Constantin Dobrogeanu-Gherea

Constantin Dobrogeanu-Gherea (la naștere Solomon Katz, ) a fost un scriitor și fruntaș socialist român de origine evreiască. Numele lui real era Solomon Katz, în limba ucraineană Mihail Nikitici Kass.

Biografie 
Constantin Dobrogeanu-Gherea a făcut studiile secundare la Ekaterinoslav și la Harkov, urmând apoi timp de un an cursurile Facultății de științe din Harkov. În anul 1875 vine în România, de unde însă va fi răpit 3 ani mai târziu de agenții ohranei țariste și întemnițat în Rusia. Va evada și reveni în România în anul 1879, de unde contribuie la editarea unor reviste precum ”Contemporanul”, ”Revista socială” și ”Critica socială”.

A fost unul dintre membrii marcanți ai Partidului Social Democrat Român, fiind principalul autor al programului Partidului Social Democrat al Muncitorilor din România, înființat în 1893 și reînființat în 1910. A fost un critic literar prodigios, cunoscut pentru polemica sa cu Titu Maiorescu. Acesta susținea ideea artei pentru artă, în timp ce Constantin Dobrogeanu-Gherea era adeptul teoriei artei cu tendință. A semnat și Ioan Gherea.

Lev Troțki îi face un portret special: "Printre miniștrii, diplomații sau prefecții din România, nu puțini sunt cei care au învățat alfabetul politic de la Gherea. Din fericire ei nu sunt singuri. Din 1890, Gherea a condus prima generație de muncitori socialiști români spre învățăturile marxismului. Gherea și Rakovsky au fost primii care au îndreptat Partidele socialiste spre Revoluția din Rusia și au inițiat un nou tip de partid socialist" .
Prin lucrarea sa Neoiobăgia, devine unul dintre părinții sociologiei din România. Fiul său, Alexandru Dobrogeanu-Gherea, este unul dintre membrii fondatori ai Partidului Comunist Român.

Opera literară 

În cele trei volume de studii critice publicate i se reține meritul de a fi introdus critica de analiză în literatura română, după modele franceze, critica practicată de Titu Maiorescu fiind caracterizată de unii critici actuali drept judecătorească.

A fost influențat de contactul său cu literatura rusă, a comparat spre exemplu proza de analiză a lui Caragiale O făclie de Paște cu romanele lui Fiodor Dostoievski. A fost un adept al narodnicismului și un precursor al sămănătorismului, jucând, totodată, un rol activ în mișcarea poporanistă.

A deținut în proprietate restaurantul gării din Ploiești, fapt ce îi dădea prilejul lui Titu Maiorescu să lanseze ironii la adresa competențelor sale critice, spunând că lui Gherea îi reușesc mai bine sandvișurile decât articolele de critică literară, în timp ce Hasdeu, cu umorul său binecunoscut, spunea că mâncarea de la restaurantul criticului Gherea era "mai presus de orice critică". 

A fost unul din apropiații lui Ion Luca Caragiale și a scris un articol foarte incitant în care a încercat să stabilească posibilele cauze sociale ale pesimismului lui Mihai Eminescu, acesta fiind unul din primele studii de receptare ale operei marelui poet.

El poate fi considerat un precursor al criticii sociologice. Articolul său fundamental, o veritabilă ars poetica a criticii literare, rămâne Asupra criticii.

Studii politice și sociale 
 Neoiobăgia (Studiu economico-sociologic al problemei noastre agrare), 1910

Studii critice 
 Personalitatea și morala în artă
 Asupra criticii
 Tendenționismul și tezismul în artă
 Decepționismul în literatura română
 Cauza pesimismului în literatură și viață
 Asupra criticii metafizice și celei științifice
 Asupra esteticii metafizice și științifice
 Idealurile sociale și arta Asupra mișcării literare și științifice
 Munca creatoare și munca-exercițiu
 Dl Panu asupra criticii și literaturii

În alte limbi 
 Kritikai tanulmányok (Studii critice), traducere în limba maghiară de Csehi Gyula, Irodalmi Könyvkiadó, București, 1963.

Reeditări 
 Studii critice, București, Ed. Viața Românească, 1923
 Studii social-politice, București, Ed. Politică, 1968
 Asupra criticei. Studii și articole, București, Ed. Minerva, 1973
 Studii critice, București, Ed. Minerva, 1976
 Critice. Studii și articole, București, Ed. Minerva, 1983
 Opere Complete, Editura Politică, București, Vol. 1-2-3-4-5-6-7-8; (1976-1983)

Galerie

Bibliografie 
 Felix Aderca, C. Dobrogeanu-Gherea: viața și opera, București, Casa Școalelor, 1947
 George Ivașcu, Dobrogeanu-Gherea, București, Ed. Albatros, 1972
 Zigu Ornea, Opera lui C. Dobrogeanu-Gherea, București, Ed. Cartea Românească, 1983
 Marcel Crihană, Opera lui C. Dobrogeanu-Gherea, București, Ed. Perpessicius, 2003
 Constantin Schifirneț, Formele fără fond, un brand românesc (Formele fără fond în opera lui C.D. Gherea), Comunicare.ro, 2007
 Gh. Al. Cazan, Istoria filosofiei românești, EDP, 1984, p 161-172

Note 

cf. G. Călinescu, Istoria literaturii române de la origini și până în prezent, București, Ed. Minerva, 1984, p. 549

Vezi și 
Bustul lui Constantin Dobrogeanu-Gherea din București

Legături externe 
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – D
 Leon Trotsky, Political Profiles, Dobrogeanu-Gherea
 Salata de icre a lui Dobrogeanu-Gherea , 24 martie 2012, Rodica Mandache, Jurnalul Național
 LUMEA ROMANEASCA LA 1900/ Un restaurant al gloriilor de altadata: „La Gherea”, 16 februarie 2010, Ion Bulei, Ziarul de Duminică

Nașteri în 1855
Decese în 1920
Scriitori români
Critici literari români
Istorici literari români
Marxiști români
Ideologi literari români
Socialiști evrei
Socialiști români
Scriitori evrei
Critici literari evrei