Litvínov

Litvínov (německy Ober Leutensdorf nebo též Leitensdorf, do roku 1949 úředně Horní Litvínov) je druhé největší město okresu Most v Ústeckém kraji. Leží na úpatí Krušných hor, deset kilometrů severně od okresního města Mostu, 35 kilometrů západně od krajského města Ústí nad Labem a přibližně sto kilometrů severozápadně od Prahy. Zaujímá rozlohu 40,70 km², má 2 186 domů a žije zde  obyvatel.

Historie 
Nejstarší zmínka o sídle pochází z roku 1352 pod názvem Lutwinow. Slovo pochází ze spojení starohornoněmeckých slov liut – „lid“ a wini – „přítel“, tedy Liutwin. Z něj vznikl český název L'utvín, později Litvínov. Původně zde byly dvě vesnice – Horní a Dolní Litvínov s tvrzemi – dnešní město se vyvinulo z Horního Litvínova. Roku 1715 zde hrabě Jan Josef Valdštejn založil velkou manufakturu na výrobu sukna, jednu z prvních v českých zemích. Tuto událost dodnes připomíná obelisk, vztyčený ke stému výročí v roce 1815. Císař Karel VI. povýšil 7. května 1715 Horní Litvínov na městečko s právem pečeti a výročního trhu. Provozní budovy manufaktury a pohledy na místo jsou dokumentovány grafickým cyklem Antonína Birkhardta.

V 19. století se v Litvínově rozvinula také hrnčířská výroba a v širokém okolí těžba hnědého uhlí. Městem byl (Horní) Litvínov prohlášen 5. srpna 1852. Roku 1901 sem byla přivedena tramvajová dráha z Mostu. 

V letech 1938–1945 byl Litvínov součástí území Sudet odstoupených Německu. Roku 1939 byl v Záluží jižně od města pod názvem STW (Sudetenländische Treibstoffwerke) založen velký chemický závod na výrobu syntetického benzínu z uhlí, dnešní Unipetrol RPA.

Po válce se Litvínov stal celostátně významným střediskem chemického a textilního průmyslu, též křižovatkou dálkových ropovodů. V okolí pokračovala a dále se rozšiřovala těžba hnědého uhlí (hlubinný důl Centrum v Záluží, obří povrchové doly v okolí Bíliny, Mostu a Jirkova), které padl za oběť i původní Dolní Litvínov (koncem 50. let zbořený). V 70. letech 20. stol. vybudována rozsáhlá sídliště (Pod Lesem, Hamr, Janov). Těžební a chemický průmysl vedl k velkému znečištění zdejšího ovzduší a životního prostředí.

V roce 1991 vyšlo první číslo městských novin Radnice. Dnes vychází v nákladu 6 300 kusů pod názvem Radnice – Čtrnáctideník pro Litvínov, Meziboří, Horní Jiřetín a okolí.

V roce 1996 bylo založeno litvínovské Docela velké divadlo.

Obyvatelstvo 
Podle sčítání 1921 v Dolním Litvínově žilo v 182 domech 2 761 obyvatel, z nichž bylo 1 405 žen. 1 473 obyvatel (53 %) se hlásilo k československé národnosti, 1 254 k německé. Žilo zde 1 457 římských katolíků, 30 evangelíků, 8 příslušníků Církve československé husitské a pět židů. Podle sčítání 1930 zde žilo v 219 domech 2 632 obyvatel. 1 355 obyvatel (51,5 %) se hlásilo k československé národnosti a 1 256 k německé. Žilo zde 1 434 římských katolíků, 51 evangelíků, 21 příslušníků Církve československé husitské a osm židů.

Podle sčítání 1921 v Horním Litvínově žilo v 551 domech 9 429 obyvatel, z nichž bylo 4 866 žen. 1 921 obyvatel (20 %) se hlásilo k československé národnosti, 7 287 (77 %) k německé a dvacet k židovské. Žilo zde 8 226 římských katolíků, 235 evangelíků, 30 příslušníků Církve československé husitské a 127 židů. Podle sčítání 1930 zde žilo v 708 domech 9 810 obyvatel. 2 302 obyvatel (23,5 %) se hlásilo k československé národnosti a 7 279 (74 %) k německé. Žilo zde 7 742 římských katolíků, 303 evangelíků, 48 příslušníků Církve československé husitské a 105 židů.

Podle sčítání lidu, domů a bytů 2011 měl Litvínov 24 905 obyvatel, čímž pokračuje trend poklesu zahájený v devadesátých letech 20. století. 93 % obyvatel (kteří uvedli národnost) se hlásí k české národnosti, 2,8 % činí Slováci, 0,73 ;% Němci, 0,66 % Vietnamci, dále Poláci, Romové, Maďaři aj. 9,08 % obyvatel se deklarovalo jako věřící, 2,5 % jako římští katolíci. Z ekonomicky aktivního obyvatelstva bylo 16,54 % nezaměstnaných.

Obecní správa a politika

Místní části 
V minulosti byl Litvínov rozdělen do devíti číslovaných místních částí, tzv. obvodů. Dnes se některé z nich označují i arabskými čísly místo římských (např. v názvu osadního výboru Litvínov 8 – Janov).
 Litvínov I – Horní Litvínov
 Litvínov II – Dolní Litvínov, Lipětín, Růžodol (vše zlikvidováno z důvodu těžby hnědého uhlí)
 Litvínov III – Chudeřín
 Litvínov IV – Louka u Litvínova (součást města v 50. letech 20. století, dnes samostatná obec)
 Litvínov V – Šumná, Horní Ves, Písečná, Lounice
 Litvínov VI – Osada
 Litvínov VII – Hamr
 Litvínov VIII – Janov, Křížatky
 Litvínov IX – Záluží (zlikvidováno v souvislosti s výstavbou chemického závodu)

Litvínov má nyní 12 částí: Dolní Litvínov, Hamr, Horní Litvínov, Horní Ves, Chudeřín, Janov, Křížatky, Lounice, Písečná, Růžodol, Šumná a Záluží.

Doprava

Železniční doprava 
 železniční stanice Litvínov, koncová stanice trati 134 Teplice – Litvínov, osobní vlaky do Teplic v hodinovém až dvouhodinovém intervalu a v pracovní dny osobní vlaky do Ústí nad Labem (vybrané spoje do Děčína) v hodinovém intervalu. U nádraží je uzel MHD (tramvaj, autobusy).
 železniční zastávka Litvínov město (paradoxně dále od centra města) na trati 135, tzv. Moldavské horské dráze (os. vlaky z Mostu do Oseka, vybrané spoje přes Dubí do Moldavy v Kruš. horách). Zastávka je bez obsluhy MHD, stanoviště MHD u žst. Litvínov je vzdáleno asi 500 metrů.
 Tratě vedoucí z těchto dvou bodů se kříží v nedaleké uzlové stanici Louka u Litvínova.

Silniční doprava 
Jižním okrajem Litvínova vede po obchvatu státní silnice I/27, vedoucí od Mostu a dále přes Lom směr Dubí. Z ní se v Litvínově odpojuje silnice II/271 směr Klíny a Mníšek (hraniční přechod do Německa).

Městská hromadná doprava 

MHD v Litvínově je provozována společně se sousedním Mostem (Dopravní podnik měst Mostu a Litvínova). Síť MHD je na vysoké úrovni a pokrývá celé město a jeho aglomeraci (Horní Jiřetín, Meziboří, Lom, Osek). Tramvajová doprava mezi Litvínovem a Mostem má více než stoleté trvání. Zpočátku měla dráha rozchod 1000 mm, v 50. a 60. letech dvacátého století byla trať přestavěna na rychlodráhu o normálním rozchodu 1435 mm. Trolejbusy jezdily mezi Mostem a Litvínovem v letech 1946 až 1959. Jediná dlouhá trať byla zrušena z důvodu nadbytečnosti poté, co byla tramvajová trať přestavěna na moderní rychlodráhu.

Poloha 
Větší města v okruhu Litvínova:

Společnost

Kultura 
Z Litvínova pochází řada celostátně známých hudebníků či kapel – klávesista a zpěvák Lešek Semelka, chlapecká skupina Lunetic, dále např. Iva Frühlingová, Martin Maxa nebo Xavier Baumaxa. Ve městě a okolí rovněž působí řada lokálních kapel.

Sport 

Litvínov patří mezi česká města s významnou hokejovou tradicí, od 60. let dvacátého století se místní klub stabilně účastní nejvyšší české (příp. československé) hokejové soutěže. V posledních letech HC Verva Litvínov v hokejové Extralize postupuje do play-off zhruba v polovině případů. V NHL působilo 26 litvínovských odchovanců – nejvíce ze všech klubů v České republice a na počet obyvatel i nejvíce z celého světa. Mezi nejvýznamnější hokejové osobnosti spjaté s Litvínovem patří Ivan Hlinka, Vladimír Růžička, Robert Reichel, Martin Ručinský, Jiří Šlégr, dále Viktor Hübl, Robert Kysela, Michal Trávníček či František Lukeš. V sezoně 2014/2015 tým vyhrál českou hokejovou extraligu. Své domácí zápasy odehrává na zimním stadionu Ivana Hlinky s kapacitou 6011 diváků. 

Dále zde působí FK Litvínov, který hraje v Přeboru Ústeckého kraje. Ve florbalových soutěžích působí SK Bivoj Litvínov.

Pamětihodnosti 

 Raně barokní děkanský kostel svatého Michaela archanděla je jednolodní stavba s dvouvěžovým hlavním průčelím. Kostel postavený v letech 1685–1694 navrhl významný francouzský architekt Jan Baptista Mathey.
 Barokní zámek v Horním Litvínově je čtyřkřídlá stavba z roku 1732 (zřejmě z okruhu F. M. Kaňky). V zámku se nachází muzeum.
 stará radnice z roku 1789
 barokní děkanství z 18. století
 barokní trojiční sloup a socha Samsona ve Voigtových sadech
 Barokní trojkřídlý janovský zámek
 Valdštejnská hrobka – empírová stavba z dvacátých let 19. století na bývalém hřbitově
 areál bývalé hornické ozdravovny (později poliklinika) z období druhého rokoka
 Hlubinný uhelný důl Julius III – Podkrušnohorské technické muzeum v části Růžodol
 řada secesních domů ve Smetanově a Tržní ulici
 nová radnice ze druhé poloviny třicátých let 20. století
 zajímavě řešený urbanistický soubor domů z období nacistické okupace ve čtvrti Osada
 obytný Kolektivní dům (tzv. Koldům) z let 1949 až 1958 (Václav Hilský, Evžen Linhart) je významnou stavbou padesátých let 20. století tohoto druhu
 textilní továrna RICO v Šumné, příklad industriální architektury druhé poloviny 19. století
 Mostecká (Janovská) přehrada z roku 1914
Rieckenova vila je památkově chráněná budova v Litvínově. Je součástí areálu bývalé textilní továrny Marbach & Riecken v údolí Bílého potoka v litvínovské městské části Šumná.

Osobnosti

Rodáci 
 Mikuláš Adaukt Voigt (1733–1787), buditel a vědec
 Franz Leidl (1805–???), úředník, soudce, politik a poslanec
 Ludwig Schlesinger (1838–1899), historik, politik a poslanec
 Emil Guntermann (1839–1921), advokát, politik a poslanec
 Květoslav Minařík (1908–1974), jogín, mystik, buddhista a astrolog
 Josef Beránek (* 1942), bývalý český hokejový útočník
 Vladimír Jarý (* 1947), házenkář
 František Huml (1944–2014), fotbalista a sportovní novinář
 Jiří Švejda (* 1949), spisovatel, scenárista a politik 
 Milan Šťovíček (* 1958), politik a poslanec
 Josef Beránek (* 1969), hokejový trenér a bývalý utočník 
 Pavel Svoboda (* 1970), moderátor
 Robert Reichel (* 1971), hokejista
 Eva Herzigová (* 1973), topmodelka
 Tomáš Zelenka (* 1975), bývalý hokejsta 
 Pavel Kučera (* 1976), bývalý fotbalista 
 Roman Vopat (* 1976), bývalý hokejista
 Aleš Lehký (* 1979), popový zpěvák
 Jan Šulc (* 1979), hokejista
 Lucie Tvarůžková (* 1979), novinářka
 Iva Frühlingová (* 1982), zpěvačka
 Petr Globočník (* 1982), sociální pracovník a zastupitel 
 Zuzana Tvarůžková (* 1983), novinářka, reportérka a moderátorka 
 Miroslav Hanuljak (* 1984), hokejista
 Jakub Petružálek (* 1985), hokejista
 Karel Kubát (* 1988), hokejista
 Michal Nguyen (* 1989), fotbalista
 Vladimír Eminger (* 1992), hokejista
 Jan Myšák (* 2002), hokejista

Obyvatelé 
 Josef Jedlička (1927–1990), prozaik a esejista (narozen v Praze)
 Jindřich Šnobl (1903–1971), komunistický politik (narozen v Záluží)
 Ondřej Zamazal (* 1981), sportovní novinář (narozen v Mostě)
 Lešek Semelka (* 1946), zpěvák, skladatel (narozen v Pardubicích)

Partnerská města 
 Brie-Comte-Robert, Francie
 Olbernhau, Německo

Galerie

Reference

Externí odkazy 
 
 
 
 
 Historie města
 Staré pohlednice z Litvínova
 Litvínovská hraběcí manufaktura na výrobu sukna – kniha Jana Josefa Valdštejna vydaná roku 1728 v Praze
 

 
Města v okrese Most
Města v Čechách
Obce s rozšířenou působností
Obce s pověřeným obecním úřadem
Bývalá okresní města v Česku
Sídla v Mostecké pánvi
Sídla v Krušných horách
Městské památkové zóny v Česku
Svazek obcí v regionu Krušných hor
Český lev ve znaku
Obce v okrese Most