alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Kabale

En kabale er et kortspil for én person. Der findes også kabaler for to personer. Kendte kabaler omfatter kongekabale, 7-kabale, Napoleon, Edderkop, Pyramide og Canfield. Foruden disse findes utallige variationer. Generelt for alle kabaler blandes kortene i et eller flere kortspil, hvorefter de lægges ud på bordet i et mønster eller rækkefølge, hvorefter spilleren efter et sæt regler skal forsøge at samle eller sortere kortene ind, sådan at bordet til sidst er "rent". Når det er opnået, er kabalen gået op, og man kan prøve forfra. Nogle kabaler går nemmere op end andre.

Kabaler minder meget om konkurrencebaserede kortspil som Whist, 500 og Hjerterfri, men som det britiske ord for kabaler, "Patience" (tålmodighed), antyder, er det en mere afslappende aktivitet, fordi den udføres alene, uden tidspres og uden samme psykologiske krav for succes.

Kabalens historie 
Det danske ord kabale kommer fra det franske cabale, der via latin kommer fra det hebraiske ord kabbala, mystisk lære.

Kabaler daterer tilbage til 1700-tallet, hvor de første skriftlige kilder kan findes på tysk og fransk. Nogle mener, at konceptet overvejende er fransk, eftersom de tidligere engelske sprogbøger, der nævner spillet, refererer til fransk litteratur. Kabaler er blandt andet nævnt i en tysk bog med spil i fra 1783.

Napoleon og kabaler 
Nogle kabaler er opnævnt efter den franske general Napoleon, da man har ment, at han i 1820'erne i sit eksil på øen Sankt Helena lagde kabaler. Om han egentlig gjorde dette er uvist. Napoleon spillede dog andre kortspil som Whist.

Kabaler på computeren 

Det er muligt at spille kabale på de fleste moderne computere under forskellige operativsystemer inklusive Windows. Her kaldes spillene ofte "Solitaire", som kabaler kaldes på amerikansk. På britisk kaldes kabaler for "Patience". I Windows XP findes en variation som kaldes "Edderkoppen" eller "Spider Solitaire". Det er også muligt at spille kabaler på Internettet, hvor man kan finde flere variationer.

Referencer

Kilder 

 Kabalens historie, engelsk, hentet 3. september 2006.
Spil 7 Kabale i din browser uden download eller registrering.

Kortspil
Windows-spil
Puslespil

Puslespil er spil, hvor en bunke brikker ud fra en tegning eller et fotografi skal samles til det afbildede motiv. 

Der findes puslespil til alle aldre, lige fra 1 til 4-års-alderen og op til voksenalderen. Til de mindre børn bruges små spil med ned til 4 brikker, ofte som et såkaldt indsætnings-puslespil, hvor hver brik passer ned i et bestemt hul i en træplade. Det er dog også yderst populært med træpuslespil, hvor brikkerne tilsammen skal danne et dyr. For de mindste findes der også store gulv puslespil med skumgummibrikker. Til den voksne aldersgruppe varierer puslespillene fra et par hundrede brikker og op til 32.000 brikker, hvilket lige pt. er det største puslespil på markedet.

Fysiske fordele ved puslespil 
Puslespil har længe været kendt for at have flere gavnlige effekter, især på hjernens aktivitet og børns udvikling.

 Forbedre hukommelsen.
 Mindske risikoen for alzheimers.
 Kognitiv udvikling, især i tidlige faser af udviklingen.
 Lavere blodtryk.
 Afstressende.
 Bedre hånd - øje koordination.
 Større tålmodighed.
 Bedre problem løsnings evner.

Se også 
 Spil

Referencer/Kilder 

 
Hobby
Legetøj
De tre juveler

De tre Juveler eller de tre tilflugter i buddhismen

 Jeg tager min tilflugt til Buddha.
 Jeg tager min tilflugt til dharma.
 Jeg tager min tilflugt til sangha.

svarer til de kristnes trosbekendelse. Alle, der ønsker at blive  Buddhist, skal sige dem tre gange.

De tre linjer/tilflugter udgør i teorien hele Buddhismen, idet Buddha er dens oprindelse og mål, dharma er udbredelsen af dens lære og vej, og sangha udgør dens konkrete liv og hjælpere på vejen.

I sangha vælger man en personlig vejleder i form af en munk. Her adskiller Vajrayana-buddhismen sig dog, da det her er muligt at vælge en af de højeste lamaer som sin personlige vejleder. I dette tilfælde udvides De tre Juveler med en ekstra linje/tilflugt, der lyder: "Jeg tager min tilflugt til lama", den såkaldte lamatilflugt.

Buddhisme
Sangha

Buddhismens klostervæsen. Sangha'en består af munke og nonner (bhikkhu-sangha og bhikkhuni-sangha), men kan også være en betegnelse for gode buddhister (ariya-sangha, "de ædle").

Begrebet dækker dog ofte også menigheden som helhed.

Referencer 

Buddhisme
Transponder

En transponder er et stykke elektronisk udstyr der, når den modtager et indgående kodet signal (såsom radio), svarer tilbage med et signal.

Navnet er en sammentrækning af transmitter og responder, altså sender og svarer, reagerer.

Luftfart 

I flyvemaskiner sidder en transponder i IFF/SIF – kredsløbet (Identification Friend or Foe/Selective Identification Feature). Når en radarstråle fra lufttrafikkontrollens (ATC) radar 'rammer' flyet, sendes der samtidig et spørgsmål via en sekundær antenne. Dette opfanges af transponderen i flyet, og denne svarer tilbage med oplysninger om identitet, heading (kurs), flyvehøjde m.m.

Inden for flynavigationen findes transponderne også. F.eks. virker en TACANstation (TACtic Air Navigation) også som transponder, idet den på sin specielle frekvens modtager et særligt radiosignal fra flyet. Den sender det retur efter 50 mikrosekunder, og flyets TACAN-computer kan så trække de 50 mikrosekunder fra tiden mellem spørgepuls og svarpuls, dele med 2 og derpå regne afstanden til TACAN-stationen ud.

Referencer 

Måleinstrumenter
Navigation
Radioteknik
Luftfart
Telekommunikation

fi:Toisiotutka#Toisiotutkavastain
Hot spot

Hot spot kan henvise til flere artikler:
Hot spot (geologi) – et varmt område eller varmt punkt. Hawaii-øerne menes at være opstået ved at kontinentalpladen har bevæget sig henover et "hot spot"
Hot spot (genetik) – i genetikken et område af et gen eller et kromosom, hvor der særligt ofte sker mutationer
Hot spot (økologi) – i økologien steder, hvor artsdiversiteten er særligt høj
Hotspot (datanet) – i datalogien en eller flere trådløse basisstationer, der dækker et område og kan være til fri afbenyttelse eller bruges mod betaling
Hot spot (hjemmeside) – på websideer områder, som udløser en handling ved klik eller ved at musemarkøren føres henover
Hot spot (termik) – Ved termik (op- og nedadstigende luftstrømme) er et "hot spot" et område, som kontinuerligt udløser opadstigende luftstrømme.
Hotspot (effekttransistor) – mange transistorer kan ved højere kollektor-emitter spændinger og strømme, have mindre områder i basis-emitter området, som bliver meget varmere - også kaldet hotspots.
Krampe

Krampe har tre betydninger
 Krampe (biologi) – en ufrivillig sammentrækning af en muskel på grund af iltmangel, forgiftning eller sygdom
 Krampe (neuromedicin) Epilepsi
 Krampe (mekanik) – fastgøringsemne i form af et parallelbøjet stykke tråd med tilspidsede ender
Bestik

Bestik har flere betydninger:

Bestik (navigation) – beregning af rute ud fra affarende sted og påkommende sted.
Bestik (opdækning) – i husholdning, det sæt af spiseredskaber, der hører til en opdækning.
Bestik (opdækning)

Bestik i betydningen "sæt af spiseredskaber" er en ny del af europæisk spisekultur. Opfattelsen af, hvad der hører til et fuldstændigt bestik, har ændret sig meget, og blev først endeligt fastlagt i det 18. århundrede for overklassens vedkommende. De lavere klasser skaffede sig ikke fuldt bestik før i slutningen af det 19. århundrede, da det lykkedes at producere bestik i billige legeringer. 

Et grundbestik består af 
 Ske 
 Kniv (Bordkniv)
 Spisegaffel

Der findes et stort antal bestiksæt og i meget specialiserede udgaver, så en opdækning kan bestå af flere sæt redskaber. Der findes flere end 200 forskellige bestikmønstre  i Danmark.

Se også 
 Spisepinde
 "Ren hånd"
 Tallerken
 Kop
 Glas
 Skål
 Steakkniv
 Kande
 Terrin

Referencer

Eksterne henvisninger 

Bordservice
Ske

Skeen er et meget gammelt spiseredskab, som blev udviklet allerede i stenalderen ved at man forlængede skaftet på en øse. I meget lang tid viste skebladet ("laffet") tilbage til øsen ved sin runde form. Først under barokken i det 17. århundrede fik skeen sin velkendte form med et ovalt blad.

Den jævne befolkning brugte skeer af træ (f.eks. Benved (Euonymus), Buksbom (Buxus) eller Ene (Juniperus)) eller horn (materiale). Til gengæld var skeen et personligt redskab over for de mange fællesting på bordet. Med opfindelsen af billige legeringer i slutningen af det 19. århundrede lykkedes det at fremstille skeer industrielt. Det betød, at almindelige mennesker også kunne dække bord uden at regne med, at gæsterne selv medbragte ske.

Hos de velhavende havde man allerede længe spist med skeer af sølv, forgyldt sølv eller guld. En overgang, hvor porcelæn var noget nyt og moderne, skulle skeerne have skafter af dette materiale, men ellers har skeer normalt været lavet af metal i ét stykke. Fra middelalderen kendes dog eksempler på træskeer med sølvskafter.

I dag findes skeer i en lang række udformninger til vidt forskellige formål. Ved opdækning til finere brug er det almindeligt, at der – som minimum – findes en speciel ske til både suppe, dessert og kaffe/te.

Se også 
 Gaffel (bestik)
 Kniv, kniv (bestik)
 Spork

Eksterne henvisninger 

Køkkenredskaber
Bordservice
AC-47 Spooky

AC-47 Spooky er en bevæbnet version af transportflyet C-47 Skytrain. Den var det første ildstøttefly (gunships) i United States Air Force, og blev udviklet under Vietnamkrigen. Man søgte at konstruere en flyvemaskine, der kunne skyde til den ene side, så en beskydning fra luften ikke blot blev beskydning under en overflyvning, men kunne opretholdes bygevist fra et kredsende fly.

I sin allerførste tid fik flyet præfikset FC-47 (for Fighter), da en anden version allerede var benævnt AC-47. Det var en version til elektronisk krigsførelse, men den blev omdøbt til EC-47 Electric Goon og Spooky fik sit rette navn med A som Attack.

Foruden en række lysbomber havde AC-47 3 stk. maskingeværer kaliber 7,62 mm pegende ud mod venstre fra flykroppen bag vingen. De kunne hver skyde 6.000 skud i minuttet, og kombinationen af lysbomber, lysspor og et relativt primitivt sigtemiddel hos piloten gav mulighed for at flyet kunne kredse og have det samme sted under beskydning. Maskingeværerne var i starten af typen SUU-11A, men blev senere erstattet af specielt byggede General Electric MXU-470/A 7.62 mm. Alle disse våben var af gatling-typen. Det siges, at en 6-7-sekunders byge kunne dække et areal på knap 50 m i diameter med et projektil pr. kvadratmeter.

53 stk. C-47 nåede at blive ombygget til ildstøttefly, men flyets alder og ringe hastighed gjorde det sårbart overfor antiluftskyts, så nyere flytyper blev også ombygget, bl.a. C-130 Hercules. Seneste 'skud' på stammen af ildstøttefly er Lockheed AC-130-H Spectre og -U Spooky der rummer to 20mm maskinkanoner, en 40mm og en 105mm haubits.

Som så mange andre fly fik disse ildstøttefly et kælenavn i løbet af krigen og hvad er mere rammende end Puff the magic dragon for den markante og frelsende byge af lyssporsprojektiler, som amerikanske soldater oplevede ved nattetide i den mørke jungle.

Tidligere brugere

Eksterne henvisninger 

Militærfly fra USA
Ildstøttefly
Douglas-fly
2-motors propelfly
Eksudat

Eksudat af latin exsudo = "jeg sveder (noget) ud". Ordet bruges om alle de stoffer, som tabes ud af planternes rødder. I gennemsnit mister planterne mellem 25 og 33 % af deres nettoprimærproduktion ved tab fra rødderne til jorden. Det kan ligne en ødselhed, som man ikke ville forvente efter millioner af års barsk udvælgelse, men sådan er det da heller ikke. 

Eksuderingen er bevisligt til planternes fordel. De opretholder nemlig populationer af en række organismer, der bidrager til at beskytte rodnettet mod aggressive svampe og bakterier. Dette samliv mellem mikroorganismer og planterødder har stået på så længe, at der er fundet mikrober, som ikke kan leve andre steder end lige netop i umiddelbar nærhed af planterødder.

Medicinsk 

Eksudat hos dyr og mennesker er udskillelse af væske fra celler eller kar på grund af betændelse.

Biologi
Essentiel aminosyre

En essentiel aminosyre er en aminosyre, som er nødvendig for normal funktion af organismen, men som ikke kan dannes ved stofskiftet hos pattedyr. Den må derfor (nødvendigvis) i stedet tilføres gennem kosten. De essentielle aminosyrer er følgende:
 Fenylalanin
 Isoleucin
 Lysin
 Leucin
 Methionin
 Threonin
 Valin
 Tryptophan

Essentiel for børn:
 Histidin

Følgende aminosyrer er i nogle tilfælde essentielle:
 Arginin
 Asparagin
 Cystein (kan dannes fra tyrosin og methionin)
 Glutamin
 Glycin
 Prolin
 Serin
 Tyrosin (kan dannes fra phenylalanin)

Noter 

Ernæring
Organisk kemi
Evapotranspiration

Evapotranspiration er den samlede fordampning fra jordoverfladen (evaporation) og fra planternes overflade (transpiration). Pr. døgn kan den ikke overstige 5 liter vand pr. m². Ud fra dette tal kan man beregne det maksimale tab af vand pr. døgn, når man kender arealet af planternes drypzoner. Bladenes areal er nemlig i gennemsnit 4-5 gange så stort som dette areal.

Man kan skelne mellem potentiel evapotranspiration og aktuel evapotranspiration.

Potentiel evapotranspiration angiver "den af klimaet betingede maksimale fordampning fra et areal med en tæt, ensartet, grøn og voksende afgrøde, der dækker et betydeligt område og er optimalt forsynet med vand." Definitionen angiver, at der ikke må være forhold, som hæmmer planternes vækst så som mangel på næringsstoffer (gødning). Den potentielle evapotranspiration kan bruges til at undersøge, om der er vand nok i et bestemt område til at sikre potentiel fordampning. Hvis dette ikke er tilfældet, er der grundlag for at vande, hvis høsten af en afgrøde skal blive optimal.

Aktuel evapotranspiration angiver den faktiske fordampning fra en afgrødedækket jord. Denne kan ifølge sagens natur kun være mindre end eller lig med den potentielle evapotranspiration, og dette vil bero på, om den tilførte vandmængde er optimal eller ej.

Betydning for plantevæksten 

Ovennævnte forhold har betydning for plantevæksten, herunder for afgrøder.

Nedbørsunderskud betegner en situation, hvor nedbøren ikke er stor nok til, at planter kan fordampe potentielt. I så fald må der enten vandes, eller planterne må tære på det vandindhold, der findes i jorden. Man taler i denne forbindelse om markkapacitet, hvilket betegner det vandindhold, der findes i jorden efter vandmætning og nedsivning. Markkapacitet er med andre ord den største vandmængde, som en bestemt jordart kan tilbageholde trods tyngdekraften.

Visnegrænsen betegner det vandindhold, der stadig findes i jorden, når en plante begynder at visne på grund af vandmangel. Når vandindholdet i jorden er under denne grænse, vil det tilbageværende vand ikke være tilgængeligt for planterne. Den vandmængde, som ligger mellem markkapacitet og visnegrænse, betegnes den maksimalt tilgængelige vandmængde. Forskellen mellem aktuelt vandindhold og visnegrænsen betegner den aktuelt tilgængelige vandmængde.

Noter

Litteratuer 
 Bent Hasholt: "Jordens hydrologi" (Geografisk Orientering 1976 Nr. 5; s. 354-366)

Hydrologi
Økologi
Drypzone

Drypzonen er det areal, som en plante ville kaste skygge på, hvis solen stod lodret over planten. Eller det er det areal, som dug fra planten drypper ned på.

Drypzonen bliver ofte betragtet som en slags fingerpeg om, hvor langt plantens rodnet når ud, men det er ikke korrekt. I stedet kan plantens højde betragtes, som en omtrentlig angivelse af rodnettets radius.

Se også 

Botanik
Livshjulet

Livshjulet el. (Sanskrit. Bhavacakra) er en illustration i buddhismen, som forsøger at vise Samsaras endeløse kredsløb. Den viser yderligere, at det er muligt for mennesket at bryde ud af Samsara.

I centrum af hjulet ses de tre grundlæggende årsager og derved karmahandlingernes rod til menneskets fastholdelse i en eksistens præget af lidelse. Årsagerne er afbildet i form af tre dyr, der bider hinanden i halen: en sort gris, en rød hane og en grøn slange, der symboliserer hhv. uvidenhed, lidenskabeligt begær samt had. Disse tre kræfter danner grundlaget for skabelsen af karma og holder derved livshjulets kredsløb i gang.

I den næste ring er de to karmaveje illustreret. Den højre del, "den sorte vej", illustrerer, hvordan dårlig karma medfører genfødsel på et lavere stade, hvorimod den venstre del, "den hvide vej", illustrerer, hvordan god karma medfører genfødsel på et højere stade.

I næste ring afgrænser eger de seks karmaverdener: gudernes, menneskenes, dyrenes, helvedernes, dæmonernes samt halvgudernes verdener. Genfødsel er muligt i hver af de seks verdener, og til hver verden findes underverdener, hvori det også er muligt at blive genfødt.

I livshjulets yderste ring ses årsagskæden (den betingede samopståen), der består af tolv led, hvilke symboliserer de årsager, der fastholder skabningen i et karmafyldt liv og derved Samsara. De tolv led er: uvidenhed, viljesytringer, bevidsthed, navn & form, de seks baser, kontakt, følelser, tørst, vedhængen, tilblivelse, fødsel og til sidst alderdom/død.

Hele livshjulets evige kredsløb og derved skabningens fastholdelse i Samsara symboliseres ved den buddhistiske djævel, Mara. Uden for livshjulet ses Buddha til højre for Mara, hvor han alt afhængigt af livshjulets illustration peger på enten livet hinsides Samsara, Nirvana, eller den buddhistiske lære, Dharma. Buddhas funktion i livshjulet er derfor at vise mennesket vejen til oplysning, Nirvana.

Buddhisme
Efterliv
Dharma



Hinduisme

Buddhisme 
Dharma (sanskrit, pali: dhamma) er den sandhed, Buddha indså. 

Dhamma (Dharma) er den ene halvdel af Buddhas lære, som han selv kaldte Dhamma-Vinaya.

I Buddhas lære indgår De fire ædle sandheder som fører mennesket ud af et liv i uvidenhed, der er det første led i årsagskæden.

Referencer 

Buddhisme
Kjeld Abell

Kjeld Abell (født 25. august 1901 i Ribe, død 5. marts 1961 i København) var en dansk dramatiker og teatermaler.

Kjeld Abell blev student i 1919 og kom herefter på Kunstakademiet. Han blev cand.polit. i 1927. 

I sit arbejdsliv var han først dekorativ kunstner ved teatre i London og Paris 1927-1932. Han var ansat på reklamebureau 1932-1934. Han sad i Tivolis direktion 1941-1949 og var fra 1960 medlem af Det Danske Akademi.

Abell fornyede det danske teater med en meget eksperimenterende stil. Han er mest kendt for stykket Melodien der blev væk fra 1935 med indlagte viser af Sven Møller Kristensen som "Sangen om Larsen" med den kendte sætning "Det sku' vær' så godt, og så' det faktisk skidt" samt for Anna Sophie Hedvig fra 1938. Sidstnævnte er optaget i Kulturkanonen fra 2006.
I februar 1945 var han en af idémændene bag Danmarks Frihedssang.

Værker 
Filmmanuskripter
 Millionærdrengen – 1936
 Tak fordi du kom, Nick – 1941
 Regnen holdt op – 1942
 Ta' briller på – 1942

Skuespil
 Melodien der blev væk, 1935.
 Eva aftjener sin Barnepligt, 1936.
 Anna Sophie Hedvig, 1938.
 Judith, 1940.
 Dyveke, 1940.
 Dronning gaar igen, 1943.
 Silkeborg, 1946.
 Dage paa en sky, 1947.
 Ejendommen Matr.Nr. 267, Østre Kvarter, 1948. (Det kgl. Teaters adresse).
 Miss Plinckby's kabale, 1949.
 Vetsera blomstrer ikke for enhver, 1950.
 Den blå pekingeser, 1954.
 Andersen eller hans livs eventyr, 1955.
 Kameliadamen, 1959.
 Skriget, 1961.
Kjeld Abells skuespil findes bevaret i Dramatisk Bibliotek på Det Kongelige Bibliotek.

Andet
 Paraplyernes oprør, børnebog, 1937.
 Teaterstrejf i paaskevejr, teateressays, 1948.
 Fodnoter i støvet, rejsebeskrivelse, 1951.
 De tre fra Minikoi, roman, 1955.
 Synskhedens gave, essays (red. Elias Bredsdorff), 1962

Referencer

Eksterne henvisninger 

 
 Kjell Abell på Dansk Forfatterleksikon
 
 
 

Manuskriptforfattere fra Danmark
Dramatikere fra Danmark
Det Danske Akademi
Kulturradikale personer
Økonomer fra Danmark
Personer fra Ribe
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Dansksprogede forfattere fra Danmark
Personer med tilknytning til Tivoli
Personer med enkeltværker i Kulturkanonen
Studenter fra Metropolitanskolen
Modtagere af Holbergmedaljen
Michelangelo

Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni (født 6. marts 1475, død 18. februar 1564) blev født i Caprese på bjerget La Verna i Italien. Michelangelo var billedhugger, arkitekt og maler. Blandt hans berømteste værker er udsmykningen af Det Sixtinske Kapel i Vatikanet i Rom.

Ungdomstid 

Mens han endnu var dreng, besluttede Michelangelo mod sin fars råd, at han ville være kunstner. Efter en voldsom strid sejrede hans stædige vilje over farens stolthed, og derfor blev han 13 år gammel assistent i Domenico Ghirlandaios værksted.

Selv om Michelangelos studier først var orienteret mod maleriet, blev han efterhånden mere interesseret i billedhuggerkunsten, som han ofrede sin største indsats. I denne kunst blev han opmuntret af en berømt mæcen, Lorenzo de' Medici, som bekostede hans uddannelse. Michelangelo blev optaget i fyrstens husholdning og på anbefaling fra Domenico Ghirlandaio blev han endda optaget på billedhuggerskolen før sin uddannelse som maler.

Her kunne han måle sig med sin berømte forgænger, Donatello, og her kunne han også høre foredrag om platonismen og dykke ned i en filosofi, som forsøgte at forsone Platons lære med kristendommen. Det betød, at Michelangelo til sin død var kristen platoniker.

[[Fil:Michelangelo's Pieta 5450 cut out black.jpg|thumb|left|Pieta]]

 Pietà Pietá (= fromhed; en afbildning af jomfru Maria med Jesus) i Peterskirken er et af Michelangelos mesterværker.

Da han blev spurgt om, hvorfor han gengav Maria med ansigt som en pige på fjorten, svarede han, at Maria var uden synd og derfor evig ung. Den døde Jesus fik derimod ansigtstræk efter hertug Juan af Gandia, søn af pave Alexander 6. og Donna Vannozza Catanei.

Juan havde spist middag hos sin mor, der havde en vingård bagved kirken S. Pietro in Vincoli (= Sankt Peter i lænker). En maskeret mand skulle have overbragt en besked til hertug Juan under middagen, og bagefter var de to redet sammen i retning Trastevere. Næste morgen fandt man hertugens stalddreng myrdet, mens hertugen selv var forsvundet. Efter anvisning fra en fisker, der om natten havde set nogle mænd kaste et lig i Tiberen, fandt man den døde i nogle fiskegarn ud for Piazza del Popolo. Man nærede mistanke til hans bror, Cesare Borgia. Den døde blev bragt til Engelsborg, og da han samme nat blev båret derfra for at gravlægges i S. Lucias kapel, hørte man paven skrige af sorg over sin dræbte søn. Michelangelo blev så rystet over brodermordet, at han forevigede den afdødes træk i Pietá.

 Galleri 

 Henvisninger 
 

 Se også 
 Kunst

 Litteratur 
 Leo Tandrup, Michelangelo – skønhedens gru : tilblivelsen af en kunstner og hans værk, set i lyset af renæssancens og manierismens sociale, politiske og åndelige tilstande'', Centrum, 1997. .

Ekstern henvisning 

Malere fra Italien
Arkitekter fra Italien
Billedhuggere fra Italien
Renæssancearkitekter
Renæssancemalere
Manieristiske malere
Medlemmer af Accademia delle arti del disegno
Italienere i 1400-tallet
Italienere i 1500-tallet
Maurice Ravel

Maurice Ravel (født 7. marts 1875, død 28. december 1937) var en fransk komponist og pianist. Han var en tid elev af Gabriel Fauré i komposition. 

Ravel regnes ved siden af Claude Debussy som den største franske komponist i det 20. århundrede. I almindelighed er hans værker af høj musikalsk kvalitet og præget af stor håndværksmæssig kunnen.

Liv og gerning 

Ravel blev født i Ciboure i Frankrig (nær Biarritz, en del af den franske baskiske region ved grænsen til Spanien). Hans mor var baskisk, mens hans far var en schweizisk opfinder og forretningsmand. Hans forældre opmuntrede hans musikalske udfoldelser og sendte ham til konservatoriet i Paris. I studieårene i Paris blandede Ravel sig med en gruppe unge komponister, som kaldte sig selv "Apacherne" på grund af deres vilde opførsel. Gruppen var kendt for sit omfattende indtag af alkohol.

Ved konservatoriet studerede Ravel under Gabriel Fauré. Han blev også stærkt påvirket af Debussys impressionistiske stil. Desuden blev han inspireret af musik fra hele verden, blandt andet amerikansk jazz, asiatisk musik og traditionelle folkeviser fra hele Europa. Ravel var ikke religiøs og muligvis ateist. Han var imod andre komponisters "overreligiøsitet", som Wagners, og foretrak klassisk mytologi som inspirationskilde.

Ravel blev aldrig gift, men han havde flere længerevarende forhold. Han var også kendt for at frekventere bordellerne i Paris.

Under 1. verdenskrig blev Ravel ikke hvervet på grund af sin alder og sit skrøbelige helbred, og han blev i stedet ambulancefører.

I 1932 var Ravel indblandet i en bilulykke, som begrænsede hans virke markant. Hans produktivitet faldt dramatisk. I 1937 gennemgik han en operation, som han håbede ville bedre hans helbredstilstand, men operationen mislykkedes, og han døde kort efter.

Da den amerikanske komponist George Gershwin mødte Ravel, sagde Gershwin, at han gerne ville have studeret med den franske komponist, hvis det var muligt. Ravel skal have svaret: "Hvorfor skulle du være en andenrangs Ravel, når du kan være en førsteklasses Gershwin?"

Igor Stravinskij omtalte en gang Ravel som "den schweiziske urmager" med henvisning til præcisionen og det kringlede i Ravels værker.

Værkliste 
(ikke komplet)
 Klavermusik
 Pavane pour une infante défunte (1899)
 Jeux d'eau (1901)
 Sonatine (1903)
 Miroirs (1904-1905)
 Gaspard de la nuit (1908)
 Ma mère l'oye (1908-1910)
 Le Tombeau de Couperin (1914-1917) 
 Kammermusik
 Strygekvartet
 Violinsonate
 Klavertrio
 Orkesterværker
 Boléro (1928)
 Le Tombeau de Couperin (1919) 
 Balletmusik
 Daphnis et Chloé (1907-12)
 Koncertmusik
 Klaverkoncert for venstre hånd	(1929-1930) - for klaver og orkester	
 Klaverkoncert i G-dur (1929-1931) - for klaver og orkester
 Operaer
 L'heure espagnole
 L'enfant et les sortilèges

Se også 

 Kunst
 Musik
 Ballet

Eksterne henvisninger 
 

Komponister fra Frankrig
Impressionistiske komponister
Klassiske komponister fra det 20. århundrede
Operakomponister fra Frankrig
Franskmænd i 1800-tallet
Franskmænd i 1900-tallet
Hads Herred

Hads Herred var tidligere et herred i Århus Amt. Hads Herred grænser mod nord til Ning Herred, fra hvilket det for en del skilles ved Norsminde Fjord (Kysing Nor)
med Norsminde og Odder Å, mod vest til Hjelmslev og Voer Herred , mod syd til Horsens Fjord, i hvilken det mod sydøst udsender halvøen Gyllingnæs, og mod øst til Kattegat. Øen Alrø i fjorden hører til herredet.

Hads Herred blev i Kong Valdemars Jordebog kaldt Harzhæreth, og skal have navn efter „Hattis Ø", der var navnet paa den ø, som tidligere dannede herredets sydøstlige del, idet Norsminde
Fjord i sin Tid har stået i forbindelse med Horsens Fjord gennem en lavning øst for Odder over Randlev og Ørting Moser. 

Af tingsteder har været nævnt et sted ved Balle og på Tingbanke ved Rodsteenseje. Senere ved den nu nedlagte Ulv Kirke. Den ældste kendte tingbog begynder 12. januar 1657 og er ført af en skriver fra Fillerup ved navn Jesper Rasmussen. Tilforordnet for herredsfogden var gårdmand Just Nielsen fra Ousted.

Herredet hørte i middelalderen til
Løversyssel, og var i den sidste del af middelalderen pantsat til bispedømmet i Århus. Det blev efter reformationen lagt under Aarhusgaard Len, men blev allerede i 1548 gjort til sit eget len med hovedsæde på Åkær. I en periode var det lagt sammen med Skanderborg Len (1597-1650). I 1660 blev det til Åkær Amt, men allerede året efter lagt sammen med Skanderborg Amt. I 1799 blev det lagt ind under Århus Amt.

Herregårdene i Hads Herred 
Ved Frederik 2.s død i 1588 var næsten alt gods i Hads Herred i kronens eje. Da Skåne ved fredsslutningen i 1658 blev svensk, byttede Rigshofmester Joachim Gersdorff (1611-1661) alt sit gods i Skåne mod 1200 td. hartkorn på Samsø og 1900 td. htk. i Hads Herred. Gersdorffs arvinger delte Hads Herred mellem sig og byggede en række herregårde: Rathlousdal, Hovedstrup (Rodstenseje), Porsborg (Gersdorffslund) og Kanne (Rantzausgave) samt Åkær, Dybvad og det yngste skud på stammen, Gyllingnæs.

Sogne i Hads Herred 
 Alrø Sogn – (Odder Kommune)
 Bjerager Sogn – (Odder Kommune)
 Falling Sogn – (Odder Kommune)
 Gosmer Sogn – (Odder Kommune)
 Gylling Sogn – (Odder Kommune)
 Halling Sogn – (Odder Kommune)
 Hvilsted Sogn – (Århus Kommune)
 Hundslund Sogn – (Odder Kommune)
 Nølev Sogn – (Odder Kommune)
 Odder Sogn – (Odder Kommune)
 Randlev Sogn – (Odder Kommune)
 Saksild Sogn – (Odder Kommune)
 Torrild Sogn – (Odder Kommune)
 Ørting Sogn – (Odder Kommune)

Eksterne kilder og henvisninger 

 

Herreder i Århus Amt
Edvard Eriksen

Edvard Christian Johannes Eriksen (10. marts 1876 i København – 12. januar 1959 smst.) var en dansk-islandsk billedhugger og skaber af bl.a. Den lille Havfrue. Han var bosat på Fuglebakkevej på Frederiksberg.

Han blev uddannet på Kunstakademiet 1895-99 og fik sit gennembrud fem år senere med kunstgruppen Haabet, hvor han blev tildelt akademiets årsmedalje. I 1902 fik han en udstilling på Charlottenborg. Fra 1908 blev han æresprofessor ved ved akademiet i Carrara, Italien.

Udover Den lille Havfrue har han skabt Kolossalstatuerne til Christian 9., samt Dronning Louises dobbeltsarkofag i Roskilde Domkirke, der blev udhugget i marmor over tre år fra 1914. Desuden har han udsmykket Ny Carlsberg Glyptotekets nord- og sydvendte facader med 10 sandstensrelieffer med symboler for kunstarter og videnskaber.

I 1930 blev han ansat som konservator ved Thorvaldsens Museum og blev to år senere tildelt Dannebrogordenen.

Eksterne henvisninger 
 
 

Personer fra København
Kunstnere fra Danmark
Danskere i 1900-tallet
Riddere af Dannebrog
Modtagere af Eckersberg Medaillen
Personer i Kraks Blå Bog (afdøde)
Gersdorffslund

Gersdorffslund ligger i Gosmer Sogn – Hads Herred – Århus Amt.
I 1674 oprettedes Gersdorffslund, først bygget i bindingsværk men den blev afbrændt af en pyroman i 1713. Den blev straks genopført af Christian Rathlou, der indlemmede den i stamhuset Rathlousdal. De nuværende bygninger er fra 1840'erne

Forud lå i nærheden den i  1381 nævnte  Skovsgård og er måske den samme, som i 1559 kaldes Porsborg.

Gersdorffslunds nuværende hovedbygning er opført i 1856.

Gersdorffslund gods er på 388,1 hektar med Enggaarden, Bisgård og Lindgård.

Ejere af Gersdorffslund 

 (1381-1536) Forskellige ejere
 (1536-1660) Kronen
 (1660-1661) Joachim von Gersdorff
 (1661-1674) Frederik von Gersdorff
 (1674-1675) Jørgen Bielke
 (1675-1677) Christian von Gersdorff
 (1677-1678) Otto Krabbe
 (1678-1681) Gregorius von Rathlou
 (1681-1698) Margrethe Joachimsdatter von Gersdorff gift von Rathlou
 (1698-1710) Frederik Carl von Rathlou
 (1710-1752) Christian von Rathlou
 (1752-1771) Dorothea Sophie Joachimsdatter von Schack gift von Rathlou
 (1771-1800) Joachim Otto von Schack-Rathlou
 (1800-1828) Christian Frederik von Holstein-Rathlou
 (1828-1846) Niels Rosenkrantz von Holstein-Rathlou nr1
 (1846-1850) Niels Rosenkrantz von Holstein-Rathlou nr2
 (1850) Julie von Leitner gift von Holstein-Rathlou
 (1850-1919) Christian Frederik Emil von Holstein-Rathlou
 (1919-1921) Adolf Viggo Rudolf Huno von Holstein-Rathlou
 (1921-1924) Christian N. Lind
 (1924-1925) Gregers Juel
 (1925-1953) T. Viggaard-Jensen
 (1953-1986) T. Sand
 (1986-2003) Pajbjergfonden
 (2003-) Jens Gammelgaard

Kilder og henvisninger

Herregårde i Odder Kommune
Herregårde i Århus Amt
Dybvad Gods

Dybvad ligger i Gosmer Sogn – Hads Herred – Århus Amt

Kendt fra begyndelsen af 1600-tallet, hvor den var en gård under Åkær, men den blev i 1664 udlagt til Joachim Gersdorffs arvinger, som dog hurtigt solgte den videre, og den kom senere igen under Åkær.

De nuværende bygninger er fra omkring 1750, og var stråtækte til omkring 1940. De oprindelige avlsbygninger blev nedrevet i 1959.

Dybvad Gods er på 270 hektar med Margrethelyst, Mosegård og Kjeldbækgård + 302 hektar tilforpaget

Ejere af Dybvad 
(1500-1536) Århus Bispestol
(1536-1664) Kronen
(1664) Joach im von Gersdorff
(1664-1665) Joachim von Gersdorffs dødsbo
(1665-1681) Laurids Brorson
(1681-1693) Anne Jacobsdatter Friberg gift Brorson
(1693-1694) Oluf Friis
(1694-1695) Otto Krabbe
(1695-1696) Mads Nielsen Rosenlund
(1696-1698) Anna Jensdatter Lassen gift Rosenlund
(1698-1737) Peder Thøgersen de Lasson
(1737-1772) Thøger Pedersen de Lasson
(1772-1783) Benedicte Antoinette Matthiasdatter Rosenørn gift de Lasson
(1783-1793) Christian Tønne Frederik von Lüttichau
(1793-1794) 
(1794-1798) 
(1798-1801) Diderich Henrik Koch
(1801-1809) Mouritz Christian Piper
(1809-1811) Heinrich von Reventlow / Andreas Hartvig Berthold Frederik Bernstoff
(1811-1816) Andreas Hartvig Berthold Frederik Bernstoff
(1816-1836) Heinrich von Reventlow
(1836-1837) Joseph Gerson Cohen
(1837-1884) Peter Johannes de Neergaard
(1884-1914) Christian Peter Sigvard Busky-Neergaard
(1914-1953) Christian Kreutzfeldt
(1953-1968) Bent Kreutzfeldt
(1968-1983) Enke Fru Inga Kreutzfeldt
(1983-) Henrik Kreutzfeldt

Herregårde i Odder Kommune
Herregårde i Århus Amt
Fredede slotte og herregårde i Danmark
Museumsinsel

Museumsinsel er Berlins ældste og mest kendte museumskompleks på den nordlige del af Spreeinsel i centrum. Her findes Pergamonmuseet, Altes Museum, Neues Museum, Alte Nationalgalerie og Bodemuseum. 

Området syd for floden Spree var i middelalderen et sumpområde. Efter at der i det 17. årh. blev gravet afvandingskanaler, faldt vandstanden en smule, og der opstod en ø midt i floden. Her blev der anlagt en lysthave eller mindre parkanlæg, som gradvis blev et pakhusområde for handel og trafik på floden. Placeringen midt i floden gjorde øen meget synlig, men næppe nogen skønhedsåbenbaring, så i 1797 besluttede kong Frederik Vilhelm II af Preussen at realisere arkæolog og kunstprofessor Alois Hirts idé om at opføre et museum på øen med udstillinger af antik og nyere kunst. I 1810 gennemførte kong Frederik Vilhelm III en offentlig kunstsamling her, et ønske fra borgerskabet. Det blev hurtigt nødvendigt med nybygninger, og i 1822 præsenterede Karl Friedrich Schinkel planer, der medførte omfattende ændringer af den nordlige del af øen. Ud over museumsbyggeri indebar planen også opførelse af flere broer.

Senere er der løbende sket udbygning af øen, og i øjeblikket er der iværksat store restaurerings- og udbygningarbejder som led i en udbygningsplan, der strækker sig frem til 2015.

Museumsinsel er optaget på Unescos liste over verdens kulturarv.

Eksterne henvisninger 
 Museumsinsel Berlin – officiel website

Museer i Berlin
Øer i Tyskland
Øer i vandløb
Peter Jackson

Peter Robert Jackson (født 31. oktober 1961) er en manuskriptforfatter, filminstruktør og -producent fra New Zealand.

Han gjorde sig først bemærket med sine humoristiske splatterfilm, men blev kendt i videre kredse for filmen Heavenly Creatures, som modtog en Oscar-nominering for bedste originalmanuskript. Jacksons internationale anerkendelse nåede et foreløbigt højdepunkt, da han skabte den episke filmtrilogi Ringenes Herre baseret på J.R.R. Tolkiens bøger. Den tredje film i trilogien blev nomineret til 11 oscars og vandt dem alle. Jackson vandt personligt oscaren som bedste instruktør og bedste filmatisering for filmmanuskriptet, som han skrev sammen med Philippa Boyens og sin kone Fran Walsh, som han har to børn med.

Filmografi 
 The Valley (1976) ...der både instruerede og spillede han selv.
 Bad Taste (1987)
 Meet the Feebles (1989)
 Braindead/Dead Alive (1992)
 Heavenly Creatures (1994)
 Forgotten Silver dokumentar-parodi ("mockumentary")(1995)
 The Frighteners (1996)
 Ringenes Herre - Eventyret om Ringen (The Lord of the Rings: The Fellowship of the Ring, 2001)
 Ringenes Herre - De to Tårne (The Lord of the Rings: The Two Towers, 2002)
 Ringenes Herre - Kongen vender tilbage (The Lord of the Rings: The Return of the King, 2003)
 King Kong (2005)
 The Lovely Bones (2009)
 Tintin - Enhjørningens Hemmelighed (2011)
 Hobbitten: En Uventet Rejse (2012)
 Hobbitten: Dragen Smaugs Ødemark (2013)
 Hobbitten: Femhæreslaget (2014)

Kilder 
 Jesper Moerch: Peter Jackson – Gutslinger (Inferno nr. 1, 1993)

Eksterne henvisninger 

 

Filminstruktører fra New Zealand
Manuskriptforfattere fra New Zealand
Ringenes Herre
Oscar for bedste instruktør
Oscar for bedste filmatisering
Golden Globe for bedste instruktør
Filmproducere fra New Zealand
Folketingsvalget 1977

Folketingsvalg den 15. februar 1977 blev en katastrofe for Det Radikale Venstre og Venstre, der begge fik halveret folketingsgruppen. Danmarks Retsforbund kom til gengæld over spærregrænsen igen efter at have været ude af Folketinget i den foregående periode. Også Centrum-Demokraterne havde stor fremgang. Efter knap et år forlod skibsrederen Asger Lindinger CD og dannede Erhvervspartiet. Det foregående valg fandt sted den 9. januar 1975.

Valgresultat

Personlige stemmer 
Følgende kandidater fik flest personlige stemmer:

 Kjeld Olesen (A): 30.209
 Anker Jørgensen (A): 27.797
 Mogens Glistrup (Z): 22.236
 Erhard Jacobsen (M): 20.107
 Svend Auken (A): 19.939
 Poul Schlüter (C): 19.593
 Inge Fischer Møller (A): 16.215
 Ivar Nørgaard (A): 13.463
 Erling Jensen (A): 11.926
 Poul Hartling (V): 11.014

Noter 
Kilder

1977
Politiske valg i 1977
Arabisk (sprog)

Udtrykkene arabisk og klassisk arabisk bruges almindeligvis om det rene arabiske sprog, اللغة العربية؛الفصحى (al-lughat ul-`arabiyyah: det arabiske sprog; al-fushah: klassisk arabisk), som er det sprog, Koranen er affattet på. Arabiske dialekter tales i Nordafrika (Maghreb fra Marokko til Egypten) og i Mellemøsten (fra Palæstina/Israel til Irak, og fra Syrien til Yemen). Maltesisk er også en arabisk dialekt (men skrives med latinske bogstaver).

Arabisk er et semitisk sprog ligesom hebraisk. Det arabiske alfabet har 28 bogstaver og skrives fra højre mod venstre. De korte vokaler a, i og u noteres ikke i normal skrift. De lange vokaler a, i og u noteres. Glidevokalerne w og j noteres med de samme tegn som langt u og i. De korte vokaler kan eventuelt angives ved hjælp af diakritiske tegn over og under konsonanterne. 

Den oprindelige korantekst på arabisk opfattes af muslimer som guddommelig, hvorved Koranens sprog har en særlig status. Dette er grunden til, at Koranen i mange lande ikke er blevet trykt på nationalsproget. Eventuelt kan man trykke en tosproget udgave, hvor den arabiske tekst er den indiskutable originale og oversættelsen kun er at opfatte som en fortolkning.

Standardarabisk 
Det moderne, fælles skriftsprog betegnes ofte som moderne standardarabisk og forstås over hele den arabiske verden.

Dialekter 
Talesproget varierer derimod så meget mellem landene, at det kan diskuteres om eksempelvis marokkansk arabisk og algerisk arabisk skal ses som dialekter af samme sprog eller som forskellige sprog. Egyptisk arabisk er den moderne dialekt, der forstås af flest arabere på grund af Egyptens befolkningstal og medierne (især film).

Se også 
 Arabisk grammatik

Eksterne henvisninger

Eksterne henvisninger 
 Oversigt over klassisk arabisk morfologi

Semitiske sprog
De fire ædle sandheder

Læren om De fire ædle sandheder er grundlaget for buddhismen. Buddha introducerer læren om De Fire Ædle Sandheder i Benares-talen, som var hans første prædiken.

 Den første ædle sandhed er en konstatering af, at der er lidelse/smerte (dukkha). Buddha definerer, hvad lidelsen er: livet er den lidelse, som er indeholdt i fødsel, alderdom, sygdom, død, at være forenet med hvad der er ukært og at være skilt fra hvad man har kært.
 Den anden ædle sandhed er sandheden om lidelsens (dukkha) oprindelse og årsag. Årsagen til dukkha bunder i årsagskæden. De tre rod-årsager, der fører til dukkha er uvidenhed, had og begær.
 Den tredje ædle sandhed er sandheden om lidelsens ophør. Buddha påviser, at selv lidelse/smerte kun er midlertidig.
 Den fjerde og sidste ædle sandhed er sandheden om vejen, der fører til lidelsens ophør. At komme ud af lidelsen kræver, at man overskærer de 10 lænker. Dette opnås ved at følge Den ædle ottefoldige vej, som fører til fuldkommen erkendelse og nirvana.

Kildeangivelser 

Buddhisme
Mayasprog

Mayasprog er de sprog, som er medlemmer af sprogfamilien maya. De tales i det sydøstlige Mexico, hele Guatemala og i dele af Belize, El Salvador og Honduras i Mesoamerika. 

Over seks millioner taler et af de ca. 40 forskellige mayasprog. Fire millioner bor i Guatemala og to i Mexico. Både Guatemala og Mexico anerkender Mayasprog som oficielle sprog på linje med spansk. 

Mayasprogene er blandt de bedst dokumenterede og grundigst studerede sprogfamilier på de amerikanske kontinenter. Lingvister har inddelt familien i undergrupper og har rekonstrueret det fælles modersprog for mayafamilien, kaldet protomaya. 

Mayasprogene tilhører alle det Mesoamerikanske sprogområde og har træk fælles med en række andre sprog i Mesoamerika efter årtusinders gensidig påvirkning. 

I den præcolumbianske periode blev maya skrevet med en logo-syllabisk hieroglyfskrift. De første tekster der kendes på maya er skrevet i det første årtusinde før vor tidsregning. Efter den spanske erobring af Mayalandet begyndte mayaerne at skrive med latinske bogstaver og et stort antal tekster er overleveret fra den tidlige koloniale periode, heriblandt dokumenter som quichémayaernes skabelsesberetning Popol Vuh.

Det mayasprog, der i dag tales af flest, kaldes yukatekisk maya og tales af 900,000 mayaer på Yucatán halvøen. Det er efterkommer af det ene af de to mayadialekter der brugtes til at nedskrive hieroglyfiske tekster i Mesoamerikas klassiske periode (c. 250-900 e.v.t.).

Det andet mayasprog er dokumenteret i mayaskrift er chol, der i dag kun tales i mindre områder i Chiapas og Guatemala. Et nært beslægtet sprog chorti-maya tales ved grænserne mellem Honduras, Guatemala og El Salvador. Disse sprog er de mest konservative i ordforråd og fonologi og er nært beslægtede med sproget på inskriptionerne på den klassiske periodes bygninger i det centrale lavland.

I Guatemalas højland findes mayasprog af Quiché-gruppen: quiché selv og cakchiquel, kekchi, tzutuhil, pocomam og mam. Den berømte Popol Vuh er skrevet på quiché. 

Sproget Huastecisk tilhører også maya-sprogfamilien, selv om det både lingvistisk og geografisk ligger fjernt fra resten af sprogfamilien.

Ekstern henvisning 
 Dansk side om de moderne mayasprog i Guatemala

Sprogfamilier
Mayacivilisationen
Fagmetodik

Fagmetodik er et fags særlige metoder. Det er netop indlæringen af disse fagspecifikke metoder, der er genstanden for fagmetodisk undervisning.

Eksempler på faglig metodik:
 Beskæring er en del af gartnerfagets metodik.
 Kildekritik er en del af historiefagets metodik.
 Anæstesi er en del af lægefagets metodik.

Pædagogik
Fastlandsklima

Fastlandsklima eller kontinentalt klima er de klimatyper, der er præget af, at tørre materialer (jord, sten, klipper) har lav varmefylde og ringe varmeledningsevne. Begrebet bruges mest om de landområder, der ligger i de tempererede klimazoner, hvor forskellene mellem gennemsnitstemperaturerne i den koldeste og den varmeste måned er større end ca. 18° C. Vintrene i disse egne er meget kolde, mens somrene omvendt er meget varme. Også døgnudsvingene vil være markante med kolde nætter og varme dage.

Disse klimatyper er bestemt af, at afstanden til større vandmængder (store indsøer, have og oceaner) er betydelig. Ved forårets komme opvarmes kun de øverste lag af jorden, og varmen ledes ikke dybere ned. Derfor kommer omsvinget fra vinter til sommer meget brat. Tilsvarende bliver de øverste jordlag hastigt afkølet om efteråret, og varmetabet kan ikke ersattets ved varmeledning fra dybere lag. Derfor kommer vinteren også med et og i fuld styrke. Egne i nærheden af have eller store søer påvirkes derimod af vandets store varmefylde og gode varmeledningsevne. Ved forårets opvarmning bliver jorden ganske vist hurtigt varm, men vandet taber varmen til dybere vandlag, og bidrager derfor til en fortsat afkøling af de nærmeste landområder. Modsat vil vandet bidrage til, at kystnære områder fortsat opvarmes fra dybe og varme vandlag. Derfor bliver både somre og vintre afdæmpede.

Fastlandsklima er, som navnet siger, karakteristisk for det indre af kontinenterne og i særlig grad for den del af dem, som vender væk fra den herskende vindretning. Derfor er der kontinentalt klima i Rusland og Ukraine, og derfor er klimaet langt mildere på vestsiden af det eurasiske kontinent end på østsiden af det. De samme forhold gør sig gældende i Nordamerika, hvor kontinentets vestside har betydeligt mildere klima end østsiden (sammenlign f.eks. klimaet i New York med klimaet i Napoli, der ligger på samme breddegrad).

Det modsatte af fastlandsklima er kystklima.

Se også 
 Makroklima
 Breddegrad
 Højtryk
 Årstid
 Økozone

Klima
Fibersprængning

En fibersprængning er en akut eller kronisk skade på vævet i en muskel i en sene eller begge.

Alle muskler i kroppen er opbygget af fibre. De mindste fibre er så små, at man ikke kan se dem med det blotte øje. De samler sig og danner fibriller. Musklen er omgivet af en muskelhinde. Når man får en fibersprængning, så er det en muskelfiber, som bliver revet over. Følelsen af en fibersprængning vil typisk være en skarp smerte i musklen. Det kan sammenlignes med en elastik, der bliver revet over. Afhængig af belastningen af musklen kan skaden være overfladisk eller mere alvorlig, som når der er en overrivningen af musklen. I forbindelse med løbetræning er det mest almindelige, at skaden er overfladisk med ømhed og lidt misfarvning, der skyldes blødningen i musklen. Den typiske årsag er dårlig træningstilstand, dvs. at musklen udsættes for større/oftere belastning, end den kan bære/holde til. 

Når man løber, udsættes musklen for en mindre, men vedvarende belastning. Det er derfor vigtigt, at musklen får den nødvendige hvile bagefter. Hvis dette ikke er tilfældet, så kan musklen være udmattet, når den belastes næste gang, og det kan fremkalde fiberskader. 
Hvis musklen er kold, eller hvis man løber intervaller, hvor intensiteten ændres dramatisk, kan det også medføre fiberskader. 

Når skaden er sket, skal den behandles efter RICE-princippet: med ro (Rest), evt. nedkøling med is (Ice), kompression (Compression) og elevation (Elevation). Det er vigtigt at undgå forfrysninger, hvorfor det ikke anbefales at anvende kølespray, især da den kun køler på overfladen og ikke i dybden.  
 
Det er let at få fiberskader, og det er vigtigt at få hvilet ordentligt, inden træningen genoptages. 

Efter et par dage kan man massere musklen og varme den lidt. 
Det kan tage uger at komme sig over en fiberskade, og det er vigtigt at gå forsigtigt frem, da skaden ellers forværres.

Referencer 

Kropsskader
Flagellater

Flagellater er eukaryote celler, der bevæger sig ved hjælp af en eller flere pisketråde (eller flageller, deraf navnet). Visse dyreceller kan være flagellater, for eksempel sædceller.
Mange protister er ligeledes flagellater som f.eks. choanoflagellater(kraveflagellater) og Dinoflagellater(furealger).

Eukaryoter
Flagellant

Flagellant (af latin flagellare = "at piske") er en betegnelse for personer, der piner sig selv – især ved piskning.

Begrebet bruges især om kristne, der straffer sig selv for menneskets synder og foregik især i det 13. til det 15. århundrede.

Litterært er flagellantoptog brugt i J. P. Jacobsen's novelle Pesten i Bergamo, samt i Kenn Folletts "Uendelige verden" og i filmkunsten i Ingmar Bergman's Det syvende segl.
Alle værker skildrer flagellanter i forbindelse med den sorte død.

Kristendom
Flerumættet fedtsyre

Flerumættede fedtsyrer er organiske syrer, der indeholder flere dobbeltbindinger i fedt-molekylets kulstofkæde. De kaldes også for polyumættede fedtsyrer.

De flerumættede fedtsyrer smelter ved meget lave temperaturer, og findes derfor på flydende form ved stuetemperatur. Planteolier, algeolier og fiskeolie indeholder mange flerumættede fedtsyrer.

Flerumættede fedtsyrer har vist sig at have en gavnlig virkning på helbredet.

Se også 
Omega-3-fedtsyre
Omega-6-fedtsyre

Fedtsyrer
Forgæring

Forgæring er en ufuldstændig nedbrydning af et organisk stof. Forgæringen foregår under iltfrie anaerobe forhold. Der findes to forskellige former for forgæring: 
Alkoholforgæring sker fx under brygning af øl, og her omdannes pyrovat fra glycolysen først til acetaldehyd under frigivelse af kuldioxid hvorefter der sker en redoxreaktion og acetaldehyd recuceres til ethanol. 
Laktatforgæring sker i muskelceller fx ved hårdt fysisk arbejde og her reduceres pyrovat til laktat.  

Biologi