Шумен (община)

Община Шумен е разположена в Североизточна България и е една от съставните общини на област Шумен.

География

Географско положение, граници, големина 
Общината е разположена в централната част на област Шумен. С площта си от 652,29 km2 е най-голямата сред 10-те общините на областта, което съставлява 19,24% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на север – община Хитрино;
 на североизток – община Нови пазар и община Каспичан;
 на югоизток – община Провадия, област Варна;
 на юг – община Смядово;
 на югозапад – община Велики Преслав;
 на запад – община Търговище, област Търговище;

Природни ресурси

Релеф 
Релефът на общината е равнинен и платовиден, като територията ѝ изцяло попада в пределите на Източната Дунавска равнина.

На запад от град Шумен, в пределите на общината е разположено почти цялото Шуменско плато, в което на границата с община Велики Преслав се издига най-високата му точка връх Търнов дял (Търнов табия, 501,9 m), явяващ се и най-високата точка на цялата община. Северозападно от платото, на границата с община Търговище се намира конусовидното възвишение Фисек с едноименния си връх, висок 500,5 m.

Районите, разположени северно, източно и югоизточно от Шуменското плато са заети от обширни равнинни пространства с надморска височина от 70 до 200 m, като в пределите на община Шумен попадат части от четири полета: южната част на историко-географската област Овче поле – на север от платото; Плисковско поле – заема североизточната част на общината; Шуменско поле – разположено на изток и югоизток от Шуменското плато; Смядовско поле – северната му част, заемаща най-южния район на общината. В него, на границата с община Смядово, в коритото на река Голяма Камчия се намира най-ниската точка на община Шумен – 59 m н.в.

Източно от Шуменското и Смядовското поле на територията на община Шумен попадат крайните западни части на Провадийското плато – връх Сакартепе 388,6 m (разположен на 2 km северозападно от село Костена река, на границата с община Каспичан) и крайните западни части на Роякското плато – връх Дикеолу 410 m (разположен на 4 km югоизточно от село Ивански, на границата с община Смядово).

Води 
В южната част на общината от северозапад на югоизток, на протежение от 16 – 17 km протича част от средното течение на река Голяма Камчия. На територията на община Шумен в река Голяма Камчия се вливат два по-големи притока – реките:
 – Поройна (Боклуджадере, 26,5 km). Тя води началото си от извор-чешма на 468 m н.в. в Шуменското плато, в местността Висока поляна, западно от град Шумен. До Шумен тече на изток в дълбока и залесена долина след което преминава през центъра на града и постепенно завива на юг. Влива се отляво в река Голяма Камчия на 69 m н.в., на 1,5 km южно от село Радко Димитриево. Площта на водосборния ѝ басейн е 72 km2, което представлява 1,3% от водосборния басейн на река Камчия.
 – Стара река (Текедере, 32 km). Тя води началото си от извор-чешма „Бешбунар“ под името Текедере, на 300 m н.в., в местността Московтабия, северно от град Шумен. До село Васил Друмев тече в югоизточна посока, като заобикаля от североизток град Шумен. След селото завива на юг и се влива отляво в река Голяма Камчия на 64 m н.в., в южния край на село Ивански. Площта на водосборния ѝ басейн е 128 km2, което представлява 2,4% от водосборния басейн на река Камчия.

В западната част на общината протича почти цялото течение на река Пакуша (Лакоша, 33 km). Река Пакуша води началото си от извор-чешма на 384 m н.в. в центъра на село Звегор, община Хитрино. В най-горното си течение протича в югоизточна посока, достига до северните склонове на Шуменското плато и завива на запад, като тече по северното подножие на платото. Заобикаля от север и запад изолираното конусовидно възвишение Фисек, като протича през язовир „Фисек“, разположен на територията на област Търговище. След това реката завива на югоизток, отново навлиза в област Шумен и се влива отляво в река Врана (от басейна на Камчия), на 111 m н.в. на 1,7 km североизточно от село Надарево, община Търговище.

На север през землището на село Велино преминава участък от около 4 km от горното течение на Провадийска река. На територията на община Каспичан в нея отдясно се влива Мътнишка (Мадарска река, 38 km), по-голямата част от течението на която преминава през община Шумен. Тя води началото си под името Бяла вода от Шуменското плато, на 432 m н.в., на 1,6 km североизточно от село Средня. Протича в източна посока в широка долина, като преди село Мадара напуска пределите на община Шумен. Площта на водосборния ѝ басейн е 175 km2, което представлява 8,2% от водосборния басейн на Провадийска река.

Населени места 

Общината се състои от 27 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:

Административно-териториални промени 
 през 1883 г. – заличено е с. Стража (Страджа) без административен акт поради изселване;
 МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Горни Иджик на с. Васил Друмев;
 – преименува с. Кадъ на с. Волов;
 – преименува с. Касаплар на с. Дибич;
 – преименува с. Имрихор на с. Доктор Стамболски;
 – преименува с. Аптаразак на с. Друмево;
 – преименува с. Демир ханлии на с. Желез;
 – преименува с. Долни Иджик на с. Илия Блъсков;
 – преименува с. Дормуш на с. Митрополит Симеон;
 – преименува с. Буланлък на с. Мътница;
 – преименува с. Дере на с. Струино;
 – преименува с. Ендже на с. Царев брод;
 МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Керемедин на с. Благово;
 – преименува с. Сърт махле на с. Ветрище;
 – преименува с. Юнуз бунар (Долни Юнуз бунар) на с. Кладенец;
 – преименува с. Насърлие на с. Радко Димитриево;
 през 1946 г. – осъвременява името на с. Средне на с. Средня без административен акт;
 Указ № 3/обн. 11 януари 1950 г. – преименува с. Митрополит Симеон на с. Лозево;
 Указ № 40/обн. 31 януари 1950 г. – преименува гр. Шумен на гр. Коларовград;
 Указ № 131/обн. 14.03.1950 г. – преименува с. Доктор Стамболски на с. Велино;
 – преименува с. Злокучен на с. Ивански;
 през 1956 г. – уточнено е името на с. Вето (Вехто) на с. Вехтово без административен акт;
 Указ № 513/обн. 24.11.1959 г. – заличава с. Желез и го присъединява като квартал на с. Друмево;
 през 1965 г. – уточнено е името на с. Волов на с. Панайот Волово без административен акт;
 Указ № 977/обн. 31.12.1965 г. – възстановява старото име на гр. Коларовград на гр. Шумен;
 Указ № 960/обн. 4 януари 1966 г. – осъвременява името на с. Илия Блъсков на с. Илия Блъсково;
 Указ № 757/обн. 08.05.1971 г. – заличава с. Дивдядово и го присъединява като квартал на гр. Шумен;
 Указ № 45/обн. 20 януари 1978 г. – заличава селата Макак и Мътница и ги присъединява като квартали на гр. Шумен;
 Указ № 583/обн. 14.04.1981 г. – признава племенно-животновъдния комплекс „Васил Коларов“ за отделно населено място – с. Коньовец;
 Указ № 3005/обн. 09.10.1987 г. – закрива община Ивански и присъединява включените ѝ в състава населени места към община Шумен;
 Указ № 216/обн.14.07.1999 г. – отделя с. Велино и неговото землище от община Хитрино и го присъединява към община Шумен;
 Указ № 173/обн. 21.07.2000 г. – отделя с. Мадара и неговото землище от община Каспичан и го присъединява към община Шумен.

Население 
Численост на населението според преброяванията през годините:

Естествен прираст

Възрастов състав

Етнически състав 
Преброяване на населението през 2011 г.

Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):

Политика

Общински съвет 

Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините:

Транспорт 
През общината преминават три участъка от Железопътната мрежа на България с обща дължина 53 km.
 През средата на общината, от запад на изток, на протежение от 30,2 km – участък от трасето на жп линията София – Мездра – Горна Оряховица – Шумен – Каспичан – Варна;
 В най-северната част, през землището на село Велино, на протежение от 4,3 km – участък от трасето на жп линията Русе – Самуил – Каспичан;
 В южната част, от север на юг, на протежение от 18,5 km – началният участък от трасето на жп линията Шумен – Комунари.

През общината преминават частично 11 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 138,6 km:
 участък от 17,8 km от автомагистрала Хемус (от km 337,3 до km 355,1);
 участък от 25 km от Републикански път I-2 (от km 101,5 до km 126,5);
 последният участък от 10,3 km от Републикански път I-4 (от km 253,7 до km 264,3);
 участък от 24,1 km от Републикански път I-7 (от km 105,8 до km 129,9);
 началният участък от 15,7 km от Републикански път II-73 (от km 0 до km 15,7);
 началният участък от 20,3 km от Републикански път III-731 (от km 0 до km 20,3);
 началният участък от 7,5 km от Републикански път III-2006 (от km 0 до km 7,5);
 последният участък от 1 km от Републикански път III-2082 (от km 36,2 до km 37,2);
 последният участък от 9,1 km от Републикански път III-7003 (от km 39,6 до km 48,7);
 последният участък от 2,2 km от Републикански път III-7004 (от km 9,3 до km 11,5);
 началният участък от 5,3 km от Републикански път III-7301 (от km 0 до km 5,3).

Топографски карти

Литература 
  „Наследството на община Шумен“, Ивелин Иванов, 2006, archive.org

Източници

Външни препратки 

  
 

 
Шумен