Vojenský újezd Březina

Vojenský újezd Březina (německy Birkicht), dříve též vojenský výcvikový prostor Dědice, je vojenský újezd na severu okresu Vyškov v lesnatém území Drahanské vrchoviny. Území újezdu zahrnuje 158,206 km² lesů, újezd byl vytvořen vládou ČSR dne 17. dubna 1951 s platností od 1. května 1951 na základě zákona č. 169/1949 Sb., o vojenských újezdech, na území dosavadního vojenského tábora Dědice zřízeného vládou ČSR v roce 1936. Na rozdíl od případů jiných vojenských újezdů nebyla při jeho zřízení vysídlena žádná obec. Újezdní úřad vojenského újezdu sídlí ve Vyškově a vykonává mimo jiné také funkci stavebního dozoru a matriky. Téměř celé území vojenského újezdu je zalesněno. Nezalesněné a odlesněné plochy tvoří především různé vojenské areály. Na území vojenského újezdu se nachází i Myslejovická nádrž. K roku 2016 není na území újezdu nikdo hlášen k trvalému pobytu.

Součástí vojenského újezdu Březina jsou katastrální území Doubrava u Březiny, Kotáry, Osina, Pulkava, Stříbrná u Březiny a Žbánov.

Památky na území vojenského újezdu 

 kulturní památky
 Zámek Ferdinandsko
 Hrad Horní Melice
 Hrad Vícov (Ježův Hrad)
 Hradiště Obrova noha
ostatní památky
 Hrad Starý Plumlov (Drahans)
 Hrad Smilovo hradisko (též Smilův hrad)
 Hrad Myslejovice

Historie 
Počátkem 30. let došlo v Německu nástupem Adolfa Hitlera k moci ke změně bezpečnostní situace Československa. Byla přijata řada opatření, mezi nimiž bylo i rozhodnutí vlády ČSR ze dne 7.2.1936 o vybudování vojenského tábora v jižní části lesního komplexu Drahanské vrchoviny, který byl majetkem olomouckého arcibiskupství. Lesy byly postupně státem vyvlastněny a již k 1. listopadu 1935 bylo zřízeno Velitelství výcvikového tábora v Dědicích u Vyškova, o rok později zde přišla osádka. Byly prováděny intenzívní práce, postupně došlo k vybudování dělostřelecké, pěchotní a letecké střelnice. V kasárnách byl umístěn pluk útočné vozby, vyzbrojený tanky LT-35 a obrněnými vozidly; ve Vyškově bylo zřízeno Učiliště útočné vozby. V prostoru byly od roku 1937 stavěny cvičné železobetonové objekty pro výcvik osádek československého pohraničního opevnění, v tomtéž roce bylo zřízeno vyškovské vojenské letiště.

Po obsazení státu nacistickým Německem a vzniku Protektorátu Čechy a Morava byl 26. března 1939 vojenský prostor převzat Němci a přejmenován na Truppenübungsplatz Wischau. V kasárnách na Kozí Horce byla umístěna Německá praporčická škola tankových vojsk. V roce 1940 vydal říšský protektor Konstantin von Neurath výnos o vystěhování 33 obcí Drahanské vrchoviny. Účelem toho bylo jednak dočasně rozšířit vojenskou střelnici, ale hlavně vytvořit německý koridor, který měl propojit německé ostrůvky na Litovelsku a Olomoucku přes německý ostrůvek u Vyškova s německými obcemi na Brněnsku. V takto rozšířeném vojenském prostoru bylo vybudováno množství pevnůstek, které sloužily k tahání cvičných cílů či jako pozorovatelny. Vystěhované vesnice byly poškozeny, nejvíce utrpěly ty, které sloužily jako cvičné cíle. Po ukončení bojů druhé světové války se lidé, kteří byli násilně vystěhováni, začali vracet zpět do svých domovů, přičemž nebylo zcela jasné, zda střelnice ve stávajícím rozsahu bude zachována. 29. května 1945 bylo rozhodnuto, že Vyškovská vojenská střelnice zůstane v rozsahu, v jakém byla před okupací v roce 1939.

Zmenšení 
Ministr obrany Alexandr Vondra 8. listopadu 2011 informoval starosty obcí Vyškovska, že ministerstvo obrany počítá s redukcí rozlohy vojenského újezdu Březina o cca 5 %. Jihomoravský hejtman Michal Hašek při tomto jednání dohodl rozšíření využitelnosti vojenského výcvikového prostoru pro výcvik složek Integrovaného záchranného systému Jihomoravského kraje, zejména Policie ČR. O zrušení VÚ Brdy a zmenšení dalších 4 vojenských újezdů včetně Březiny nejpozději k roku 2015 rozhodla vláda na začátku ledna 2012. Vojenský újezd má být zmenšen o 750 ha, tedy asi 5 % své rozlohy. Z újezdu má být vyjmuta nejvýchodnější část, která přiléhá ke katastru městyse Brodek u Prostějova, včetně okolí obce Podivice, která dosud je újezdem zcela obklopena. To jí bránilo ve využití evropských fondů, plné spolupráci s mikroregiony a rozvoji cykloturistiky. Změna má vyřešit i restituční nároky rodiny Belcrediů. Podivice dosud nemají zaveden plyn a k dovozu dříví z okolních lesů potřebují obyvatelé povolenky.

Zákonem č. 15/2015 Sb., o hranicích vojenských újezdů, došlo od 1. ledna 2016 ke zmenšení rozlohy vojenského újezdu. V souvislosti s budoucím zmenšením vojenského újezdu proto došlo v letech 2013 a 2014 k vyčlenění těchto nových katastrálních území: Cihelny u Podivic (vyčleněno k 31. říjnu 2013 z dosavadního k. ú. Kotáry), Chaloupky u Otaslavic (vyčleněno k 3. březnu 2014 z dosavadního k. ú. Pulkava), Občiny u Drahan (vyčleněno k 29. říjnu 2013 z dosavadního k. ú. Osina), Osinky u Krumsína (vyčleněno k 29. říjnu 2013 z dosavadního k. ú. Osina), Ostatky u Křenůvek (vyčleněno k 29. říjnu 2013 z dosavadního k. ú. Osina), Žleb u Prostějoviček (vyčleněno k 6. listopadu 2013 z dosavadního k. ú. Osina).

Podle téhož zákona se Cihelny u Podivic připojily k obci Podivice, Chaloupky u Otaslavic k obci Otaslavice, Občiny u Drahan k obci Drahany, Osinky u Krumsína k obci Krumsín, Ostatky u Křenůvek k obci Myslejovice a Žleb u Prostějoviček k obci Prostějovičky (kromě Cihelen u Podivic tedy všechny zároveň přešly do Olomouckého kraje). Zbývající území i nadále spravuje újezdní úřad ve Vyškově.

Územní členění 
Vojenský újezd byl utvořen na území původně patřícím ke katastrálním územím těchto obcí:

z někdejšího politického okresu Prostějov
 Bousín
 Drahany
 Hamry, nyní část Plumlova
 Kobylničky, nyní část Myslejovic
 Krumsín
 Malé Hradisko
 Myslejovice
 Otaslavice
 Prostějovičky
 Sněhotice
 Stínava
 Vícov
 Žárovice, nyní část Plumlova

z někdejšího politického okresu Boskovice
 Repechy, nyní část Bousína

z někdejšího politického okresu Vyškov
 Podivice
 Radslavice (katastrální území Radslavice a Radslavičky)
 Dědice, nyní část Vyškova
 Rychtářov, nyní část Vyškova
 Krásensko
 Studnice
 Nové Sady
 Pustiměř
 Zelená Hora

Části uvedených katastrálních území byly v rámci vojenského újezdu k 1. červnu 1977 sloučeny do šesti nových katastrálních území, na které se vojenský újezd člení i po svém zmenšení v roce 2016:
 Doubrava u Březiny
 Kotáry
 Osina
 Pulkava
 Stříbrná u Březiny
 Žbánov

Počet obyvatel k jednotlivým datům 
 1. ledna 2001 – 7 obyvatel
 12. června 2002 – 9 obyvatel
 1. ledna 2003 – 6 obyvatel
 1. ledna 2004 – 3 obyvatelé
 31. prosince 2004 – 2 obyvatelé
 1. ledna 2006 – 5 obyvatel
 1. ledna 2012 – 2 obyvatelé
 1. ledna 2016 – 0 obyvatel

Fotogalerie

Panorama

Odkazy

Poznámky

Reference

Externí odkazy 
 
 Vojenský újezd Březina
 Územní plán vojenského újezdu Březina
 Viktoria Höhe - stránky o opomíjeném koutu Drahanské vrchoviny
 vvpdedice.net - stránky věnované zejména historii vojenského výcvikového prostoru Dědice
 Parlamentní volby 2002 ve volebním okrsku Březina

 
Březina
Geografie okresu Vyškov
Vojenství v Jihomoravském kraji