Balatoncsicsó

Balatoncsicsó (németül Schitzenhofen) község Veszprém vármegyében, a Balatonfüredi járásban. A település eredetileg Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.

Fekvése 

Balatoncsicsó a Balatontól 8 kilométerre, a Nivegy-völgyben fekszik. A völgy szerkezetileg a Balaton-felvidék Balatonfüred és Badacsony közti szakaszára jellemző, a tóparti hegysor mögött kialakult márgás kőzetű medencék egyikének tekinthető, említik Csicsói-medence néven is.

Szomszédos települések: Szentjakabfa (1,3 kilométerre), Szentantalfa (2 kilométerre), Óbudavár (3 kilométerre), Monoszló (4 kilométerre), Kapolcs (9 kilométerre). A közeli városok közül Tapolcától illetve Balatonfüredtől is körülbelül 25–25 kilométer választja el.

Balatoncsicsó magyarországi viszonylatban az aránylag különlegesebb terület-elrendeződésű települések közé tartozik, abban az értelemben, hogy a közigazgatási területe két, egymással nem érintkező és nagyságrendileg hasonló méretű területrészből áll. A belterületét is magában foglaló területrész északnyugaton, csúcspontosan Kapolcs területével, míg az exklávé jellegű, attól délkeletre fekvő községi terület hasonló módon Balatonakalival is határos; a két határosként említett település közúton mért távolsága viszont több mint 15 kilométer.

Megközelítése 
A település a 71-es vagy a 77-es főutak felől közelíthető meg, előbbiről Zánkán kell letérni a 7313-as, majd a 7312-es útra, utóbbiról pedig Nagyvázsonynál szintén a 7312-esre. Ez utóbbi út azonban csak érinti a község területét, központja közúton kizárólag a 73 117-es számú mellékúton érhető el, amely Szentantalfa északi határában kezdődik és alig másfél kilométerrel arrébb, Óbudavártól délre vissza is torkollik a 7312-es útba.

Története 
1272-ben Chychow néven említik először. Az Árpád korban Ároktő, Herend, Szentbereckfa és Szent Balázs-falva települések voltak a területén, ekkor a teljes völgy királyi birtok volt, királyi népekkel. Ebből a korból legjobb állapotban a Szentbalázs dűlőben egy 1200-as évekből származó román stílusú templom romjai vannak, melyet az 1300-as években gótikus stílusban átépítettek. A romot 2001-2002-ben részlegesen felújították. . A törökök 1526 után elfoglalták. Lakói 1600-as évektől református hitre tértek. 1754-ben német/frank telepesek újraalapították a falut. Mai Szent Ágoston templomát 1778-ban építették, a plébániahivatal úgynevezett fíliaközpontként működött (1984-ben Óbudavár, Szentantalfa, Szentjakabfa, Tagyon voltak a filiái). 1996-ban készült el a település újkori hivatalos címere, amit a településen élő Szlávics Alexa képzőművész tervezett az Önkormányzat megbízásából.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Schumacher József (független)
 1994-1998: Schumacher József (független)
 1998-2002: Schumacher József (független)
 2002-2006: Schumacher József Pál (független német kisebbségi)
 2006-2010: Schumacher József Pál (független)
 2010-2014: Schumacher József Pál (független)
 2014-2019: Schumacher József Pál (független)
 2019-től: Schumacher József Pál (független)

Demográfiai adatok 
1840 évi népszámláláskor: összesen 1031 lakos, ebből 946 római katolikus, 27 izraelita, 58 egyéb vallású.
1910 évi népszámláláskor: összesen 464 lakos, ebből 456 római katolikus, 1 evangélikus, 2 református, 5 izraelita
1940 évi népszámláláskor: összesen 450 lakos, ebből 444 római katolikus, 4 evangélikus, 2 izraelita; 
1948 évi népszámláláskor: összesen 448 lakos, ebből 445 római katolikus, 3 egyéb (a római katolikus általános iskolában 207 tanuló); 
1983 évi népszámláláskor: összesen 249 lakos, ebből 230 római katolikus; 
1990 évi népszámláláskor: összesen 186 lakos.

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 91,8%-a magyarnak, 41,5% németnek, 0,5% bolgárnak, 0,5% szerbnek mondta magát (7,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 62,8%, református 3,9%, evangélikus 1,4%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 6,8% (21,3% nem nyilatkozott).

Neves személyek
Itt született 1769-ben Horváth János székesfehérvári püspök, titkos tanácsos, a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagja.

Nevezetességei 

 Ároktői templomrom 
 Szent Balázs-hegyi templomrom
 Balaton-felvidéki Erdei Iskola
 Csicsói kerámia - Fazekasház és Galéria

Jegyzetek

További információk 

 http://www.balatoncsicso.hu/
 http://www.iranymagyarorszag.hu/info/balatoncsicso/
 Katolikus lexikon
 http://balatoncsicso.varosatyak.hu/

Veszprém megye települései
Zala vármegye települései