Berekböszörmény

Berekböszörmény község Hajdú-Bihar vármegyében, a Berettyóújfalui járásban.

Fekvése 
A magyar-román határ mellett fekszik, Biharkeresztestől délre; földrajzi szempontból a Bihari-sík délkeleti peremén.

További szomszédai: délnyugat felől Körösszegapáti, nyugat felől az utóbbihoz tartozó Körmösdpuszta, északnyugat felől pedig Told. Keleti és déli irányból Romániához tartozó területek határolják, a legközelebbi szomszéd település ebben az irányban Körösszeg (Cheresig) dél-délkeleti irányban.

Megközelítése 
A településen végighúzódik a Biharkeresztes-Komádi közti 4215-ös út, közúton csak ezen az útvonalon érhető el mindkét végponti település irányából.

Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasútállomás a  Biharkeresztes vasútállomása.

Története 

Berekböszörmény egykor a vidék legnagyobb községe volt, 1396-ban a körösszegi várhoz tartozott. Nagy- és Berekböszörmény egykor ikerközségek voltak, és a hagyományok szerint az itt levő Vernyike dűlő helyén állt valamikor Vernyike-Böszörmény község is. 1421-ben a korabeli oklevelek Berekböszörményt falunak, Nagyböszörményt pedig városnak írták le. 1554-es adólajstrom pedig külön Nagyböszörmény és külön Bereg helységet említett. 1520-ban a település birtokosai a Csákyak voltak. Az ekkori vámösszeírásban Böszörmény néven mint vámszedőhely szerepel. A falu egykor vásáros hely volt, és az 1800-as évek elején Serfőzdéje is volt.

A település fennmaradt régi helynevei közül említést érdemel Korhánydomb, és a Budai halom, és a falu határán vonul át az ún. Ördögárok is. A 18. század végén a Csáky család itt szép úrilakot is épített.

Közélete

Polgármesterei

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 89%-a magyar, 11%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,5%-a magyarnak, 0,3% bolgárnak, 19,2% cigánynak, 2,1% románnak mondta magát (10% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 4,9%, református 52,3%, evangélikus 0,2%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 23,1% (14% nem válaszolt).

Nevezetességei 
 Református temploma 1678-ban épült, 1783-ban átalakították.
 Hársfasora Hajdú-Bihar megye védett természeti értékeinek részét képezi.
 A településtől nyugatra halad el a szarmaták által 324 és 337 között épített, az Alföldet körbekerülő Csörsz-árok vagy más néven Ördögárok nyomvonala.

Híres emberek 

 Itt született 1783-ban Szivák Miklós úrbéri terheket viselő, jobbágytelken élő kisnemes, az 1848-as első népképviseleti országgyűlés tagja; a Verőce vármegyei Antal Mihállyal együtt ők ketten voltak az első parasztképviselők. 
Itt született 1906. szeptember 25-én Kovács Dezsőné Balogh Margit korrekorder. (110 év és 230 nap)
 Itt született 1888. augusztus 11-én Emőd Tamás költő.
 Itt született 1927. július 25-én prof. dr. Leel-Őssy Lóránt, ideg-elmegyógyász főorvos, címzetes egyetemi tanár. (2008)
 Itt született 1928. február 5-én Tarsoly Elemér Jászai Mari-díjas színművész.
 Itt született 1936. június 13-án Veres Győző kétszeres, egyben első magyar súlyemelő világbajnok, sokszoros olimpiai, világ- és Európa-bajnoki érmes. 18 világcsúcsdöntés fűződik nevéhez.

Források

Jegyzetek

További információk 
 Berekböszörmény az utazom.com honlapján

Hajdú-Bihar megye települései
Bihar vármegye települései