Alfred North Whitehead

Alfred North Whitehead (15. února 1861 Ramsgate, Kent, Spojené království – 30. prosince 1947 Cambridge, Massachusetts, USA) byl filozof, fyzik a matematik, který se zabýval logikou, matematikou, filozofií vědy a metafyzikou. Teprve v druhé polovině 20. století začal být uznáván jako jeden z nejvýznamnějších anglo-amerických filozofů.

Život 
Narodil se v Ramsgate v hrabství Kent v rodině anglikánského duchovního. Vystudoval na Trinity College v Camdridgi, kde po ukončení studií sám působil jako profesor matematiky. V letech 1911–1924 vyučoval aplikovanou matematiku a fyziku v Londýně a poté se na dalších 12 let stal profesorem filozofie na Harvardu. Od roku 1924 žil trvale v USA a plně se věnoval filozofii.

Myšlení a dílo 

Whiteheadův myšlenkový vývoj bývá rozdělován do tří období. V prvním (do první světové války) se věnoval především matematice. Vedle Pojednání o obecné algebře (1890) napsal se svým bývalým studentem Bertrandem Russellem slavné Principia Mathematica (1910), na jejich druhém vydání (1925) se však už nepodílel.

V druhém, londýnském období se Whitehead zabýval především fyzikou a filozofií vědy v dialogu s Einsteinovou teorií relativity a kvantovou teorií. Zároveň se věnoval také filozofii výchovy a napsal Cíle výchovy (1919). Kritizoval zejména mechanistické pojetí vzdělávání jako nabývání vědomostí. Mezi jeho nejvýznamnější filozofická díla patří Věda a moderní svět (1925).

Jeho nejznámější dílo, Proces a realita (1929), již spadá do třetího období, kdy Whitehead usiloval o syntézu vědeckého, etického a estetického pohledu na svět. Jedním z hlavních pojmů této procesuální filozofie, kterou označoval jako „spekulativní“, je událost. Tvrdí, že celý vesmír je tvořen předivem událostí, jež neustále vznikají a zanikají. Událost je jakési dynamické kvantum časoprostoru. Whiteheadovo kumulativní pojetí vesmíru zpětně ovlivnilo některé zakladatele kvantové mechaniky, např. Nielse Bohra.

Po emeritování roku 1937 Whitehead pokračoval v pravidelných neformálních seminářích pro studenty, které se konaly u něho doma. Sbírka jeho výroků, zaznamenaných při těchto setkáních, vyšla roku 1954 pod názvem Dialogy. Po celý život se Whitehead věnoval také filozofii náboženství. Až do první světové války se sám pokládal spíše za agnostika, pak – i pod vlivem své irské ženy – inklinoval spíše ke katolictví, nebyl však církevně organizován.

Význam 
Whiteheadovo originální myšlení se těžko prosazovalo, nakonec však mělo značný vliv na filozofii vědy, výchovy i náboženství. Jeho důraz na pohyblivou a „živou“ povahu skutečnosti, inspirovaný Henrim Bergsonem, vedl ke změně pohledu na společnost i vesmír. Jeho pedagogické myšlenky zůstávají stále aktuální a jeho „procesuální teologie“ ovlivnila řadu myslitelů ve světě, z Čechů zejména Ladislava Hejdánka.

Odkazy

Reference

Literatura 
 A. N. Whitehead, Dobrodružství idejí. Praha: Oikúmené 2000
 A. N. Whitehead, Matematika a dobro a jiné eseje. Praha: Mladá fronta 1970
 A. N. Whitehead, Symbolismus. Praha: Panglos 1998
 A. N. Whitehead, Veda a moderný svet. Bratislava: Pravda 1989
 A. N. Whitehead, Funkce Rozumu, v: Teorie vědy XXXII/2 (Časopis pro mezioborová zkoumání vědy), Praha 2010
 M. Andrle, Whiteheadova filozofie přírody. Červený Kostelec: Pavel Mervart 2010
 M. Kaplický, O estetických motivech v díle A.N. Whiteheada. Praha: Univerzita Karlova, Filozofická fakulta 2005
 Ladislav, Hejdánek, předmluva ke knize Matematika a dobro a jiné eseje, Praha: Mladá fronta, 1970, s. 119–121 (Výbor z anglického originálu „Essays on Science and Philosophy“), elektronicky zde.

Související články 
 Platonismus
 Teorie relativity

Externí odkazy 
 
 
 
 
 Whitehead homepage 
 Heslo Alfred North Whitehead ve Stanford Encyclopedia of Philosophy
 A N Whitehead: New World Philosopher 
 Center for Process Studies – stránky o Whiteheadově procesuální filozofii a teologii.
 Whitehead Research Project: texty, život, myšlení
 Whitehead, The concept of nature (1919)
 J. H. Synge: Whitehead's Principle of Relativity
 "Philosophical twins ? Bergson and Whitehead on Langevin's Paradox and the Meaning of 'Space-Time'

Angličtí filozofové
Američtí filozofové
Filozofové 19. století
Filozofové 20. století
Filozofie vědy
Angličtí matematici
Matematici 19. století
Matematici 20. století
Angličtí fyzici
Členové Královské společnosti
Absolventi Cambridgeské univerzity
Nositelé Řádu za zásluhy (Spojené království)
Narození v roce 1861
Narození 15. února
Narození v Ramsgate
Úmrtí v roce 1947
Úmrtí 30. prosince
Úmrtí v Massachusetts
Muži