alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Citov

Citov () je obec ležící v okrese Přerov na Hané, na levém břehu Morávky, asi 10 km západně od Přerova. Žije zde  obyvatel.

Historie 
První zprávy o obci pocházejí z roku 1283. V letech 1290–1782 náležela obec klášteru dominikánek v Olomouci.

Památky 

 Zámek – barokní zámek z roku 1765 sloužil původně jako letní sídlo olomouckých dominikánek. Roku 1827 byl zbořen a na jeho místě byl postaven v roce 1845 zámek empírový.
 Kostel sv. Jiří – barokní kostel z roku 1735
 Starý vodní mlýn – pochází z roku 1739

Významní rodáci 
 František Hýbl (* 1941), moravský regionální historik a bývalý ředitel Muzea Komenského v Přerově

Galerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Citov u Přerova

Externí odkazy 
 
 
 Oficiální stránky obce
 Stránky Hasičského sboru v Citově

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Sdružení obcí mikroregionu Dolek
Sdružení obcí mikroregionu Království
Sídla v Hornomoravském úvalu
Grymov

Grymov (německy Grimstal) je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel.

Historie 
Obec byla založena v roce 1787 rozparcelováním bývalého radslavského dvora.

Osídlení této lokality však dokládá už Josefovské mapování z let 1764–1768 na listu M053a textem Hlosky Hoff (Hložský dvůr). Ten nepochybně souvisí s pozdějším názvem dnes zaniklého mlýna na samotě Hloží.

Dne 25. dubna 2018 bylo schváleno usnesením výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu udělení znaku a vlajky obce.

Pamětihodnosti 
 Kaple sv. Jana Křtitele datovaná v průčelí 1840
 Hraniční kámen

Galerie

Odkazy

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Pavlovice u Přerova

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Mikroregion Pobečví
Sídla v Moravské bráně
Sídla na Bečvě
Horní Újezd (okres Přerov)

Horní Újezd (hanácky Ójezd) je obec ležící 20 km východně od Přerova a 11 km jižně od Hranic, v okrese Přerov v Olomouckém kraji. Žije zde  obyvatel. V obci se nachází i expozice Jak se žilo v Ójezdě.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1486. Vřetenovitý tvar návsi dokládá raně středověké založení vsi. Ve středověku bylo z obou stran uzavřeno branami.

V obci stojí kostel Narození Panny Marie.

Významné osobnosti 
• Josef Symerský (1831 – 1896), ThDr., profesor církevních dějin na olomoucké teolog. fakultě, v škol. r. 1866/67 děkanem fakulty, arcibiskupský rada, sídelní kanovník a influovaný prelát kustod v olomoucké kapitule sv. Václava

• Vincenc Šalša (1916 – 1995), ThLic., v letech 1985 – 1995) administrátor excurrendo, hranický děkan, arcibiskupský rada, dlouholetý vězeň minulého režimu

Galerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Horní Újezd u Všechovic

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Svazek obcí pro hospodaření s odpady - Bystřice pod Hostýnem
Dobrovolný svazek obcí mikroregionu Záhoran
Mikroregion Hranicko
Sídla v Podbeskydské pahorkatině
Jindřichov (okres Přerov)

Jindřichov (německy Heinrichswald) je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1499.

Pamětihodnosti 
 Čočkův mlýn
kostel Nanebevzetí Panny Marie
Ondrův tis - památný strom
Socha sv. Jana Nepomuckého
Tis u Bláhů - památný strom

Galerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Jindřichov u Hranic

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Sídla v Nízkém Jeseníku
Mikroregion Hranicko
Svazek obcí mikroregionu Rozvodí
Křtomil

Křtomil je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel a její katastrální území má rozlohu 403 ha.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1365.

Galerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Dřevohostice

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Dobrovolný svazek obcí mikroregionu Moštěnka
Sídla v Podbeskydské pahorkatině
Milenov

Milenov je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1353.

Doprava 
Územím obce prochází dálnice D1 a silnice III/44025 Klokočí – Milenov – Uhřínov.

Osobnosti 
Narodil se zde František Alois Šrom (1845–1899), moravský právník a politik.

Pamětihodnosti 
Na kapličce v Milenově jsou sluneční hodiny s nápisem „Smrt jistá hodina nejistá“.

Zajímavosti 
Severně od obce v Oderských vrších je startovací místo pro paragliding.

Galerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Drahotuše

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Dobrovolný svazek obcí mikroregion Podlesí
Sídla v Moravské bráně
Oldřichov (okres Přerov)

Oldřichov je obec ležící v okrese Přerov, která se nachází v rovinaté části Moravské brány na levém břehu Bečvy. Žije zde  obyvatel. Charakter obce je od jejího založení zemědělský.

Vybavenost 
Obec je vybavena vodovodem a kanalizací s přírodní ČOV, je plně plynofikována.

Doprava 
Přes obec vede cyklostezka č. 6240 – Jantarová stezka, proto bylo pro cyklisty vybudováno naproti obecnímu úřadu odpočívadlo. Za obcí u řeky Bečky je cyklostezka č. 6239, která propojuje města Přerov a Lipník nad Bečvou.

Galerie

Reference

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Dobrovolný svazek obcí mikroregionu Lipensko
Sídla v Moravské bráně
Sídla na Bečvě
Olšovec

Olšovec (německy Olspitz) je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel. Součástí obce je i vesnice Boňkov.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1548. Od 30. dubna 1976 do 23. listopadu 1990 byla obec spolu se svou částí Boňkov součástí města Hranice.

Na území obce se v době protektorátu nacházel romský sběrný tábor.

Doprava 
Na území obce zasahuje malý úsek dálnice D1 včetně části exitu 308-Hranice. Obcí prochází silnice II/440 v úseku Potštát Boňkov - Olšovec - Hranice. Dále zde vedou silnice III. třídy:
 III/44014 Olšovec - Partutovice
 III/44016 Olšovec - Střítež
 III/44020 exit 308 - Střítež

Pamětihodnosti 
 Zvonice
 Soudkova štola - přírodní památka a štoly

Galerie

Reference

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Sídla v Moravské bráně
Svazek obcí mikroregionu Rozvodí
Oderské vrchy
Osek nad Bečvou

Osek nad Bečvou je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel. Protéká jí řeka Bečva a potoky Trnávka, Lubeň a Strhanec.

Název 
Jméno vesnice je totožné se starým osěk - "vysekané místo v lese". Jde o jméno typické pro vesnice vzniklé středověkou kolonizací lesa. Přívlastek nad Bečvou byl dán v roce 1924.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1322.

Obecní správa a politika 
Správu nad obcí vykonává obecní zastupitelstvo v čele se starostou. Je voleno v komunálních volbách na čtyři roky a má 11 členů.

Správní území 

Obec leží v Olomouckém kraji s 401 obcemi v okrese Přerov s 105 obcemi, má status obce s rozšířenou působností a obce s pověřeným obecním úřadem je součástí správního obvodu Lipník nad Bečvou s 14 obcemi. Skládá se s 1 katastrálního území a 1 části obce.

Obecní symboly 
Obec má tyto následující symboly : 

 Vlajka – List tvoří tři svislé pruhy v barvách červená, žlutá a modrá, v poměru 1:2:1. Ve žlutém pruhu se nachází zkřížené orobince, každý se dvěma listy. Poměr šířky k délce listu je 2:3.

 Znak – Dělený štít, nahoře červeno-zlatě půlený, vpravo zkřížené stříbrné vinařské nože se zlatými rukojeťmi, vlevo zkřížené orobince přirozené barvy, v dolním modrém poli zkřížené zlaté obilné klasy.

Vybavenost 
Nachází se zde základní a mateřská škola s jídelnou a družinou, prodejna s potravinami, kostel, pošta, pohřební služba, pálenice, hřbitov, hasičská zbrojnice, restaurace. V obci je zaveden plynovod, vodovod, elektrická energie a kanalizace. Je zajištěn pravidelný svoz odpadu.

Doprava 
Obcí prochází Dálnice D1, silnice I/47 a Železniční trať Přerov–Bohumín se stejnojmennou zastávkou.

Pamětihodnosti 
 Kostel Povýšení sv. Kříže (postaven roku 1791 na troskách staršího vyhořelého kostela)
 Sochy sv. Tadeáše a sv. Jana Nepomuckého u kostela
 Na severovýchodní straně poblíž Oseka u polní cesty směrem k osadě Na Skalách se nachází moderní kaple svatého Vendelína z roku 2017

Galerie

Reference

Literatura

Související články 
 Římskokatolická farnost Osek nad Bečvou

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Dobrovolný svazek obcí mikroregionu Lipensko
Sídla v Moravské bráně
Sídla na Bečvě
Podolí (okres Přerov)

Podolí je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1349.

Dne 25. dubna 2018 bylo schváleno usnesením výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu udělení znaku a vlajky obce.

Galerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Přerov

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Dobrovolný svazek obcí mikroregionu Moštěnka
Sídla v Podbeskydské pahorkatině
Polom (okres Přerov)

Polom (německy Pohl) je obec v Olomouckém kraji, okrese Přerov. Žije zde  obyvatel.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1271.

Doprava
Vesnice leží na hlavní elektrizované železniční trati Přerov–Bohumín, na které leží stejnojmenná stanice, a na silnici I/48.

Galerie

Reference

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Sídla v Moravské bráně
Mikroregion Hranicko
Svazek obcí mikroregionu Rozvodí
Radotín (okres Přerov)

Radotín je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel. Jeho katastrální území má rozlohu 264 ha.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1447.

Pamětihodnosti 
Kaple Panny Marie pochází z roku 1952. Starší kaple byla odstraněna při rozšíření silnice, zvon z roku 1802 byl přenesen do kaple nové.

Galerie

Reference

Literatura

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Mikroregion Záhoří - Helfštýn
Sídla v Podbeskydské pahorkatině
Rakov (okres Přerov)

Rakov je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel. Jeho katastrální území má rozlohu 496 ha. Obec Rakov je členem dobrovolného svazku obcí mikroregionu Záhoran.

V obci Rakov je mateřská škola, prodejna smíšeného zboží, hostinec.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1371.

Galerie

Reference

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Svazek obcí pro hospodaření s odpady - Bystřice pod Hostýnem
Dobrovolný svazek obcí mikroregionu Záhoran
Sídla v Podbeskydské pahorkatině
Tučín

Tučín () je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel a jeho katastrální území má rozlohu 480 ha.

Název 
Jméno vesnice bylo odvozeno od osobního jména buď Tucha nebo Tuka (což byly domácké podoby některého jména obsahujícího -tu(ch)-, např. Drahotuch, Sobětuch, Tuchorad) a znamenalo "Tukův/Tuchův majetek".

Historie 
Nejstarší písemná zmínka o Tučíně pochází z roku 1351. Podle zápisu v zemských deskách prodali Tobiáš a Beneš ze Štralku urozeným mužům Janovi a Drslavovi, bratřím z Kravař, a jejich dědicům čtyři lány se vším příslušenstvím, které drželi ve vsi Tučíně.

V roce 2009 získala obec titul Vesnice roku.

Pamětihodnosti 
 Socha sv. Jana Nepomuckého
 Socha sv. Isidora

Galerie

Rodáci 
 František Jemelka (1880–1954), metropolitní kanovník v Olomouci
 Antonín Jemelka (1896–1972), farář v Laškově u Olomouce, malíř
 Alois Jemelka (1883–1945), profesor
 Antonín Jemelka (1916–?), farář v Hranicích na Moravě
 Josef Dostál (1891– zastřelen 13. dubna 1945 v Lipsku), brigádní generál
 Tomáš Eduard Šilinger (1866–1913), politik a novinář, člen řádu augustiniánů

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Pavlovice u Přerova

Externí odkazy 
 
 
 Oficiální stránky obce

 
Vesnice v okrese Přerov
Vesnice roku
Obce v okrese Přerov
Mikroregion Pobečví
Sídla v Podbeskydské pahorkatině
Týn nad Bečvou

Týn nad Bečvou (do roku 1949 jen Týn) je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel. Protéká tudy řeka Bečva.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1447. Jméno vzniklo z obecného jména Týn – oplocené místo. Původně zde stál hradní pivovar.

Od 1. ledna 1976 do 31. prosince 1991 byla obec součástí města Lipník nad Bečvou.

Pamětihodnosti a zajímavosti v obci 
 Středověký hrad Helfštýn. Jeden z největších hradů na Moravě.
 Kostel Nanebevzetí Panny Marie z roku 1733. U kostela byl hřbitov, který zanikl.
 Socha sv. Jana Nepomuckého z roku 1778. Dnes na ulici Svobody.
 Hrob Gabriely (1852 - červenec 1854), dcery Bedřicha Smetany, která zde pobývala na doporučení lékaře. Zemřela na tuberkulózu.
 Dům, kde pobýval Bedřich Smetana (v roce 1852 a 1854). Dům patřil jeho sestře a švagrovi Matějkovým. Na domě byla umístěna pamětní deska. Dům je na adrese Náves B. Smetany 166.
 Kříž z roku 1879.
 Pomník obětem 1. a 2. světové války.
 Lesní stezka "Gabrielka", vedoucí z Týna po vrstevnici Maleníku. Je pojmenována podle dcery Bedřicha Smetany.
 Skály pod hradem Helfštýn. Byly vytvořeny vrstevními polohami karbonských hornin, díky tomu odolávají erozi. Slouží jako cvičné horolezecké skály.
 Před budovou obecního úřadu každoročně startuje, vždy první květnovou sobotu, maraton horských kol - Author Šela Marathon.

Galerie

Osobnosti obce 
 Otakar Janůj - příslušník 311. československé bombardovací perutě RAF

Reference

Literatura

Související články 
 Římskokatolická farnost Týn nad Bečvou

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Dobrovolný svazek obcí mikroregionu Lipensko
Mikroregion Záhoří - Helfštýn
Sídla v Moravské bráně
Sídla v Podbeskydské pahorkatině
Sídla na Bečvě
Vlkoš (okres Přerov)

Vlkoš je obec ležící v okrese Přerov. Žije zde  obyvatel. Jeho katastrální území má rozlohu 895 ha.

Části obce 
 Vlkoš
 Kanovsko

Název 
Jméno vesnice bylo odvozeno od osobního jména Vlkoš (což byla domácká podoba jména Vlk) nebo je s ním přímo totožné a označovalo jeho vlastnictví. Vzhledem k nejstaršímu dokladu (zapsáno zkomoleně Wlohus) není vyloučeno, že základové osobní jméno znělo Vlkuš a později dostalo obvyklejší příponu.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1294.

Pamětihodnosti 

 vodní mlýn
 kostel svatého Prokopa postavený v letech 1724–1737.

Galerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Vlkoš u Přerova

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Přerov
Obce v okrese Přerov
Dobrovolný svazek obcí mikroregionu Moštěnka
Sídla v Hornomoravském úvalu
Blatec (okres Olomouc)

Blatec () je obec ležící v okrese Olomouc. Má  obyvatel a jeho katastrální území má rozlohu 659 ha.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1131.

Obecní správa a politika 
Obec se člení na 2 základní sídelní jednotky: Blatec a Kocanda.

Doprava 
Do Blatce vedou dvě silnice třetí třídy, které jsou napojeny na silnici II/435, jedna z obce Kožušany–Tážaly a druhá z Charvát. Dvě zmíněné komunikace dále vedou směrem k obci Dubany.

Na okraje obce se nachází železniční stanice ležící na trati č. 301 Nezamyslice–Olomouc.

Dopravní obslužnost obce také zajišťuje autobusová linka IDSOK – Integrovaného dopravního systému Olomouckého kraje číslo 704. Linka jezdí po trase Olomouc–Tovačov–Kroměříž.

Pamětihodnosti 
 Kaple svaté Markéty z roku 1804
 Socha svatého Linharta z roku 1771
 Sousoší Ukřižování z roku 1864

Galerie

Reference

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Olomoucko
Sdružení obcí mikroregionu Království
Sídla v Hornomoravském úvalu
Bouzov

Bouzov (hanácky Bózov, ) je obec ležící v okrese Olomouc. Žije zde  obyvatel. Jeho katastrální území má rozlohu 4231 ha. V obci se nachází hrad Bouzov.

Název 
Jméno vsi vychází z osobního jména Búz, varianty jména Bud, což byly domácké podoby některého jména obsahujícího -bud- (jako Budislav, Budiměr, Techobud). Prvotní význam místního jména byl „Búzův majetek“.,

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1317.

V místním pivovaře (patřícímu v té době Řádu německých rytířů) se na č. 21 narodil sládkovi Ernstu Czechovi 10. dubna 1799 syn Wenzl Franz, který se také vyučil sládkem a později pracoval jako sládek v pivovaře Řádu německých rytířů v Horní Dlouhé Loučce (na sovineckém panství). Tam se mu na č. 39 narodil 17. října 1862 syn Emil Czech, pozdější akademický malíř.

Ve 30. letech 20. století navrhl pro Bouzov obecnou a měšťanskou školu slavný architekt Bohuslav Fuchs.

Obyvatelstvo

Struktura 
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení.

Pamětihodnosti 

 Hrad Bouzov
 kostel svatého Gottharda
 kostel svaté Maří Magdalény

Fotogalerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Bouzov
 Římskokatolická farnost Loštice

Externí odkazy 
 
 

 
 Oficiální stránky obce
 Historie pivovaru Bouzov

 
Obce v okrese Olomouc
Bývalé městyse v Česku
Sídla v Zábřežské vrchovině
Domašov u Šternberka

Obec Domašov u Šternberka (německy Domeschau) se nachází v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Leží v Nízkém Jeseníku, asi 4 km jihovýchodně od Šternberka a protéká jí potok Aleš. Žije zde  obyvatel.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1220, kdy byla založena klášterem Hradisko. V jeho držení také spolu s blízkým Těšíkovem zůstala až do zrušení kláštera v roce 1784. Poté ji spravoval státní náboženský fond, od kterého ves roku 1826 získal hrabě Filip Ludvík Saint Genois. Ne však na dlouho, v roce 1850 v souvislosti se vznikem obecních samospráv se Domašov u Šternberka stal samostatnou obcí v politickém a soudním okrese Šternberk. Ačkoli šlo o jinak zemědělskou obec, fungoval zde také mlýn, pila a v jejím okolí dva kamenolomy. Obec založená původně českými kolonisty byla již brzy po svém vzniku poněmčena, po roce 1938 se stala součástí Sudet a po válce byli její obyvatelé odsunuti. V letech 1975–1990 byl Domašov součástí města Šternberka, poté se opět osamostatnil.

Pamětihodnosti 
 kostel svatého Martina z roku 1788
 kaple u kostela
 dvě boží muka
 socha sv. Floriána
 sousoší Piety z roku 1872 u cesty na Šternberk
 pomník obětem první světové války u kostela

Galerie

Odkazy

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Šternberk

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Sídla v Nízkém Jeseníku
Mikroregion Šternbersko
Dub nad Moravou

Dub nad Moravou je městys ležící v okrese Olomouc, asi 12 km východně od Prostějova. Žije zde  obyvatel. Městys získal v roce 2016 zelenou stuhu v krajském kole soutěže Vesnice roku.

Místní části 
Má tři části:

 Dub nad Moravou
 Bolelouc
 Tučapy

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1141, kdy je připomínána v majetku biskupského kostela v Olomouci. Roku 1232 jej získala olomoucká kapitula, která jej připojila ke svému nenakonickému statku. K Nenakonicím patřil až do zrušení patrimoniální správy. Roku 1848 byl Dub povýšen na městečko.

Od 10. října 2006 byl obci vrácen status městyse.

Pamětihodnosti 

 poutní kostel Očišťování Panny Marie – nejvýznamnější památka obce. Monumentální barokní stavba z let 1736–1756 (podle původního italského projektu postavil brněnský stavitel František Benedikt Klíčník, po jeho smrti v roce 1755 stavbu dokončil Jiří Klíčník). Poutní chrám vysvětil v roce 1756 děkan chrámu Augustin Klíčník. V roce 1853 se zřítila klenba, kterou v roce 1860 nahradila nynější. K cennému vnitřnímu vybavení patří především oltářní obrazy a varhanní skříň.
 socha sv. Floriána (1733)
 socha sv. Jana Nepomuckého (1738–40, J. A. Heinz)
 socha sv. Josefa (1740, J. A. Heinz)
 kříž (1760)
 zvonice v Bolelouci (1. polovina 19. století)
 boží muka v Tučapech (1676)
Blíže o jednotlivých památkách viz Samek a kol. (1994)

Galerie

Osobnosti 
 František Břetislav Kadlčík (1845-1897), advokát, překladatel a spisovatel
 Cyril Vrbík (1927–2002), římskokatolický farář, zavražděn ve věku 75 let

Reference

Literatura 
 Zdeněk Fridrich, J. Sehnal: Dub na Moravě (kapitoly z hudební topografie), Opus musicum, 1969
 Zdeněk Fridrich: Varhany v Dubu na Moravě, Zprávy Vlastivědného ústavu v Olomouci 122/1965
 Marta Koubová, Vladimír Hyhlík: Dub nad Moravou – poutní kostel Panny Marie, Historická společnost Starý Velehrad, Velehrad 1992
 Jindřich Peřina: Historie a katalog farní knihovny v Dubě nad Moravou (nepublikovaná diplomová práce), CMTF UP, Olomouc 2007
 Miloš Stehlík: Výzdoba hlavního oltáře v Dubě nad Moravou, Umění 8/1960, str. 186–197
 František Šigut: Poutě k Panně Marii Dubské, Valašské Meziříčí 1944
 A. Šmehlík: Poutnické místo blahoslavené Panny Marie v Dubě na Moravě, Hranice 1903
 Rudolf Zuber: Kniha po inkvizitoru Františku Bobligovi z Edelstadtu, in: Okresní archív v Olomouci 1988, str. 169–176

Související články 
 Římskokatolická farnost Dub nad Moravou

Externí odkazy 
 
 
 
 

 
Městyse na Moravě
Moravská poutní místa
Obce v okrese Olomouc
Sdružení obcí mikroregionu Království
Městyse v okrese Olomouc
Sídla v Hornomoravském úvalu
Sídla na řece Moravě
Hněvotín

Hněvotín () je obec ležící v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Žije zde  obyvatel. Jeho katastrální území má rozlohu 1173 ha. V roce 2016 obdržel Hněvotín titul Vesnice roku Olomouckého kraje.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1078. Ve 14. století byla na místě dnešního kostela menší stavba. Roku 1757 byla postavena barokní fara a až roku 1774 byl postaven barokní kostel sv. Leonarda. Kostel je ohrazen zdí a má vstupní bránu. V Hněvotíně žilo převážně německé obyvatelstvo, obec byla proto až do konce druhé světové války součástí olomouckého jazykového ostrova (v roce 1930 zde žilo celkem 1502 obyvatel, z toho 892 národnosti německé, 602 československé a 8 ostatních).

Pamětihodnosti 
 Kostel sv. Leonarda
 Výklenková kaplička – gloriet se sochou Panny Marie
 Krucifix u silnice do Lutína z roku 1765
 Krucifix při čp. 225
 rodinný dům čp. 409 z let 2005–2006 (minimalistická architektura)

Zajímavosti 
 Hněvotín byl od 15. století známý domáckou produkcí selských tvarůžků. Pozvolná změna nastala v druhé polovině 19. století, kdy se v roce 1870 z Hněvotína do Loštic odstěhovala vdova Anna Sekaninová s osmi dětmi. Ta v Lošticích otevřela domácí dílnu na tvarůžky. Do Hněvotína mimo jiných dovážel tvaroh i loštický povozník Josef Wessels, který se s výrobou tzv. tvarglí seznámil a roku 1876 otevřel v Lošticích vlastní, již řemeslnou výrobnu. V roce 1897 na svého otce navázal syn Alois, který vybudoval plnohodnotný potravinářský podnik A.W. 1876 - Olomoucké tvarůžky.

Fotogalerie

Odkazy

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Hněvotín
 TJ FC Hněvotín

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Kosířsko
Mikroregion Olomoucko
Sídla v Hornomoravském úvalu
Komárov (okres Olomouc)

Obec Komárov (německy Komarn) se nachází v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Leží na rozhraní Hané a Nízkého Jeseníku, mezi Mladějovicemi a Řídečí a asi 5 km severozápadně od Šternberka, protéká jí Řídečský a Zlatý potok. Žije zde  obyvatel.

Historie 
První doložená písemná zmínka o obci jako součásti šternberského panství pochází z roku 1480, ačkoli existovala zřejmě již dvě století před tím, a to nejdříve ve vlastnictví olomouckého biskupství. Malá zemědělská a prakticky čistě německá vesnice se v roce 1850 stala samostatnou obcí v politickém a soudním okrese Šternberk, po roce 1938 byla součástí Sudet a po roce 1945 byli původní obyvatelé vysídleni. V letech 1961–1979 byla podobně jako sousední Řídeč součástí obce Mladějovice, poté zase součástí Šternberka. Osamostatnila se k 1. lednu 1993.

Pamětihodnosti 
 Kaple, nachází se u cesty na Mladějovice
 Krucifix z roku 1823, stojí cca 600 m severozápadně od obce, vpravo od silnice Šternberk–Paseka

Odkazy

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Mladějovice

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Šternbersko
Sídla v Hornomoravském úvalu
Sídla v Nízkém Jeseníku
Křelov-Břuchotín

Křelov-Břuchotín je obec ležící v okrese Olomouc, sestávající z vesnic Křelov a Břuchotín. Žije zde  obyvatel. Její katastrální území má rozlohu 786 ha. Leží v bezprostřední blízkosti dálnice D35 ve vzdálenosti cca 5 km od centra Olomouce. V letech (1975–1994) byly součástí krajského hlavního města Olomouce.

Ve vesnici Křelov je farní kostel sv. Jiljí a rybník. Křelov má vlastní školu (první stupeň základní školy), školku, sokolovnu, faru, knihovnu, poštu a tři obchody se smíšeným zbožím. Ve vesnici Břuchotín je na návsi kaple Nejsvětější Trojice z roku 1773. Dopravní dostupnost je zajištěna autobusy.

Ves Břuchotín se stala v roce 1961 součástí obce Křelov, od 1. července 1975 do 31. prosince 1994 byly obě vesnice součástí města Olomouce a poté se na základě referenda společně osamostatnily pod názvem Křelov-Břuchotín.

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Křelov

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v Česku se složeným názvem
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Olomoucko
Majetín

Majetín je obec ležící v okrese Olomouc ve výšce 206 metrů nad mořem. Žije zde  obyvatel a jeho katastrální území má rozlohu 950 ha. Obec oceněna Bílou stuhou v roce 2000, Zelenou stuhou v roce 2002, Modrou stuhou v roce 2004 a Zlatou stuhou v roce 2005 v soutěži Vesnice roku v Olomouckém kraji.

Název 
Název vesnice původně zněl Mojetín a byl odvozen od osobního jména Mojeta (ve starší podobě Mojata), což byla nejspíš domácká podoba některého jména začínajícího na Moj- (Mojmír, Mojdrah, Mojslav atd.), nebylo-li odvozeno rovnou od zájmena mój. Význam místního jména byl "Mojetův majetek". Ke změně samohlásky v první slabice došlo vlivem němčiny.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1277 (Moiethin).

Zajímavosti 
V obci Majetín má svůj původ příjmení Meitner, které zde vzniklo jako místní židovské příjmení v souvislosti s patentem císaře Josefa II. (patent Josefa II. z června 1787 s platností od 1. ledna 1788). Z této rodiny Meitnerů pochází například malíř Jiří Meitner nebo jaderná fyzička Lise Meitnerová. V přeneseném významu lze tedy říci, že prvek Meitnerium (číslo 109 v periodické soustavě prvků) má jméno odvozené od obce Majetín. Protože Majetín nemá vlastní židovský hřbitov, byli židovští obyvatelé Majetína pohřbíváni na Židovském hřbitově v Tovačově.

Galerie

Společenský život 
Samospráva obce od roku 2016 vyvěšuje 5. července moravskou vlajku.

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Majetín

Externí odkazy 
 
 
 
 Oficiální stránky obce

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Olomoucko
Sdružení obcí mikroregionu Dolek
Sdružení obcí mikroregionu Království
Sídla v Hornomoravském úvalu
Mutkov

Obec Mutkov (dříve také Molkov; německy Mauzendorf) se nachází v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Leží v Nízkém Jeseníku, asi 2 km jižně od Huzové a 8 km severně od Šternberka u silnice do Rýmařova. Žije zde  obyvatel.

Název 
Místní jméno bylo odvozeno od osobního jména Mutek a znamenalo „Mutkův majetek“. Nejstarší doložená podoba z roku 1320 Muchochov je zkomolenina, zkomolenina je i tvar Molkov užívaný v 19. a na počátku 20. století. Německé jméno vzniklo z českého.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1320. Ves byla původně majetkem olomouckého biskupství, v 15. století ale zanikla a byla obnovena až v roce 1606 městem Olomouc, kterému patřila do roku 1850, kdy se v souvislosti se vznikem obecních samospráv stala samostatnou obcí v politickém a soudním okrese Šternberk. Po roce 1938 se Mutkov jako malá, téměř čistě německá obec stal součástí Sudet a po válce byli jeho původní obyvatelé odsunuti.

Součástí Mutkova byla původně i osada Pasecký Žleb (Passekgrund), kde byla provozována pila a mlýn, a spolu s ní se v letech 1961–1992 stal součástí obce Paseka. Poté se Mutkov opět osamostatnil, ale Pasecký Žleb již zůstal součástí Paseky.

Pamětihodnosti 
 Kaple Panny Marie z 2. poloviny 19. století
 Hrad Mutkov (též Huzová, Waldhausen) – terénní pozůstatky středověkého hradu, asi 1 km severovýchodně od obce

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Šternbersko
Sídla v Nízkém Jeseníku
Řídeč

Obec Řídeč (německy Rietsch) se nachází v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Leží v lesnatém podhůří Nízkého Jeseníku, východně od Komárova a asi 5 km severozápadně od Šternberka, protéká jí Zlatý potok. Žije zde  obyvatel.

Název 
Nejstarší doklad z roku 1295 je německý (Rietschz), nicméně výchozí české Řídeč bylo odvozeno od osobního jména Řídek, jehož starší tvar Řiedek byl domáckou podobou jména Ředivoj nebo Ředihost. Význam místního jména byl „Řídkův majetek“. Z nepřímých pádů (např. Řídče) vznikl hovorový první pád Říč, který se stal základem německé podoby jména. Vlivem německého jména se v češtině v 19. století užívaly i tvary Rydeč a Rýdeč.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1295, vznikla na šternberském panství jako hornická osada kvůli těžbě železné rudy. Původně česká ves, od roku 1850 samostatná obec, se koncem 17. století poněmčila a po roce 1938 se stala součástí Sudet. Po roce 1945 byli původní obyvatelé vysídleni. V letech 1961–1979 byla stejně jako sousední Komárov součástí obce Mladějovice, poté spolu s ní zase součástí Šternberka. Osamostatnila se k 1. lednu 1994.

Narodil se tu a působil zemědělec a politik Alois Rieger (1869–1951), na počátku 20. století poslanec Moravského zemského sněmu a Říšské rady.

Pamětihodnosti 
 památník obětem válek
 socha anděla
 kamenný kříž z roku 1888
 severně od obce myslivna s památným stromem a tzv. Oltářním kamenem

Galerie

Odkazy

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Mladějovice

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Šternbersko
Sídla v Nízkém Jeseníku
Slavětín (okres Olomouc)

Slavětín je obec ležící v okrese Olomouc. Žije zde  obyvatel.

Historie 
Za zakladatele bývá považován Slavata, královský lovčí a úředník, jehož jméno je zmiňováno mezi lety 1208–1232. V zápisech z roku 1260 je veden jako svědek kupní smlouvy Jakub ze Slavětína. O patnáct let později byl Vítek ze Slavětína jmenován lovčím na úsovském hradě.

Až do třicetileté války obec často střídala majitele, kterými byla převážně nižší šlechta, po ní přešel pod správu pánů z Haňovic. V roce 1686 vesnici obývalo 7 sedláckých rodin a tři chalupnické. Na přelomu 19. a 20. století počet obyvatel vzrostl na 367.

Obyvatelstvo

Struktura 
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení.

Pamětihodnosti 
U hlavní cesty stojí kaple svatých Cyrila a Metoděje z roku 1887, kterou nechali vybudovat bratři František a Placidus Mathonové. Má osmiboký půdorys a je krytá kupolovitou střechou.

Osobnosti 
 František Mathon (1828–1893), politik a pedagog
 Placidus Mathon (1841–1888), benediktinský řeholník v Rajhradě
Václav Čikl (1900–1942), pravoslavný kněz, mučedník a světec

Galerie

Panorama

Reference

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Litovelsko
Sídla v Zábřežské vrchovině
Strukov

Obec Strukov se nachází v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Leží na Hané, zhruba uprostřed trojúhelníku tvořeného městy Šternberk, Uničov a Litovel. Protéká tudy říčka Teplička a žije zde  obyvatel. Její katastrální území má rozlohu 53 ha a rozlohou je tak druhou nejmenší obcí v České republice.

Název 
Jméno vesnice bylo odvozeno od jména Struk, což bylo příjmení některého z úředníků, kteří se podíleli na parcelaci půdy při jejím založení.

Historie 
První písemná zmínka o vsi pochází z roku 1789, kdy vznikla jako osada obce Žerotín na místě vysušeného rybníka. V roce 1868 se odtrhla a byla samostatnou obcí v politickém a soudním okrese Šternberk, přičemž až do roku 1880 se nazývala Strokanice (Strokowitz). K Žerotínu byla znovu připojena v letech 1960–1990, poté se opět osamostatnila.

Pamětihodnosti 
 smírčí kříž ze 16. století, stojí u silnice mezi čp. 61 a obecním úřadem
 zvonice z roku 1852
 socha sv. Jana Nepomuckého
 socha Madony z roku 1910
 venkovský dům čp. 7 s pamětní deskou F. Hrubého
 boží muka

Je zde také biocentrum B–9.

Slavní rodáci 
 František Hrubý, historik, ředitel Moravského zemského archívu v Brně

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Svazek obcí mikroregionu Uničovsko
Sídla v Hornomoravském úvalu
Střeň

Střeň je obec ležící v Olomouckém kraji, okrese Olomouc . Žije zde  obyvatel. Obec leží CHKO Litovelské Pomoraví.

Název 
V úvahu připadá dvojí původ jména vesnice: 1) od stržeň ve významu „střední tok řeky, kde je voda nejhlubší a proud největší“, 2) od přívlastku trstěn („rákosový“) v němž by došlo k hláskovým změnám Trstěn > Třtěn > Střtěn > Střěn s měkkým zakončením podle nepřímých pádů (Střeně, Střeni apod.). Německé jméno Schrein je doloženo od počátku 18. století a vzniklo z českého Střeň.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1390.

 1249 listina krále Václava poprvé uvádí jméno Střeň
 1549 obec uváděna jako majetek kláštera Hradiska
 1677 5 ze 16 usedlosti bylo v důsledku třicetileté války pustých, neobydlených
 1718 postavena kaplička
 1845 (20.8.) založen sbor dobrovolných hasičů
 1906 (28. června) požár zničil 28 domků
 1911 (1. října) zřízena vlaková zastávka ve Střeni
 1919 Lhota se odloučila od Střeně jako samostatná obec
 1919 postaven pomník obětem první světové války
 1938 (2. září) voda protrhla hráz a zaplavila obec
 1939 dokončena stavba ochranných hrází kolem Střeně
 1949 založeno Jednotné zemědělské družstvo
 1954 při přestavbě odstraněna poslední došková střecha
 1960 Střeň připojena k Náklu
 1964 (9. května) slavnostní otevření kulturního domu
 1967 stavba betonového mostu mezi Stření a Lhotou
 1988 stavba veřejného vodovodu
 1993 Střeň opět samostatnou obcí
 1996 (7. dubna) pro kapli svěcen nový zvon Jiří
 1997 (8. července) začaly zničující povodně
 1998 celoplošné rozvedení telefonu v obci
 1999 (21. srpna) oslavy 750 let obce Střeň

Obyvatelstvo

Struktura 
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení.

Doprava
Vesnice leží na hlavní elektrizované železniční trati Česká Třebová – Přerov, na které leží stejnojmenná zastávka.

Fotogalerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Náklo

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Litovelsko
Mikroregion Olomoucko
Sídla v Hornomoravském úvalu
Sídla na řece Moravě
Štarnov

Obec Štarnov (německy Starnau) se nachází v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Rozkládá se na hanácké rovině, asi 4 km jižně od Šternberka a protéká jí říčka Grygava. Žije zde  obyvatel. Štarnovem prochází železniční trať č. 290.

Název 
České jméno mělo zprvu podobu Šternov a vzniklo hláskovou úpravou z německého Sternau - "hvězdná niva". To bylo vytvořeno jako obdoba jména blízkého Šternberka (Sternberg - "Hvězdná hora"). Změna samohlásky v první slabice byla nářeční (doložena od konce 15. století).

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1269 (Sternow). Založili ji páni ze Šternberka, a kromě období mezi lety 1332–1550, kdy ji darovali olomouckému klášteru klarisek, patřil Štarnov ke šternberskému panství. A to až do roku 1850, kdy se stal samostatnou obcí v politickém a soudním okrese Šternberk. Šlo o středně velkou zemědělskou obec, národnostně převážně českou. V letech 1976–1990 byl Štarnov součástí obce Bohuňovice, poté se opět osamostatnil.

Pamětihodnosti 
 farní kostel svatého Mikuláše z 18. století
 kaple Panny Marie Bolestné
 kříž na návsi z roku 1795
 kříž na jihozápadním okraji obce z roku 1842
 smírčí kříž

Památné stromy
Roku 2020 byly tři lípy rostoucí v obci prohlášeny za památné stromy: Lípa svobody, zasazená roku 1918 na památku vzniku Československé republiky; Lípa Masarykova, zasazená roku 1920 při příležitosti 70. narozenin prezidenta T. G. Masaryka; a Rychtářská lípa, poslední zbývající strom z historického stromořadí, které nechal zřídit ke konci 19. století místní rychtář jako větrolam.

Fotbal ve Štarnově 
Ve Štarnově působila do června 2013 Tělocvičná jednota Sokol Štarnov s fotbalovým oddílem. Ve fotbalové sezóně 2013/2014 zde začal působit „nový“ fotbalový klub SK Štarnov.

Odkazy

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Štarnov

Externí odkazy 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Šternbersko
Sídla v Hornomoravském úvalu
Šumvald

Šumvald (německy Schönwald) je obec ležící v okrese Olomouc. Žije zde  obyvatel. Jeho katastrální území má rozlohu 2101 ha.

Části obce 
 Šumvald
 Břevenec

Název 
Původní jméno vesnice bylo Čisté slémě. Staré slémě označovalo nejvyšší trám ve střeše, přeneseně dlouhý neširoký horský hřbet. Vesnice byla pojmenována podle kopcovitého přechodu na cestě mezi Uničovem a Rýmařovem, u nějž leží. Přívlastek čisté vyjadřoval, že ona kopcovitá část nebyla porostlá stromy. Toto české jméno je naposledy písemně doloženo roku 1349. Němečtí osadníci dali vesnici jméno Schönwald - "Krásný les" (poprvé doloženo 1295), které bylo přejato i do češtiny, nejprve jako Šonvald (v 15. a začátkem 16. století), pak Šumvald.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1272.

Pamětihodnosti 
Kostel svatého Mikuláše: V roce 2006 byl při historickém průzkumu ve zdivu kostela objeven svatostánek (tzv. sanktuárium) ze 70. nebo 80. let 13. století. Nález potvrzuje raně gotický původ stavby. Raně gotický je i půdorys kostela, presbytář, klenba a okenní kružba. Kostel byl poprvé přestavován na konci 14. století, dále na konci 17. století a naposledy na přelomu 18. a 19. století.

Galerie

Společenský život 
Sbor dobrovolných hasičů byl založen roku 1881. Samospráva obce pravidelně 5. července vyvěšuje zlato-červenou moravskou vlajku.

Soutěž Vesnice roku 
V roce 2018 v soutěži Vesnice roku se Šumvald umístil na 2. místě za obcí Dolní Němčí ze Zlínského kraje. Výsledky soutěže, které se v roce 2018 zúčastnilo 228 obcí z celé České republiky, byly vyhlášeny 15. 9. 2018.

Osobnosti 
 21. února 1840 se v obci narodil Aleš Balcárek, významný moravský básník.
 Franz Lehár, hudební skladatel světového věhlasu (v obci se dne 31.1.1838 narodil jeho otec František Lehár)

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 

 Římskokatolická farnost Šumvald
 Moravská vlajka

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Svazek obcí mikroregionu Uničovsko
Úsovské panství
Sídla v Hornomoravském úvalu
Lesně-lánové vsi v Česku
Újezd (okres Olomouc)

Obec Újezd (německy Augezd) se nachází v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Leží na Hané, zhruba 4 km východně od Uničova. Obec se rozkládá okolo říčky Tepličky a má železniční stanici na trati Olomouc–Šumperk (č. 290). Žije zde  obyvatel.

Části obce 
Újezd se skládá ze tří částí, které leží v jediném k. ú. Újezd u Uničova:
 Újezd
 Haukovice
 Rybníček

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1280. Až do roku 1850 patřila do šternberského panství, poté se stala samostatnou obcí v soudním okrese Uničov (politický okres Litovel, od roku 1909 politický okres Šternberk). Šlo o větší, převážně německou obec (např. v roce 1930 zde žilo celkem 1258 obyvatel, z toho 1089 Němců) s rozvinutým zemědělstvím. Fungovaly zde také tři mlýny, dále např. rolnická záložna, družstevní mlékárna nebo spolek Casino. Roku 1873 byl Újezd napojen na železniční trať Olomouc–Šumperk a v roce 1913 byla obec elektrifikována.

Po roce 1938 se Újezd stal součástí Sudet, po válce byli jeho původní obyvatelé vysídleni a vesnice byla dosídlena z vnitrozemí, zejména ze střední Moravy a Slovácka, ale také třeba volyňskými Čechy. Roku 1960 se stala součástí okresu Olomouc a byly k ní jako její místní části připojeny Haukovice a Rybníček, do té doby samostatné obce.

Pamětihodnosti 
 farní kostel svatého Jana Křtitele
 kaple Svaté rodiny v Haukovicích
 kaple sv. Floriána v Rybníčku

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Římskokatolická farnost Újezd u Uničova

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Svazek obcí mikroregionu Uničovsko
Sídla v Hornomoravském úvalu
Velký Týnec

Velký Týnec (hanácky Ténec; ) je obec ležící v okrese Olomouc, při soutoku potoků Týnečky a Beroňky necelých 8 km jihovýchodně od Olomouce. Žije zde  obyvatel. Jeho katastrální území má rozlohu 2061 ha. Má mateřskou školu a základní školu.

Části obce 
 Velký Týnec
 Čechovice
 Vsisko

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1207.

Pamětihodnosti 

 venkovská usedlost, Zábraní 2
 hospodářská budova s náspím čp. 111
 socha sv. Floriána
 kostel Nanebevzetí P. Marie
 hospodářská budova s náspím čp. 1
 sloup se sochou P. Marie
 sousoší P. Marie
 zámek Velký Týnec
 venkovská usedlost Masarykovo nám. 116
 kostel Církve Československé husitské (Husův sbor)

Galerie

Významné osobnosti 
V roce 1866 se zde narodil Leopold Prečan, olomoucký arcibiskup.

V roce 1876 se zde narodil Rudolf Vanýsek, lékař, vysokoškolský profesor a rektor Masarykovy univerzity.

V letech 1937 až 1941 na zdejší měšťanské škole vyučovala Milada Petřková. Byla sestrou pravoslavného kněze a světce Vladimíra Petřka a zahynula 24. dubna 1943 v Osvětimi. Je po ní pojmenována zdejší základní škola.

Společenský život 
Samospráva obce od roku 2014 pravidelně 5. července vyvěšuje zlato-červenou moravskou vlajku.

Reference

Literatura 
 TICHÁK, Milan: Paměti obce Velkého Týnce, Danal, Olomouc 1998,

Související články 
 Římskokatolická farnost Velký Týnec

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Olomoucko
Sdružení obcí mikroregionu Království
Sídla v Hornomoravském úvalu
Sídla v Nízkém Jeseníku
Vilémov (okres Olomouc)

Vilémov je obec v okrese Olomouc. Leží v podhůří Zábřežské vrchoviny přibližně 14 km jihozápadně od Litovle. Obec se svažuje od západu k východu, střední nadmořská výška obce je 401 m n. m. Žije zde  obyvatel.

Historie 
Jméno obce – Wylemow – je poprvé zaznamenáno v zemských deskách olomouckých z roku 1368, kdy ji Janek ze Stražiště prodal Albrechtu ze Stařechovic. Od konce 14. století se vyskytuje název Vilímov, až v roce 1925 získala obec současný název. Litovelský historik Viktor Pinkava dokládá, že při kopání hrobů na vilémovském hřbitově bylo nalezeno mnoho starých mincí, nádob a jiných předmětů. To dosvědčuje pravdivost pověsti o vilémovském hradu, který patřil jistému panu Vilémovi. V písemných pramenech je ale vilémovská tvrz na místě dnešního hřbitova zmiňována až v 17. století. Pravděpodobně ji šlechta později opustila a lidé ji rozebrali.

V historických pramenech se o Vilémovu píše jako o samostatném statku, který se v průběhu staletí stal několikrát součástí větších panství. Roku 1672 potvrdil Leopold Volčinský svobodný pán z Volčína unikátní listinou, která se zachovala do současnosti, povolení obci používat pečeť.

Ve Vilémově bývala obora s černou zvěří, bažantnice a pivovar. V roce 1758 dal hrabě František Reginald postavit kostel sv. Kateřiny tam, kde stával dřív starý kostelík. Roku 1785 byla ve Vilémově postavena triviální škola. V letech 1927–1932 byl ve vsi postaven pravoslavný kostel. Od druhé světové války v obci trvale klesá počet obyvatel. V roce 1930 žilo ve Vilémově 706 obyvatel, v roce 2006 jen 462. Roku 1991 bylo v obci založeno Cyrilometodějské duchovní centrum sv. Gorazda při pravoslavném monastýru Zesnutí Přesvaté Bohorodice.

Obyvatelstvo

Struktura 
Vývoj počtu obyvatel za celou obec i za jeho jednotlivé části uvádí tabulka níže, ve které se zobrazuje i příslušnost jednotlivých částí k obci či následné odtržení.

Pamětihodnosti a zajímavosti 
 Kostel sv. Kateřiny
 Výklenková kaple sv. Floriána
 Smírčí kříž v předzahrádce domu
 Gorazdovo centrum

Rodáci 
 Vincent Zapletal (1867–1938), katolický biblista, profesor a rektor (1911 a 1912) univerzity ve švýcarském Freiburgu
 František Kollmann (1871–1939), farmaceut, vynálezce mazání Salviol
 Antonín Lakomý (1880–1928), autor divadelních her a poezie v hanáckém nářečí
 Josef Matoušek (1885–?), překladatel

Galerie

Odkazy

Reference

Literatura 
 KOUDELA, Miroslav: Paměti obce Vilémova, Danal, Olomouc 1995, .
 MACHOVSKÝ, Jan: Region Haná – mapový průvodce památkami, Region Haná, Těšetice 2004.

Související články 
 Římskokatolická farnost Vilémov u Litovle

Externí odkazy 
 
 
 stránky obce
 mikroregion Litovelsko
 region Haná

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Mikroregion Litovelsko
Sídla v Zábřežské vrchovině
Žerotín (okres Olomouc)

Obec Žerotín se nachází v okrese Olomouc v Olomouckém kraji. Leží na Hané, zhruba uprostřed trojúhelníku tvořeného městy Šternberk, Uničov a Litovel. Protéká tudy říčka Teplička a žije zde  obyvatel.

Historie 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1141, kdy patřila olomoucké kapitule, pak se stala majetkem rodu Žerotínů, kteří své jméno získali právě podle této vsi. Už od roku 1480 se však Žerotín dostal do vlastnictví šternberského kláštera augustiniánů, kteří zde nechali postavit barokní zámek. Když byl klášter roku 1784 zrušen, vesnici spravoval státní náboženský fond, od kterého ji v roce 1827 odkoupil hrabě Filip Ludvík Saint Genois. Nevlastnil ji ale dlouho, v roce 1850 se v souvislosti se vznikem obecních samospráv ze Žerotína stala samostatná obec v politickém a soudním okrese Šternberk. Šlo o středně velkou, národnostně téměř čistě českou obec, s rozvíjejícím se zemědělstvím. Známá byla především chovem koní a dobytka, fungovala zde též rolnická sladovna, mlékárna a od roku 1897 pražírna kávy a sladovnických výrobků Hanačka. Až do roku 1868 byly součástí obce také osady Krnov a Strukov.

Pamětihodnosti 
 Zámek Žerotín
 kaple sv. Marty z roku 1838
 dvě sousoší Kalvárie

Slavní rodáci 
 Josef Lukeš (1870–1956), poslanec Slezského zemského sněmu a Revolučního národního shromáždění Republiky československé, soudce v Bohumíně, Ostravě a Opavě.
 Antonín Drešl (1934-1993) – diplomovaný trenér vzpírání, šéftrenér československé reprezentace ve vzpírání mezi lety 1964-78

Galerie

Odkazy

Reference

Související články 
 Žerotínové

Externí odkazy 
 
 
 

 
Vesnice v okrese Olomouc
Obce v okrese Olomouc
Svazek obcí mikroregionu Uničovsko
Sídla v Hornomoravském úvalu
Diotima

Diotima je jednou z postav Platónova díla Symposion.

Diotima byla mantinejská velekněžka a vědma, jejíž oběti bohům ochránily Athény před morem. Se Sókratem vedla dialog o původu Eróta a učila jej „umění lásky“, ideální a idealizované lásky.

Přestože řada postav z Platónových děl má skutečný historický základ, kromě díla Symposion není žádný další důkaz o Diotimině životě.

Literatura 
 Navia, Luis E., Socrates, the man and his philosophy, pp. 30, 171. University Press of America .

Ženy
Starověcí Řekové
Platón