Bágyogszovát

Bágyogszovát község Győr-Moson-Sopron vármegyében, a Csornai járásban.

Fekvése 
A település a Rábaközben, Csornától délkeleti irányban, tőle 11 kilométerre található. A mai község Bágyog és Rábaszovát egyesüléséből jött létre; az északnyugatra fekvő bágyogi rész egyutcás, a délkelet felé eső szováti rész összetett település, de a temploma körül mindkét községrész úgynevezett orsós jellegű kiszélesedést mutat.

Megközelítése 
A település mindkét részén végighúzódik, azok főutcájaként, nagyjából északnyugat-délkeleti irányban a 8511-es út, ezen érhetők el egyrészt Csorna és a 85-ös főút, másrészt délkeleti irányból Bodonhely-Kisbabot felől is. Szilsárkány felé a 8423-as út vezet a községből.

Vasútvonal nem érinti. Korábban a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget a  Bágyogszovát megállóhelye kínálta, amely a neve ellenére Dör község közigazgatási területén létesült, a 8511-es út vasúti keresztezése mellett, de a nagy távolságból fakadóan (Rábaszováttól mintegy 5,5, Bágyogtól 4 kilométerre található) sosem volt jó a kihasználtsága, emiatt mára a megállót ki is vették a személyforgalmi menetrendből.

Története 
„A bágyogszovátiak, ha községük történetét kutatják a múltban, két – önálló – települést kell vallatóra fogni. Mindkettő Árpád-kori település”

„Szovát neve kétségkívül ószláv maradvány; annyit jelent, mint Szent, Szentély.” Elképzelhető, hogy az Árpád-korban a környék egyetlen temploma állt itt, mert akkor a templom olyan nagy és ritka dolog volt, hogy helységeket neveztek el róla. „Egyes források szerint Bágyog neve is szláv eredetű: Bog (Isten-uk, Istenes).” Más megközelítés szerint „Bágyog neve a bádog főnévből keletkezett személynévi áttétellel.”

„Oklevél először 1224-ben említette Szovátot Terra Zoac néven.” Szovát ebben az időben királyi várföld volt, de II. Endre király visszavette és a győri püspöknek ajándékozta.

Bágyog községgel 1351-ben találkozhatunk először: egy oklevél Baguk néven említi. Ezen oklevél alapján a községet a Kanizsayak kapták meg Nagy Lajos királytól. 1454-ben a Kanizsayak zálogba adták a falut, Szovát birtoklásáért pedig per keletkezett 1478-ban, amelynek eredményeként a falut a püspöknek ítélték.

A török idők nem múltak el nyomtalanul a két település felett. A XVI. század folyamán a török többször is feldúlta, kirabolta a Rábaközt. Ebben az időben mindkét község a keszői várhoz tartozott – amely a győri püspökség Rába-átkelőhelyét védte –, oda vitte hadiadóját.

Bágyog 1649 körül a török pusztítás következtében kisebbre sorvadt, mint azelőtt volt, Szovát pedig 1680-ban teljesen elpusztult, és 1693-ig szünetelt.

A török harcok elmúltával Kolonits Lipót győri püspök a területre új lakókat telepített. A telepítések vezetője Foki János volt (ma egy „domb” őrzi emlékét). Szovát lakossága tehát nem azonos az őslakókkal. A mai település sem a régi helyén áll. A régi Szovát a mai falutól délre, Rábapordány irányában terült el. Temetője az úgynevezett Kisgyöpön volt, a pordányi út helyén, nem pedig a mai helyén (az Árpád utca – Fő utca találkozásánál).

A települések történetében az 1710-es év ismét pusztulást hozott, mégpedig a pestisjárvány miatt. Pár hónap leforgása alatt Bágyog 200 lakójából 60 a járvány áldozata lett.

A háborúk, járványok elmúlásával a község a csendes fejlődés, gyarapodás időszakába lépett. A két falu szerződéses viszonyban volt földesurával, a győri püspökkel – bár az többször urbáriumot próbált kényszeríteni a falvakra –, ez a viszony fennmaradt. A földesúrnak saját kezelésű majorsága a községekben nem volt, ezért a lakosságnak lehetősége nyílt irtásföldjeinek növelésére és a maradványföldek ingyenes használatára.

A 18. század vége és a 19. század eleje mindkét – ma is túlnyomóan – katolikus községben a templomépítés kora. Ekkor bontották le a korábbi kis templomokat, s építettek helyettük újakat.

A bágyogi templom1768 és 1772 között épült Zichy Ferenc püspök kegyúrsága alatt. A templom a barokk stílus jegyeit viseli magán, tervezője Hefele Menyhért volt. A templom védőszentje Szent Márton, ami azért is érdekes, mert ő a korai templomok védőszentje szokott lenni.

Lehetséges, hogy a bágyogi plébánia az első korszakból származik. A temető a templom körül terült el 1804-ig, ma a falun kívüli területen található.

A 200 éves fennállását ez évben ünneplő szováti templom1795 és 1804 között épült Fengler József püspök idején. A templom szintén a barokk stílus jegyeit viseli magán, védőszentje Mária Magdolna.

A szabadságharc sem múlt el nyomtalanul a két község életében. A harcokban a falvak 18 honvédje vett részt.

A kiegyezés utáni korszakban, 1872-ben épült Bágyogon az egytantermes iskola.

A két településről 61-en haltak hősi halált az I. világháborúban.

1941-ben került sor a két község első egyesítésére. Ez azonban nem bizonyult tartósnak, a két község 1945-ben szétvált.

A második világháború újra áldozatokat követelt a falvaktól: 64 katonai és 3 polgáriszemély esett áldozatul a harcoknak. Az áldozatok nevét az utókor kőbe vésve, s minden évben róluk tisztelettel megemlékezve őrzi.

A második világháború elmúltával ismét fejlődés következett. A két község teljesen összeépült, köztük csak a Kepési csatorna (Nagyárok) képzett – képez – természetes választóvonalat. A két községet – Bágyogot és Rábaszovátot – 1950. szeptember elsejével ismét összevonták, s a település új neve Bágyogszovát lett.

A községek gazdálkodásában mindig a mezőgazdaság dominált.

Fő terményük a búza, cukorrépa, burgonya volt. A két világháború között az állattenyésztés tett szert nagyobb jelentőségre: szarvasmarhát, juhokat, lovakat is tenyésztettek.

Az 1950-es években termelőszövetkezet alakult, amely főként szarvasmarha- és sertéstenyésztést, illetve gabonatermesztést folytatott. A szövetkezet 1992-ben szűnt meg.

Ma a falu határát magángazdák művelik. Termesztenek kertészeti növényeket is: uborkát, paradicsomot, paprikát.

20-21. századi bágyogszováti kronológia

 1905: emeletes iskolát építenek Rábaszováton
 1927: megépül a falut a Győr-Sopron közti úttal összekötő köves út
 1930: iskola épül Bágyogon
 1934: bevezetik a villanyt
 1939: mélyfúrású kút készül Rábaszováton (128 m mély)
 1940:Bágyog és Rábaszovát egy község lesz
 1942:  a 6 osztályos elemi iskolát 8 osztályossá szervezik, ami 1946-ban valósul meg
 1945: a korábbi két község újra szétválik
 1950: járdák épülnek minden utcában, indul a Fakarusz járat, később autóbusz
 1950: újra összevonják a két községet
 1950: mélyfúrású kút készül a bágyogi falurészen(54 m mély)
 1952: Bágyogszováton 17 taggal termelőszövetkezet alakul ( a tagság nagy részének nem volt saját földje, összes területük 27 hektár volt)
 1954: járási bajnokságot nyer a futballcsapat
 1956: tiltakozás a beszolgáltatás ellen, a községházán papírokat égetnek
 1956: 64 fő elindul új hazát keresni
 1959: két termelőszövetkezet alakul
 1962: a két termelőszövetkezet egyesül a bodonhelyivel, Rábaköz néven közös tsz. lesz (állományi létszáma 350 fő körül alakul)
 1960: az 1927-ben épített köves utat szélesítik, portalanítják
 1960: a kézi aratást felváltja a kombájn
 1966: átadják a művelődési házat
 1975: járási bajnokságot nyer a futballcsapat
 1980: központi iskola épül a művelődési ház mellett
 1981: hősi emlékmű avatása a II. világháború halottjai tiszteletére (64 halott)
 1984: teljesen új sportöltöző, szertár kerül átadásra
 1985: felújított, kibővített óvodaépület készül el
 1989: átadják az új egészségügyi intézményt
 1990: megépül a vezetékes ivóvízhálózat
 1990-es évek: megépül a vezetékes gázrendszer, kiépül a telefonhálózat, megkezdődik a rendszeres szemétszállítás
 1990: megyei bajnokságot nyer a női kézilabda csapat
 1992: megkezdődik a termelőszövetkezet felszámolása, mivel a nagy mértékű bankhitelt a tsz. már nem tudja kezelni
 1993: ismét rendezik a földtulajdont, mezőgazdasági vállalkozások, őstermelők kezdik működésüket
 1995: a Dunántúl-szerte ismert női kézilabda csapat bajnokságot nyer az NB II-ben
 1997: járási bajnokságot nyer a futballcsapat
 2008: az egykori tejcsarnok helyén falumúzeum nyílik
 2009: megkezdi működését a www.bagyogszovat.hu
 2009: társadalmi összefogással megújul az artézi kút
 2010: uniós támogatással közpark és kútház épül
 2011: az egykori tűzoltó fecskendő fölé társadalmi összefogással tető kerül
 2013: a megyei bajnokság III. osztályában bajnok lesz a futballcsapat 
 2013: uniós támogatással szabadtéri lőtéri épület készül
 2014: a körzeti bajnokság aranyérmese lesz a tekecsapat
 2014: megnyílik a tájház
 2015: ismét aranyérmes lesz a tekecsapat
 2016: megújul az 1929-ben épített községháza
 2016: újabb aranyérmet szerez a tekecsapat
 2016: „büszkeségpont” létesül az 1956-os forradalom tiszteletére

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Knoll Gyula (KDNP-FKgP))
 1994-1998: Tóth Zoltán (független)
 1998-2002: Tóth Zoltán (független)
 2002-2006: Takács Csaba (független)
 2006-2010: Takács Csaba János (független)
 2010-2014: Horváth László (független)
 2014-2019: Horváth László (független)
 2019-től: Nagyné Molnár Ildikó (független)

A településen az 1998. október 18-án megtartott önkormányzati választás érdekessége volt, hogy az országos átlagot jóval meghaladó számú, összesen 8 polgármesterjelölt indult. Ilyen nagy számú jelöltre az egész országban csak tíz település lakói szavazhattak, ennél több (9, 10 vagy 12) aspiránsra pedig csak öt másik településen volt példa.

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,4%-a magyarnak, 0,5% németnek, 0,2% románnak mondta magát (6,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 81,7%, református 1,6%, evangélikus 1,2%, felekezeten kívüli 3,1% (12,1% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
  Szent Márton templom (a bágyogi falurészen) (1768 – 1772)
 Falumúzeum 
Tájház
 Mária Magdolna r. k. templom a szováti falurészen (1795 – 1804)
 A településen a Szent Márton európai kulturális útvonal egyik állomása a Szent Márton templom.

Jegyzetek

Helyi civil szervezetek 

 Bágyogszovátért Egyesület
 Bágyogszováti Lövészklub
 Bágyogszováti Polgárőr Egyesület
 Bágyogszováti Sportegyesület
 Bágyogszováti Starlight Dance SE
 Bágyogszováti Tűzoltó Egyesület
 Borostyán Nyugdíjas Klub
 Máltai Szeretet Szolgálat helyi csoportja
 Vöröskereszt helyi szervezete
 ROZMARING Hagyományőrző Néptánc Együttes

További információk

Győr-Moson-Sopron megye települései
Magyarország megszűnt településegyesítései
A Rábaköz települései