Regiunile de dezvoltare ale României

Regiunile de dezvoltare sunt opt mărimi statistice, fără personalitate juridică, create în anul 1998 prin asocierea consiliilor județene din România pentru a coordona dezvoltarea regională necesară pentru ca România să adere la Uniunea Europeană. Regiunile de dezvoltare ale României corespund cu diviziunile de nivel NUTS-II din UE. Deși devin din ce în ce mai semnificative în domeniul de dezvoltare regională, aceste regiuni nu au nici un statut administativ, neavând un consiliu legislativ sau corp executiv. Regiunile de dezvoltare nu sunt unități administrativ-teritoriale, nu au personalitate juridică, fiind rezultatul unui acord liber între consiliile județene și cele locale. Funcția lor este de a aloca fondurile PHARE de la UE, pentru dezvoltare regională, și de a interpreta și cerceta statistici regionale. De asemenea, regiunile de dezvoltare coordonează proiecte infrastructurale regionale și au devenit membre ale Comitetului Regiunilor când România a aderat la UE, în 2007.

Istoric 
Conform Hotarârii de Guvern nr. 488 din 24 mai 2001 privind organizarea și funcționarea Institutului Național de Statistică (modificată ulterior) au fost create 8 direcții generale pentru statistică regională, care, alături de cele 34 de direcții județene de statistică, au ca scop dezvoltarea statisticii regionale.

Organizare 

Actele normative cu privire la organizarea statistică a României definesc structurile asimilabile NUTS, după cum urmează:

 Nivel NUTS I: macroregiuni se folosește în prezent
 Nivel NUTS II: 8 regiuni de dezvoltare, cu o populație medie de 3 milioane locuitori
 Nivel NUTS III: 41 de județe și Municipiul București, care reflectă structura administrativ teritorială a României
 Nivel NUTS IV: nu se folosește, deoarece nu s-au identificat asocieri de unități teritoriale
 Nivel NUTS V: 265 municipii și orașe, 2.686 comune, cu 13.092 sate, care reflectă structura administrativ teritorială a României.

1. Regiunea de dezvoltare Nord-Est 

Cuprinzând Bucovina și mare parte din Moldova, Regiunea Nord-Est are în componență următoarele județe: Bacău, Botoșani, Iași, Neamț, Suceava și Vaslui.
 Populație: 3.712.396 locuitori
 Suprafață: 36.850 km²
 Sediul agenției de dezvoltare regională: Piatra-Neamț
 Densitate: 101 locuitori/kmp
 Regiuni vecine: Regiunea de dezvoltare Nord-Vest, Regiunea de dezvoltare Centru și Regiunea de dezvoltare Sud-Est
 Cel mai mare oraș: Iași

2. Regiunea de dezvoltare Sud-Est 

Cuprinzând Dobrogea, precum și părți din Moldova și Muntenia, Regiunea Sud-Est are în componență următoarele județe: Brăila, Buzău, Constanța, Galați, Tulcea și Vrancea.
 Populație: 2.811.218 locuitori
 Suprafață: 35.762 km²
 Sediul agenției de dezvoltare regională: Brăila
 Densitate: 80 locuitori/kmp
 Regiuni vecine: Regiunea de dezvoltare Nord-Est, Regiunea de dezvoltare Centru și Regiunea de dezvoltare Sud - Muntenia
 Cel mai mare oraș: Constanța

3. Regiunea de dezvoltare Sud - Muntenia 

Aflându-se integral în Muntenia, Regiunea Sud - Muntenia este alcătuită din următoarele județe: Argeș, Călărași, Dâmbovița, Giurgiu, Ialomița, Prahova și Teleorman.
 Populație: 3.267.270 locuitori
 Suprafață: 34.489 km²
 Sediul agenției de dezvoltare regională: Călărași
 Densitate: 98 locuitori/kmp
 Regiuni vecine: Regiunea de dezvoltare Centru, Regiunea de dezvoltare Sud-Est, Regiunea de dezvoltare Sud-Vest Oltenia și Regiunea de dezvoltare București - Ilfov
 Cel mai mare oraș: Ploiești

4. Regiunea de dezvoltare Sud-Vest Oltenia 

Cuprinzând întreaga Oltenie și o mică parte din Muntenia, Regiunea Sud-Vest Oltenia este alcătuită din următoarele județe: Dolj, Gorj, Mehedinți, Olt și Vâlcea.
 Populație: 2.246.033 locuitori
 Suprafață: 29.212 km²
 Sediul agenției de dezvoltare regională: Craiova
 Densitate: 80 locuitori/kmp
 Regiuni vecine: Regiunea de dezvoltare Centru, Regiunea de dezvoltare Vest și Regiunea de dezvoltare Sud - Muntenia
 Cel mai mare oraș: Craiova

5. Regiunea de dezvoltare Vest 

Cuprinzând întregul Banat precum și părți din Crișana și Transilvania, Regiunea Vest are în componență următoarele județe: Arad, Caraș-Severin, Hunedoara și Timiș.
 Populație: 2.014.732 locuitori
 Suprafață: 32.028 km²
 Sediul agenției de dezvoltare regională: Timișoara
 Densitate: 61 locuitori/kmp
 Regiuni vecine: Regiunea de dezvoltare Nord-Vest, Regiunea de dezvoltare Centru și Regiunea de dezvoltare Sud-Vest Oltenia
 Cel mai mare oraș: Timișoara

6. Regiunea de dezvoltare Nord-Vest 

Cuprinzând Maramureșul și părți importante din Crișana și Transilvania, Regiunea Nord-Vest are în componență următoarele județe: Bihor, Bistrița-Năsăud, Cluj, Maramureș, Satu Mare și Sălaj.
 Populație: 2.719.719 locuitori
 Suprafață: 34.159 km²
 Sediul agenției de dezvoltare regională: Cluj-Napoca
 Densitate: 80 locuitori/kmp
 Regiuni vecine: Regiunea de dezvoltare Nord-Est, Regiunea de dezvoltare Centru și Regiunea de dezvoltare Vest
 Cel mai mare oraș: Cluj-Napoca

7. Regiunea de dezvoltare Centru 

Aflându-se în Transilvania, Regiunea Centru are în componență următoarele județe: Alba, Brașov, Covasna, Harghita, Mureș și Sibiu.
 Populație: 2.524.418
 Suprafață: 34.100 km²
 Sediul agenției de dezvoltare regională: Alba Iulia
 Densitate: 74 locuitori/kmp
 Regiuni vecine: Regiunea de dezvoltare Nord-Vest, Regiunea de dezvoltare Nord-Est, Regiunea de dezvoltare Sud-Est, Regiunea de dezvoltare Sud - Muntenia, Regiunea de dezvoltare Sud-Vest Oltenia și Regiunea de dezvoltare Vest
 Cel mai mare oraș: Brașov

8. Regiunea de dezvoltare București - Ilfov 

Aflându-se în Muntenia, Regiunea București - Ilfov cuprinde municipiul București și județul Ilfov.
 Populație: 2.261.698 locuitori
 Suprafață: 1.811 km²
 Sediul agenției de dezvoltare regională: municipiul București
 Densitate: 1.232 locuitori/kmp
 Regiuni vecine: Regiunea de dezvoltare Sud - Muntenia
 Cel mai mare oraș: București (capitala României)

Propunerea de reorganizare administrativă din 2011 
În anul 2011, fostul președinte Traian Băsescu a adus în discuție o propunere de organizare administrativ-teritorială care să transforme teritoriul celor opt regiuni de dezvoltare în opt super-județe, care ar urma să aibă reședințele la București, Iași, Cluj-Napoca, Timișoara, Constanța, Craiova, Brașov și Ploiești.

Vezi și 
 Agenția pentru Dezvoltare Regională
 Organizarea administrativ-teritorială a României
 Planul Național de Dezvoltare
 Regiunile de dezvoltare ale Republicii Moldova

Note

Bibliografie 
 „Regionalizarea: raport despre starea noțiunii”, Sabin Gherman, 2003

Legături externe 
 Programul Operațional Regional 2007 – 2013 (POR)  (fonduri-structurale-europene.ro/)
 Programul Operațional Regional 2007 – 2013 (POR) (mdrl.ro/)
 Regiuni 
 Câte regiuni să aibă România? (cotidianul.ro/)
 Împărțirea regiunilor pentru fondurile UE, 10 octombrie 2011, Bianca Toma, Ana Maria Tolbaru, Adevărul
 Ce este politica regională? (ec.europa.eu/)
 Politica de Coeziune 2007-2013. România: Zonele eligibile din cadrul obiectivului „Convergență” (ec.europa.eu/)
 Al treilea raport de coeziune economică și socială. Coeziune teritorială (ec.europa.eu/)
 Miza regionalizării: 13 miliarde de euro pe an , 11 martie 2013, Răzvan Amariei, Capital
 Cum au făcut alții regionalizarea, 23 iulie 2011, Florina Pop, Adevărul
 Scurt istoric despre regionalizarea României. Constanța și-a menținut importanța în orice împărțire administrativ-teritorială, 26 mai 2013, Sinziana Ionescu, Adevărul
 Regiunile României în trecut: „boielile“, primele așezări ale Capitalei și cum a dispărut Cârligătura, „perla“ Moldovei, 27 mai 2013, Corespondenți „adevărul”, Adevărul