Balatonszepezd

Balatonszepezd község Veszprém vármegyében, a Balatonfüredi járásban. A település eredetileg Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.

Fekvése 
A Balaton északi partján helyezkedik el, Balatonfüredtől 24 km-re, Zánka és Révfülöp között. Autóval a 71-es főúton közelíthető meg. Vasúti megállói a onː Balatonszepezd megállóhely és Szepezdfürdő megállóhely. Három részre tagolódik a község: a tulajdonképpeni falura középen, amelyet a helyiek Balatonszepezdnek hívnak, tőle nyugatra található Szepezdfürdő, keletre pedig a Viriusztelepnek nevezett nyaralótelep, amelynek 1913 és 1961 között szintén volt saját vasúti megállóhelye (1959-ig Viriustelep, utána Balatonszepezd felső néven).

Története 
A falut nevét 1164-ben Zepuzd néven említik az írások. Eredetileg zalai várföld és királyi udvarnokföld volt. A 12. század közepén az Atyusz nemzetségnek voltak itt földjei. Templomát a 13. században építették román stílusban. Ekkoriban részben királyi udvarnokok lakták a települést, akiknek a földjét IV. László király 1276-ban Rátóti Roland bánnak adományozta. A veszprémi püspökségnek és a somogyvári bencés apátságnak szintén voltak itt birtokai, valamint a 14. századtól a Rátótiak (Gyulafiak) mellett helyi nemesek is rendelkeztek földekkel a faluban.

A török hódoltság pusztításai miatt – 1548-ban felégették a helységet – egy időre elnéptelenedett a falu, a 18. század közepén német telepesek költöztek ide. 1799-ben Vályi András német faluként ír a településről, és Szepesd névvel illeti. Első fürdőtelepét a 19-20. század fordulóján Virius Vince hozta létre a saját birtokán, amelyet később Viriustelepnek (illetve Viriusztelepnek) neveztek el.

Közélete

Polgármesterei

A 2019. október 13-án megtartott önkormányzati választáson Balatonszepezden nem lehetett polgármestert választani, mert a posztért egyetlen lakos sem jelöltette magát. A megismételt polgármester-választást 2019. december 8-án tartották meg, ezen az őszi választás ellenpólusaként olyan sok (14) polgármester-jelölt indult, amennyi talán korábban még egyetlen másik hazai településen sem. Négy jelöltre egyáltalán nem érkezett szavazat, további két-két főre 1-1 illetve 2-2 választó szavazott. A végső győztes (aki egyébként a kecskeméti bolgár nemzetiségi önkormányzat tagja is) a szavazatok valamivel több mint egyharmadával nyerte el a polgármesteri tisztséget.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 87,7%-a magyarnak, 2,6% németnek, 0,3% bolgárnak, 0,3% horvátnak, 0,3% lengyelnek mondta magát (12,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 49,3%, református 11,4%, evangélikus 3,2%, felekezeten kívüli 10,9% (25,2% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Római katolikus temploma a 13. században épült román stílusban a Balatonon viharba került halászok fogadalmának köszönhetően. Ez a környék egyetlen fogadalmi temploma. Első említése 1288-ból származik, s Szent András nevére szentelték fel, ma azonban már Szent István király nevét viseli. 1774-ben már erősen romos volt az állapota, mai formájában való újjáépítésére 1888-ban került sor népies barokk stílusban, de jelentős része ma is középkori eredetű.
 Református templomát a 18. század végén építették későbarokk stílusban.
 Evangélikus templomát 1800 körül építették későbarokk stílusban.
 A Sebestyén-kastélyt Sebestyén Gyula néprajztudós építtette tudor-stílusban 1906-ban Szepezdfürdőn. Az épületet 1946-ban államosították, ezt követően hosszú ideig a várpalotai bányák üdülőjeként funkcionált. Az 1990-es években egy olasz üzletember tulajdonába került, aki a fiáról Sir David kastélynak nevezte el, felújította, és kastélyszállót nyitott benne. Érdekessége, hogy éttermének falán vadászjeleneteket ábrázoló freskók láthatók.
 A Pogánykő székely rovásokkal teleírt homokkőszikla, amelyet az évtizedekig a településen élő Sebestyén Gyula emlékére állítottak 1963-ban.
 Virius Vince emlékoszlopát 1935-ben emelték a település keleti részén, 1988-ban felújították. Virius Vince (Topolya, 1847. július 20. – Balatonszepezd, 1918. június 19.) a falu melletti erdőterületen szőlőt telepített és konyakgyárat hozott létre, kialakította a később Viriustelepként ismertté vált fürdőtelepet, amelyhez saját költségén – azóta megszűnt – hajókikötőt (1912) és vasúti megállót (1913) is létesített, jelentősen hozzájárulva a település fürdőéletének fellendüléséhez.
 Gulyás Lajos református lelkész, az 1956-os forradalom utáni megtorlás áldozatának emlékoszlopa az evangélikus templom mellett található.
 A Néprajzi Gyűjtemények Háza 2004 nyarán nyílt meg, a római katolikus templom mellett található.

Megjelenése a kultúrában 
 Részben Balatonszepezden játszódik Györe Balázs Halottak apja című novellája.
 Petőcz András A születésnap című regénye ugyancsak részben a településen játszódik.
 A Munkaügyek című komikus televíziós sorozat egyik visszatérő motívuma a "Szepezdi Köztisztviselő Találkozó". A korábbi epizódokban csak említés szintjén bukkant fel olykor ez a képzelt rendezvény, de a III. évad 8. epizódja (Műkedvelő előadás) kifejezetten a munkaügyeseknek e találkozóra való felkészüléséről, és az ottani fellépésükről szólt.
 Balatonszepezd a címe a Pál Utcai Fiúk zenekar egyik számának.

Jegyzetek

További információk 
 Balatonszepezd Önkormányzat hivatalos honlapja
 Balatonszepezd – Térkép Kalauz

Veszprém megye települései
Balaton-parti települések, településrészek
Zala vármegye települései