Akhenaton

Akhenaton je bio egipatski faraon. Na početku svoje vladavine, poznat i kao Amenhotep IV, Akhenaton je bio faraon osamnaeste dinastije. Pretpostavlja se da je rođen 1397. pne. ili 1362. pne. Amenhotep IV je nasledio svog oca Amenhotepa III. Pretpostavlja se da je vladao od 1353. pne. do 1336. pne. ili od 1351. pne. do 1334. pne. Akhenatonova glavna žena je bila Nefertiti, koja je poznata po čuvenoj bisti koja se čuva u Egipatskom muzeju u Berlinu.

Druga imena:
 Amenhotep IV, (nomen, ime dato pri rođenju)
 Amenofis (grčka varijanta imena Amenhotep)
 Nefer Keperu Re (pranomen, kraljevsko ime koje znači „lep je znak Raa“)
 Nafu Rureja (varijanta kraljevskog imena pronađena u pismima iz Amarne
 Akhenaten, Ahenaten, Akhenaton, Ekhanaton, Ehnaton, Ikhanaton, Ankenaten, Ankenaton.

Religija 
U periodu pre dolaska Akhenatona na presto, moć faraona se izražavala udruživanjem sa bogom Amonom, čiji se identitet donekle spojio sa ličnošću boga sunca Ra. U Egiptu tog vremena, Amon je postao vrhovni bog, a drugi bogovi bili su pod njegovom vlašću. Ime Amenhotep znači „Amon je zadovoljan“. Vremenom su sveštenici boga Amona postali veoma moćna kasta. Akhenaton je pokušao da nadjača njihov autoritet tako što je proglasio veru u jednog jedinog boga - sunčani kolut Aton. On je zatvorio Amonove hramove, a svoje ime promenio u Akhenaton, što znači „sluga Atonov“.

Umetnost 
Pretpostavlja se da je Akhenaton bio revolucionar po svojim umetničkim sklonostima. Takozvani „Akhenatonov stil“ se odlikuje novim shvatanjem forme i pokušajima da se izmeni tradicionalna „ukočenost“ egipatske umetnosti. Obrisi i linije postaju „savitljiviji“ i negeometrijski. Ubrzo posle Akhenatonove smrti, stara verska tradicija je ponovo uspostavljena, ali su umetničke novine nastavile da žive još duže vreme. Ovaj stil imao je uticaja i na čuveni zlatni poklopac Tutankamonovog kovčega.

Akhenaton i njegova porodica 
Akhenaton u delima umetnika izgleda neobično, u poređenju sa drugim faraonima. Jedno objašnjenje je da se umetnost menjala, i počela na drugačiji način da predstavlja vladare. Drugo objašnjenje je da je Akhenaton bio neobičnog izgleda. Postoje čak i teorije o tome da je Akhenaton bio žena ili hermafrodit. 

Bob Brajer (Bob Brier), u svojoj knjizi „Ubistvo Tutankamona“ ("The Murder of Tutankhamen"), tvrdi da je Akhenaton imao Marfanov sindrom (latinski: Syndroma Marfan, dystrophia mesodermalis, congenita hypoplastica). On se ogleda u izduženim udovima, licu, paukolikom prstima. Brajer čak nagoveštava da bi ovo moglo objasniti i Akhenatonovu opčinjenost suncem, jer je onima koji boluju od ove bolesti često hladno.  

Marfanov sindrom se prenosi na decu. Umetnici prikazuju Akhenatonovu decu kako pate od istih simptoma kao i njihov otac. Ako je porodica zaista patila od ovog sindroma, to bi moglo da objasni veliku smrtnost u porodici, mada za to ima i drugih razloga. 

U prilog teoriji da je ovakvo predstavljanje Akhenatona samo odlika stila, ide i činjenica da su mnogi visoki državni zvaničnici predstavljeni sa istim odlikama. Ali, moguće je da su oni predstavljeni po ugledu na vladara. 

Neki tvrde da njegovi portreti iz mladosti izgledaju najnormalnije, i da crte lica vremenom postaju sve izduženije. Suprotno, može se tvrditi da su rani portreti tipičnijeg izgleda, jer je umetnost još u „prethodnoj fazi“. 

Dogod Akhenatonova mumija ne bude pronađena i identifikovana, ovo će ostati samo pretpostavke.

Naslednici 
Akhenatona je nasledio Tutankaten (kasnije Tutankamon), u svojoj devetoj godini. Zemlju je, najverovatnije, vodio vrhovni vezir (i sledeći faraon) Aj. Veruje se da je Tutankaten Akhenatonov sin i Smenhkareov mlađi brat. Tutankaten je promenio svoje ime u Tutankamon u drugoj godini svoje vladavine (najverovatnije 1349. pne. ili 1332. pne.) i napustio grad Akhetaton. Hramovi koje je Akhenaton sazidao, uključujući i hram u Tebi, bili su srušeni (za vreme vladavine Aia i Horemheba) i korišćeni kao izvor materijala za gradnju novih hramova. 

Na kraju su Akhenaton, Smenhkare, Tutankamon i Aj izbrisani sa zvaničnih spiskova faraona, u kojima je pisalo da je Amenhotepa III nasledio Horemheb. Smatra se da je ovo bio deo akcija koje je Horemheb preduzeo da bi izbrisao tragove Atonizma i svih faraona koji su povezani sa ovim periodom. Akhenatonovo ime se nije nalazilo na spiskovima kasnijih faraona, i sve do 19. veka je ostalo skriveno.

Vidi još 
 Nefertiti
 Spisak faraona

Reference

Literatura 
 Janson (H. W. Janson), Istorija umetnosti (History of Art). OOUR Izdavački zavod Jugoslavija IRO Prosveta, Beograd. Šesto prošireno i dopunjeno izdanje, 1982.

Faraoni
Osamnaesta dinastija Egipta
Drevni Egipćani