signaler (dog under andre navne end de viste bogstaver) til at angive vigtigheden af et opkald.

Se også 
 In-band signalling
 Telefonlinje

Signalbehandling
Alma (pigenavn)

Alma er et pigenavn, der betyder "den hulde" (hengiven, yndig) på latin og "sjæl" på spansk. Lidt flere end 2.000 danskere bærer navnet ifølge Danmarks Statistik og er blevet et modenavn i de seneste årtier. Navnet blev stort set ikke givet til nyfødte børn i 1980'erne, men er i de seneste par år givet til 200 nyfødte eller flere pr. år.
Alma's svenske navnedag er 8. September.

Kendte personer med navnet 
 Alma Hinding, dansk skuespiller.
 Alma Maria Schindler, østrigsk selskabsdame.

Navnet anvendt i fiktion 
 Alma er en figur i Astrid Lindgrens bøger om Bulderby og Emils mor i Emil fra Lønneberg.

Noter 

Pigenavne
Krummestruktur

Krummestruktur er den jordstruktur, der opstår, når følgende tre betingelser er opfyldt:

Kolloiderne skal være flokkulerede
Råjord og organisk stof skal være blandet
Kolloider, sandkorn og førnerester skal være kittet sammen

Når disse forhold er til stede, vil dyrenes lette omroden i jorden danne de brødkrummeagtige "aggregater", der tilsammen kaldes krummestruktur. Hvis de skal kunne tåle slagregn eller trafik, må de dog stabiliseres. Det sker, når bakterier og orme afgiver deres slim til jorden. Tyske forsøg har vist, at en krummestruktur, der er stabiliseret med ormeslim er mere end 15 gange så holdbar som en ikke-stabiliseret struktur.

Se også 
Enkeltkornstruktur
Muld
Overjord
Porøsitet
Regnorm
Sten og jordtyper

Jordbundslære
Kreditrisiko

Kreditrisiko er risikoen for at lide et tab som følge af, at modparten ikke kan opfylde sine forpligtelser. Kreditrisiko kan opdeles i udstederrisiko, modpartsrisiko og likviditetsrisiko.

Udstederrisiko 
Risiko for, at en udsteder af aktier eller obligationer går konkurs. Den der har købt de udstedte aktier eller obligationer, risikerer at miste den aktuelle værdi af det indskudte beløb. Risikoen vil derfor være lig med markedsværdien.

Modpartsrisiko 
Risiko for, at modparten i en aftale ikke kan overholde det, som er aftalt.
Der kan for eksempel være tale om en finansiel aftale, hvor et udlån til modparten ikke kan betales tilbage, som følge af dennes konkurs.

Se også 
 Markedsrisiko
 Operationel risiko

Risiko
Risiko
Løgplante

En løgplante er en staude, som danner et løg, dvs et underjordisk, lodret skud med omdannede blade eller bladbasis, der bruges til at oplagre næring (sukker, stivelse m.m.) til brug for plantens vækst næste forår. 

Andre typer af oplagringsorganer som f.eks. knolde, jordstængler og rodknolde kaldes af og til for "løg", hvis de ligner de ægte løgplanters oplagringsorganer. Den korrekte samlebetegnelse for planter, der opbevarer næring i underjordiske organer er kryptofyt.

Planter, der danner ægte løg, tilhører alle de enkimbladede og omfatter følgende grupper:
 Løg-familien (Alliaceae), herunder vores almindelige spiseløg og mange andre dyrkede spise- og prydplanter. Løgfamilien regnes i dag af nogle som underfamilie af Påskelilje-familien.
 Liljer, Tulipaner og mange flere fra Lilje-familien.
 Belladonnaliljer, Ridderstjerner, Narcisser og mange andre medlemmer af Påskelilje-familien. 
 To grupper fra Iris-familien Xiphium (de såkaldte "hollandske iris'er) og Hermesfinger (miniature-iris'er).

Haveplanter 
Blandt de velkendte og efterspurgte løgplanter til havebrug kan nævnes:
Løg-familien
 Løg-slægten (Allium)
 Guld-Løg (Allium moly)
 Rams-Løg (Allium ursinum)

Lilje-familien
 Fritillaria 
 Kejserkrone (Fritillaria imperialis)
 Vibeæg (Fritillaria meleagris)
 Lilje (Lilium)
 Krans-Lilje (Lilium martagon)
 Tulipan (Tulipa)

Hyacint-familien
 Hyacint (Hyacinthus)
 Perlehyacint (Muscari)
 Skilla (Scilla)

Påskelilje-familien
 Hvidblomme (Leucojum)
 Dorotealilje (Leucojum vernum)
 Narcis (Narcissus)
 Pinselilje (Narcissus poeticus)
 Påskelilje (Narcissus pseudonarcissus)
 Vintergæk (Galanthus)

Iris-familien

Haveplanter
Pitch (flyvning)

I flyvemaskineterminologien bruges pitch dels om flyets stilling i luften (stigende/dalende) og om propellers og rotorblades vinkel. Jo højere pitch, jo større indgreb i luften. Ordet kommer fra engelsk og betyder "højde" eller "hældning".

Gamle (og moderne, simpelt opbyggede) fly  har en fast propel. Lige før 2. verdenskrig blev en propel med 2 stillinger produceret, bl.a. til Spitfiren. En stilling til start og en stilling til 'cruise'. Senere udvikledes propeller med trinløst justerbar pitch, så man kunne holde motoromdrejningerne konstante og justere propelbladenes vinkel til ønsket kraft. Således virker de fleste større propelmaskiner i dag. Det giver muligheden for at vende propelbladene helt efter landing, så flyet bremser på den måde.

På en helikopter reguleres kraften også med pitchen. Ved et stykke avanceret mekanik ændres bladenes pitch alt efter om de vender fremad eller er på vej bagud. Dette gør at en helikopter kan flyve forlæns, baglæns og til siderne.

Flyveteknik
Capri

Capri er en ø i Napolibugten ved Italien som siden romertiden har været et populært rejsemål. Den Blå Grotte ligger på Capri.

Øer i Italien
Cancún

Cancún er en kystby i Quintana Roo, Mexicos østligste delstat. Den er et verdenskendt turistrejsemål.

Byen er hovedstæd for kommunen Benito Juárez.

I de tidlige 1970'ere var Cancún en underudviklet ø lige ud for Yucatán-halvøens kyst til det Caribiske Hav og hjemsted for nogle få fiskerlejer og mindre præ-columbianske maya-ruiner. Sammen med en international gruppe af private investorer besluttede den mexicanske regering at gøre Cancún til et turistrejsemål. Der blev bygget en dæmning til fastlandet og opført en international lufthavn.

Byen er vokset hurtigt i løbet af de sidste 30 år og har nu omkring 800.000 indbyggere, dækkende den tidligere ø og det nærtliggende fastland.
Selve byen ligger på fastlandet, mens hotellområdet befinder sig på en lang og smal ø, som er forbundet med broer til fastlandet. Mellem fastlandet og denne ø er lagunene Nichupté og Bojórquez. Øen Isla Mujeres ligger 13 km nord for Cancún og kan nås med båd fra Puerto Juárez og Punta Sam.

FN's Klimakonference 2010 (COP16) blev afholdt i Cancún fra den 29. november til den 10. december 2010. Fra 4. til 17. december 2016 afholdes COP13under FN's Konvention om Biodiversitet fra 1992 .

Referencer

Eksterne henvisninger 

Præcolumbianske kulturer
Byer i Mexico
Cozumel

Cozumel er en ø ved Yucatán-halvøens kyst i Mexico. Den er en ud af otte kommuner i delstaten Quintana Roo. Cozumel er et populært turistrejsemål, eksempelvis blandt scuba-dykkere.

Øen er omkring 48 km lang fra nord til syd og 16 km bred, og er den største ø i Mexico. Den ligger cirka 20 km fra fastlandet og cirka 60 km syd for Cancún. Næsten hele Cozumels befolkning bor i byen San Miguel (med et anslået indbyggertal på 90.000 i 2003), som ligger på vestkysten. Resten af øen er lavland, flad og der er en tæt bevoksning.

Man mener at mayaerne først bosatte sig på Cozumel i begyndelsen af det 1. årtusinde, og man har også fundet ældre præ-klassiske olmeker-genstande på øen. Øen var helliget Ix Chel, mayaernes måne-gudinde, og templerne var pilgrimssteder, særligt besøgt af kvinder der ønskede frugtbarhed. Der er flere ruiner på øen, de flest fra den post-klassiske periode. De største mayaruiner på øen blev ødelagt af bulldozere under 2. verdenskrig for at gøre plads til en landingsbane til flyvemaskiner. Den første spanier på øen var Juan de Grijalva i 1518, og i det følgende år ankom Hernán Cortés med en flåde og ødelagde mange mayatempler. På det tidspunkt boede omkring 40.000 mayaer på øen, men kopper dræbte mange af dem og i 1570 var der kun 30 tilbage. I de efterfølgende år var Cozumel næsten forladt og blev ind i mellem anvendt af pirater som skjulested. I 1848 medførte Kastekrigen, at øen igen blev befolket, med flytninge fra krigen.

I 1960'erne opdagede Jacques Cousteau omfanget og skønheden ved koralrevene der omgiver Cozumel og gjorde dem kendt som et af de bedste steder for dykkere i verden.

I slutningen af 1970'erne blev en kraftigt udvidet lufthavn anlagt, som kunne modtage jetfly og internationale fly. Dette medførte meget mere turisme på Cozumel.

Dykning er stadig Cozumels primære attraktion, men i 1990'erne opførte man en dybhavsmole (med nogen skade på revene), så krydstogtskibe let kunne anløbe der, og den er nu blevet hyppigt rejsemål for krydstogter i Caribien.

Ekstern henvisning 

 Isla Cozumels officielle websted

Præcolumbianske kulturer
Øer i Mexico
Isla Mujeres

Isla Mujeres er navnet på en lille ø, samt navnet på byen på denne ø, beliggende nær kysten ved den nordøstlige del af Yucatán-halvøen i det Caribiske Hav. Isla Mujeres er en af otte kommuner i den mexicanske delstat Quintana Roo. Øen ligger omkring 13 km nordøst for Cancún. Den er cirka 7 km lang og 650 meter bred. I 2000 havde Isla Mujeres et anslået indbyggertal på 10.000.

I præ-columbiansk tid var øen helliget mayaernes månegudinde, Ix Chel. Da spanierne ankom i det 16. århundrede navngav de øen "Isla Mujeres", som betyder "Kvindernes ø" på grund af de mange afgudsbilleder af månegudinden.

Der er et lille og velbevaret mayatempel på øens sydlige ende.

Siden 1970'erne er turismen blevet udbygget kraftigt. Hver halve time i dagtimerne anløber færger fra Puerto Juarez på fastlandet.

Eksterne henvisninger 

 Municipio de Isla Mujeres: Officiel hjemmeside

Præcolumbianske kulturer
Øer i Mexico
Byer i Mexico

eo:Isla Mujeres (komunumo)
Folketingsvalget 1964

Folketingsvalg den 22. september 1964. Spærregrænsen lå fra 1961 på 2 procent, før da, efter grundlovsændringen i 1953, på 60.000 stemmer. Det foregående valg fandt sted den 15. november 1960.

Valgresultat

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Poul Møller (C): 28.171
 Jens Otto Krag (A): 14.644
 Erhard Jakobsen (A): 14.444
 Aksel Larsen (F): 13.731
 Per Hækkerup (A): 13.472
 Lis Groes (A): 13.036
 Kristian Albertsen (A): 12.683
 K.B. Andersen (A): 9.683
 Poul Søgaard (A): 9.232
 Hanne Budtz (C): 9.210

Noter 
Referencer

1964
Politiske valg i 1964
Insekticid

Insekticid (latin: insectus, egl. "indskåret" + -cid = "dræbende") eller insektmiddel er gift til bekæmpelse af insekter. Insekticider omfatter også gift mod æg og larver. Det anvendes typisk på fødevarer, landbrugsafgrøder, prydplanter og gavntømmer.

Passende hygiejne, brug af resistente plantesorter eller gammelkendt viden om insekternes naturlige fjender og deres foretrukne nicher kombineret med højteknologi kan dog nedsætte forbruget af disse midler.

Problemet er, at midlerne – foruden at være insektdræbende – også har virkninger på husdyr og mennesker. I mange tilfælde er den akutte giftvirkning temmelig kraftig (se LD50), så der kræves anvendelse af personlige værnemidler. Det forhindrer ikke, at midlerne desuden kan fremkalde meget kraftige langstidsvirkninger i form af arvelige forandringer (mutationer), overfølsomhedsreaktioner (allergier) eller kræft.

Desværre viser langtidsvirkninger sig af gode grunde først efter mange år, og virkningerne af nedbrydningsprodukterne kan være forsinket i endnu nogle år. Dertil kommer, at det ofte kræver undersøgelse af en hel del tilfælde, før man bliver klar over, at det er nedbrydningsprodukter, der er skadevolderne.

For om muligt at begrænse bi-sygdommen CCD har EU i april 2013 indført et to-årigt forbud mod tre  neonicotinoider (clothianidin, imidacloprid og thiametoxam), der er nogle meget anvendte og meget toxiske insekticider.  Neonikotinoiderne er netop fremstillet som neurotoxiner så de virker ikke blot på skadedyr men også på nyttige insekter som honningbier og humlebier. Det er i 2015 rapporteret at neonikotinoiderne i koncentrationer, som forekommer i sprøjtede områder, nedsætter humlebiers hjernefunktion, nedsætter formeringen og sænker kolonistørrelsen.

Insekticidgrupper:
 Klorerede kulbrinter; adskillige er nu forbudt på grund af deres økologiske persistens:
 Aldrin
 Dieldrin
 DDT
 Lindan
 Organofosfor-forbindelser; (svarer kemisk nervegasser)
 Diazinon
 Malathion
 Udviklet fra naturlige plantetoksiner eller analoge forbindelser:
 Derris (rotenon)
 Neonikotinoider
 Pyrethrum
 Pyrethroider

 Andre:
 Cypermethrin

Se også 

 Insektdøden

Eksterne henvisninger
Kation

En kation (også kaldet positiv ion) er en partikel (atom eller molekyle), der bærer én eller flere positive, elektriske ladninger. Forholdet opstår, når partiklen mister en elektron, ofte i forbindelse med, at stoffet bliver opløst i vand. Antallet af positive ladninger på en kation kan være en, to eller tre. Kationer med ladningen +1 kaldes monovalente, dem med ladning +2 kaldes divalente og kationer med ladningen +3 kaldes trivalente.

Ordet kation blev skabt/opfundet af videnskabsmanden Michael Faraday.

I jordbruget er kationer meget væsentlige, fordi de kan klæbes til overfladen af negativt ladede ler- eller humus-kolloider. Denne belægning med kationer har konsekvenser for flere forhold:
 Ionlaget afgør, om kolloiderne skal kunne danne "klumper", aggregater, der er grundlaget for krummestruktur.
 Ionlaget tjener som oplagringssted for vigtige plantenæringsstoffer (gødning).
 Ionlaget udgør en buffer overfor udsving i jordvandets pH.

Relevante kationer 
 H+ = brint-ion (som er den, der skaber syre)
 NH4+ = ammonium-ion
 K+ = kalium-ion
 Ca2+ = calcium-ion
 Mg2+ = magnesium-ion
 Fe2+ = ferro-jern-ion
 Fe3+ = ferri-jern-ion
 Al3+ = aluminium-ion (som er giftig for planter)

Se også 

 Anion
 Ionpumpe

Kilder/referencer
Sila (buddhisme)

Sila er buddhisternes etiske normer og er udformet i fem forskrifter, der gælder både for munke og lægfolk.

 Afholde sig fra at tage noget levende væsens liv.
 Afholde sig fra at tage, hvad der ikke gives.
 Afholde sig fra utugt (for munke gælder dette seksuel omgang i det hele  taget)
 Afholde sig fra falsk tale.
 Afholde sig fra at indtage destillerede og gærede drikke, der forårsager beruselse og hensynsløshed.

Overholdelsen af disse etiske forskrifter vil give mennesket god karma.

For munkene gælder yderlige fem forskrifter.
 Afholde sig fra at indtage føde på upassende tider.
 Afholde sig fra dans, sang, musik og usømmelig optræden; fra brugen af blomsterkranse, parfumer og salver; og fra ting der tjener til at smukke og forskønne udseende.
 Afholde sig fra brugen af høje og luksuriøse sæder.
 Afholde sig fra brugen af store og magelige senge.
 Afholde sig fra at have med guld og sølv at gøre.

Buddhisme
Etik
Kalkoverdrev

Kalkoverdrev er en naturtype, der består af overdrev og krat på kalkrig bund. Naturtypen er i Danmark temmelig sjælden, men findes f.eks. på Høje Møn. Her har en kombination af fredning og overvågning reddet nogle enestående orkidé-biotoper.
 
Kalkoverdrev er en betegnelse for en naturtype i Natura 2000-netværket, med nummeret 6210.

Dannelsesforhold 

Naturtypen opstår kun, hvor der er vedvarende græsning. Hvis græsningen ophører, genindtræder successionen, og området udvikles tilbage i retning af blandet løvskov med Almindelig Bøg (Fagus sylvatica) som det dominerende træ.

Plantevækst 

De typiske planter på denne naturtype er:

 Almindelig Brunelle (Prunella vulgaris)
 Almindelig Ene (Juniperus communis)
 Bibernelle (Sanguisorba minor)
 Dunet Vejbred (Plantago media)
 Gul Rundbælg (Anthyllis vulneraria)
 Hulkravet Kodriver (Primula veris)
 Hvid Okseøje (Leucanthemum vulgare)

Eksterne henvisninger 

 Kalkoverdrev på novana.au.dk
 6210 Overdrev og krat på mere eller mindre kalkholdig bund  Habitatbeskrivelser, årgang 2016 side 24 (Miljøstyrelsen)
 Danske Naturtyper i det europæiske NATURA 2000 netværk , 

Naturtyper i Danmark
Naturtyper (naturkanon)
Seljerøn

 
Selje-Røn (Sorbus intermedia) er et op til 15 meter højt træ, der i Danmark er almindeligt plantet langs veje og i hegn. Den findes desuden vildtvoksende mellem klipperne på Bornholm. Den kaldes derfor også Bornholmsk Røn. Blomsterne sidder i åbne halvskærme. De dufter ubehageligt. Frugterne er røde rønnebær.

Beskrivelse 
Selje-Røn er et løvfældende træ med en kegleformet, senere rundagtig krone. Hovedgrenene er godt fordelt, men noget spidsvinklede. Barken er først gråbrun med spredte hår og lyse korkporer. Senere bliver den mørkebrun og let opsprækkende. Knopperne sidder spredt, de er store og grønne (eventuelt med brunlige anløbninger). Skælranden er tydeligt brun med tydelig spids og spredte, grå hår.

Bladene er ægformede med en rand, der er savtakket yderst mod spidsen, men lappet (med savtakkede lapper) inderst. Oversiden er skinnende mørkegrøn, mens undersiden er gråfiltet. Høstfarven er gul. Blomsterne sidder i åbne halvskærme. De dufter ubehageligt. Frugterne, røde rønnebær, modner godt, og frøene spirer villigt.

Selje-Røn har et groft og kun svagt forgrenet rodnet (som Rose eller Dværgmispel). Den skaber jordtræthed. Både pæreskurv, rønnebærmøl og frugttrækræft, der alle kan overføres til Æble og Pære, angriber dette træ.

Højde x bredde og årlig tilvækst: 12 x 6 m (20 x 15 cm/år).

Voksested 
Selje-Røn er en naturligt opstået, apomiktisk hybrid, der hører hjemme i Bornholm/Skåne-området. Her indgår den i blandede løvskove på tør, varm jord med højt kalkindhold.

Forvekslingsmulighed 
Selje-Røn minder om (og forveksles ofte med) Pyrenæisk Røn

Kilde 
 Signe Frederiksen et al., Dansk flora, 2. udgave, Gyldendal 2012. .
 Sten Porse: Plantebeskrivelser, DCJ 2003 (CD-Rom).

Eksterne henvisninger 
 Arne og Anna-Lena Anderberg: Den virtuella floran, Naturhistoriska riksmuseet 

Træer
Hvide blomster
Tørketålende planter
Smukke frugter
Hækplanter
Røn
Indikatorplante

Indikatorplanter er planter, som afslører forskellige træk ved den jord, de vokser i.

Planternes udbredelse afhænger af, hvilke nicher de er tilpasset. Det gør, at man kan bruge dem som målestokke for vilkårene på stedet:

 Jordbundsforholdene (jordtype, pH, lv, gødningsindhold)
 Klimaforhold (makroklima, mesoklima og mikroklima)
 Konkurrencebetingelser (allelopati, lyskonkurrence, dyrkningsmetoder, sygdomme og skadedyr)

Når man prøver at bedømme en jords tilstand ved at se på ukrudtsbestanden, skal man være opmærksom på, at kun de meget hyppigt forkommende eller dominerende arter siger noget pålideligt om jordens tilstand. Tilsvarende fortæller de flerårige planter ofte mest om jordens tilstand, som den var, da planterne etablerede sig i den.

Indikatorværdierne er udtryk for de forhold, som arten statistisk set foretrækker. Tallene udtrykker en placering på hver deres 9-trins skala, og de vises altid i samme rækkefølge: Lys, temperatur, havnærhed/kontinentalitet, fugtighed, syre/base, kvælstof. Hvis værdien angives med et "x", betyder det, at arten ikke reagerer på forskelle inden for denne miljøfaktor.

Note

Litteratur 
 Martin Bjerg og Kaj Helberg: Vild Natur i Danmark, 2002 
 Erik Buchwald og Søren Søgaard (red.): Danske Naturtyper, 2001 
 Valdemar Mikkelsen: Planteøkologi og danske plantesamfund, 1980 
 Arne Nørrevang m.fl.: Danmarks natur (især bind 2), 1968 
 Per S. Sundberg (red.): Danske Jordbundsprofiler, 1999 
 Henrik Vejre og Thomas Vikstrøm: Guide til det danske landskab, 1995

Eksterne henvisninger 
 Indikatorarter i græsplæner 

Økologi