Artikuláció

Az artikuláció jelentése nyelvtani tagolódás, tagolás. A hangok képzésének és kiejtésének módja, hangszerveinknek eközben elfoglalt helyzete. Az artikuláció a beszédben a hangok megkülönböztetése, a belső hangsúlyok megadása. A szövegírás ezt nem tükrözi.

Artikuláció szervei

Garatüreg – pharynx 
A torokszoros mögötti függőleges üreg, mely az emésztő- és légzőcsatorna közös szakasza. Felülről az orrüreg, középről a szájüreg torkollik bele, alul a garat a nyelőcsőben és a gégében illetve a légcsőben folytatódik. 
A garatban futó izmok részt vesznek az orrüreg felé vezető út elzárásában, ezzel hozzájárulnak a beszédhang „szájhangú” vagy „orrhangú” hangszínének kialakításához. A garatüreg tágulása a mély felhangokat erősíti, szűkülése következtében a hang színe magasabb lesz. Három része van: 
 gégei szakasz
 orri szakasz
 száji szakasz

Orrüreg – cavum nasi 
A szájüreg felett, a két szemgödör között és alatt lévő porcos és csontos sövénnyel elválasztott két szimmetrikus üreg. A beszívott levegőt felmelegíti, portalanítja, párásítja. A hangképzésben rezonátor szerepet tölt be, főleg orrhangú mássalhangzóknál (m, n, ny), de rezonátor lehet magánhangzók képzésekor is.

Szájüreg – cavum oris 
Az ajkaktól a torokszorosig terjedő szabálytalan üreg. Két része van: 
 pitvar
 tulajdonképpeni szájüreg 
A nyelvcsap a lágyíny legmozgékonyabb része, helyzete szerint három féle artikulációt különböztetünk meg: 
 szájhangú képzés – uvula zárja az orrüreg felé vezető utat 
 orrhangú képzés – uvula ernyedten lefelé ereszkedik 
 száj-orr hangú képzés – uvula lefelé ereszkedik 
A szájpad felosztása hangképzés szempontjából:
 dentális – metszőfogak területe (például n, sz) 
 alveoláris – fogmeder területe (például l) 
 posztalveoláris – fogmeder mögötti terület (például s, zs, dzs) 
 palatális – kemény szájpad területe (például gy, ty, k, e) 
 veláris – lágyíny terület (például a, o) 
 két ajak közötti terület – bilabiális (például b, p, m) 
 felső fogsor és alsó ajak érintkezése – labiodentális (például v, f) 
 két fogsor közötti terület – interdentális

A nyelv – lingua 
A szájfenéken helyet foglaló hosszúkás, izmos szerv, amely a tér minden irányába könnyedén elmozdulhat. A beszéd legjelentősebb hangképző szerve. Alakjának változása előidézi a szájüreg térfogatának és alakjának módosulását is. A nyelv a hangképzésben két feladatot teljesít: 
szájüreg alakváltozása a nyelv mozgatásával befolyásolja a magánhangzók hangszínét 
akadályokat hoz létre a szájüregben, ezek pedig zörejeket kelthetnek, s így képződnek a mássalhangzók. 
A nyelv testét artikulációs zónákra osztjuk: 
 nyelv hegye
 nyelvhát elülső része
 nyelvhát középső része
 nyelvhát hátulsó része
 nyelvhát oldalsó pereme
A nyelv mozgékonyságát belső és külső nyelvizmok segítik. 
A nyelv mozgatásával kapcsolatosan a nyelv, nyelvcsont, állkapocs, gége, garatüreg és a szegycsont összefüggő rendszert alkot.

Az állkapocs – mandibula 
A szájüreg megnagyobbítása az állkapocs függőleges irányú mozgásának következménye. Az állkapocs leengedésében a nyelvcsont feletti és alatti izmoknak van jelentőségük. Az állkapocsnak az állcsonttal alkotott szöge a magánhangzók ejtése közben lehet: 
 zárt – u, ú, ü, ű, i, í
 félig zárt – ö, ő, e, o, ó 
 nyílt – a, e
 nagyon nyílt – á
Az állkapocs mozgása meghatározó, a kifejező és érthető beszéd megköveteli, hogy az egyes hangok képzése közben megfelelően nyissuk a szánkat.

Ajak – labium 

Hangképzési funkciója: 
 ajkaknál keletkező zörej hangforrásként szolgál 
 szerepük van a szájüreg rezonátor nyílásának szabályozásában 
 akusztikus rezgések kisugárzása 
Az ajak artikulációja többirányú összetett mozgásokból áll. A függőleges síkban különböző mértékben távolodhat egymástól. Vízszintes síkban való elmozdulása a nyílás alakját és nagyságát szabályozza. A nyílás lehet kerekített, kör alakú (labiális) és hosszúkás, hasíték alakú rés (illabiális). Minél nagyobb a kör, annál távolabb vannak a szájzugok. A kerekítésben a felső ajak izmai, széthúzásnál az alsó ajak izmai működnek. 
A fontosabb szájkörüli izmok: 
 körkörös szájizom – csücsöríti és zárja a szájat 
 pofaizom – szájzugot oldalfelé húzza 
 felső ajak négyszögű izma – felső alkat emeli 
 alsó ajak négyszögű izma – alsó ajkat lefelé húzza 
 mosolygóizom – szájzugot oldalra húzza 
 járomcsonti izom – szájzugot oldalra és felfelé húzza 
 háromszögű izom – szájzugot oldalra és lefelé húzza 
Az ajkak mozgásának könnyednek, lágynak, minden erőlködéstől mentesnek kell lennie.

További információk 
 Fül-orr-gége 

Fonetika
Biológia