Alsószerdahely

Alsószerdahely (1899-ig Vág-Szerdahely, szlovákul Dolná Streda) község (korábban egy ideig Szered része) Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban. Szlovák község a magyar-szlovák nyelvhatár mentén.

Fekvése 
A Kisalföld északi peremén, Szeredtől 3 km-re délre, a Vág jobb partján fekszik.

Története 
Területén már az őskorban megtelepedett az ember, amint azt a boleráz csoport lelőhelyén itt megtalált ún. "Szerdahelyi Vénusz" idolszobrocska is bizonyítja.

1283-ban IV. László oklevelében az esztergomi érsekség birtokaként említik először Zeredahel alakban. 1312-ben Csák Máté serege felégette a falut. 1553-ban említik újra, amikor valószínűleg egy török betörés után újjá kellett építeni. 1571-ben mint fontos vásártartási joggal rendelkező kisvárost említik, mely az esztergomi érsekség egyik gazdasági központja. Szent Jakab temploma 1781-ben épült klasszicista stílusban.

Vályi András szerint "Vág Szerdahely. Tót falu Pozsony Várm. földes Ura az Esztergomi Érsekség, ’s mintegy 16 kuriális Nemesek is laknak benne, lakosai katolikusok, fekszik Szeredhez 1/2 órányira; határja jó termékenységű, legelője hasznos, erdeje is van."

Fényes Elek szerint "Szerdahely (Vágh), vegyes tót-magyar f., Poson vmegyében, Szered mellett. Lakja 1051 kath., 21 zsidó. Van kath. paroch. temploma, jó határa; hajó-malmai a Vágh vizén. F. u. az esztergomi érsek. Ut. p. N.-Szombat".

Lakossága 1910-ben szinte teljes egészében római katolikus vallású volt. A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Galántai járásához tartozott.

Közigazgatásilag 1970-ben Szered-hez csatolták, 1990 óta ismét önálló község.

Népessége
1880-ban 1190 lakosából 994 szlovák és 99 magyar anyanyelvű volt.

1890-ben 1278 lakosából 1003 szlovák és 235 magyar anyanyelvű volt.

1900-ban 1308 lakosából 1191 szlovák és 74 magyar anyanyelvű volt.

1910-ben 1478 lakosából 1207 szlovák, 242 magyar, 23 német és 6 egyéb anyanyelvű volt.

1921-ben 1555 lakosából 1475 csehszlovák és 48 magyar volt.

1930-ban 1658 lakosából 1633 csehszlovák és 14 magyar volt.

1991-ben 1286 lakosából 1246 szlovák és 17 magyar volt.

2001-ben 1304 lakosából 1227 szlovák, 46 cigány, 15 magyar és 12 cseh volt.

2011-ben 1424 lakosából 1298 szlovák, 17 magyar és 11 cseh volt.

2021-ben 1654 lakosából 1567 (+9), 21 (+1) magyar, (+1) cigány, 26 (+3) egyéb és 40 ismeretlen nemzetiségű volt.

Demográfia

Népességének nemzetiségek szerinti alakulása

Neves személyek 
 Itt született 1900. szeptember 17-én Ján Majko barlangász, az aggteleki Baradla-barlang Domica ágának felfedezője.
 Itt született 1926-ban Vojtech Mihálik költő.
 Itt szolgált 1612-1624 között Babóthy Ferenc (1587 körül–1632) kanonok.
 Itt szolgált mint káplán Demény Dezső (1871-1937) római katolikus pap, író, zeneszerző, karnagy.
 Itt szolgált 1936-1937-ben Presinszky Ferenc (1908-1970) plébános.
 Itt szolgált 1938-ban Szüllő Rezső (1912–1982) plébános.

Nevezetességei 

 Szent Jakab tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1781-ben épült klasszicista stílusban.
 A Vág folyó holtágánál elterülő védett területen található a bakcsó (népies nevén vakvarjú) élőhelye. A természetvédők 2011-ben megközelítőleg száz bakcsópárt számláltak itt össze.

Jegyzetek

Források 
Juraj Bárta - Juraj Pavúk 1959: Lengyelské sídlisko na "Vŕškoch" pri Dolnej Strede. Arch. roz. 11, 482-488.

További információk 
 Községinfó
 Alsószerdahely Szlovákia térképén
 Tourst Channel.sk
 Travelatlas.sk

Alsoszerdahely
Alsoszerdahely