alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Перебор (Свердловскан область)

Перебор () — Свердловскан областан Каменскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (98%).

Билгалдахарш 

Каменскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Перевалова

Перевалова () — Свердловскан областан Махнёвскан муниципалан кхоллам йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Махнёвскан муниципалан кхоллам нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Перегон (Екатеринбург)

Перегон () — Свердловскан областан Екатеринбург йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: хууш дац.

Билгалдахарш 

Екатеринбург нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Перегрузочни

Перегрузочни () — Свердловскан областан Верхни Салдан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (85%), гӀезалой (15%).

Билгалдахарш 

Верхни Салдан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Перепряжка

Перепряжка () — Свердловскан областан Нижнесергинскан кӀоштара эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: гӀезалой (92%), башкираш (8%).

Билгалдахарш 

Нижнесергинскан кӀоштан нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Перескачка

Перескачка () — Свердловскан областан Первоуральскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (81%), гӀезалой (6%), башкираш (7%).

Билгалдахарш 

Первоуральскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Пермяки (Шалян гӀалин гуо)

Пермяки () — Свердловскан областан Шалян гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (88%).

Билгалдахарш 

Шалян гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Першата (Свердловскан область)

Першата () — Свердловскан областан Камышловскан кӀоштара эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Камышловскан кӀоштан нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Першина (Свердловскан область)

Першина () — Свердловскан областан Ирбитан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Ирбитан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Першино (Свердловскан область)

Першино () — Свердловскан областан Режан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (87%), удмурташ (10%).

Билгалдахарш 

Режан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Песчани Карьер

Песчаный Карьер () — Свердловскан областан Верхни Салдан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (87%), гӀезалой (6%), украинаш (8%), мордвинаш (3%).

Билгалдахарш 

Верхни Салдан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Петим

Петим () — Свердловскан областан Гарин гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Гарин гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Петрова (Серован гӀалин гуо)

Петрова () — Свердловскан областан Серован гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Серован гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Петрово (Туринскан гӀалин гуо)

Петрово () — Свердловскан областан Туринскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Туринскан гӀалин гуонан нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Петрокаменски

Петрокаменски () — Свердловскан областан Горноуральскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (98%).

Билгалдахарш 

Категори:Горноуральскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Печеркино (Свердловскан область)

Печеркино () — Свердловскан областан Пышман гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (99%).

Билгалдахарш 

Пышман гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Пиджакова

Пиджакова () — Свердловскан областан Талицан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Талицан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Пилигримова

Пилигримова () — Свердловскан областан Тугулыман гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Тугулыман гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Пиневка

Пиневка () — Свердловскан областан Ирбитан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Ирбитан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Пинягина

Пинягина () — Свердловскан областан Верхотурьен гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Верхотурьен гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Пирогово (Свердловскан область)

Пирогово () — Свердловскан областан Каменскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (89%), башкираш (8%).

Билгалдахарш 

Каменскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Писанец (Росси)

Писанец () — Свердловскан областан Артёмовскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (95%).

Билгалдахарш 

Артёмовскан гӀалин гуонан нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Пия

Пия () — Свердловскан областан Верхотурьен гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (76%), чувашаш (24%).

Билгалдахарш 

Верхотурьен гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Плантация (Махнёвскан муниципалан кхоллар)

Плантация () — Свердловскан областан Махнёвскан муниципалан кхоллам йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: хууш дац.

Билгалдахарш 

Махнёвскан муниципалан кхоллам нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Платина (Свердловскан область)

Платина () — Свердловскан областан Нижни Туран гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (96%), гӀезалой (3%).

Билгалдахарш 

Нижни Туран гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Белхан категори
Платоново (Свердловскан область)

Платоново () — Свердловскан областан Шалян гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (98%).

Билгалдахарш 

Шалян гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Плотина (Свердловскан область)

Плотина () — Свердловскан областан Невьянскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: хууш дац.

Билгалдахарш 

Невьянскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Плюхина

Плюхина () — Свердловскан областан Махнёвскан муниципалан кхоллам йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Махнёвскан муниципалан кхоллам нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Победа (Свердловскан область)

Победа () — Свердловскан областан Камышловскан кӀоштара эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Камышловскан кӀоштан нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Поварня (Свердловскан область)

Поварня () — Свердловскан областан Белоярскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (91%), гӀезалой (4%).

Билгалдахарш 

Белоярскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Подгарнични

Подгарнични () — Свердловскан областан Серован гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Серован гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Подгорни (Красноуфимскан гӀалин гуо)

Подгорни () — Свердловскан областан Красноуфимскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (98%).

Билгалдахарш 

Красноуфимскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Подкина (Свердловскан область)

Подкина () — Свердловскан областан Махнёвскан муниципалан кхоллам йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Махнёвскан муниципалан кхоллам нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Поедуги (Свердловскан область)

Поедуги () — Свердловскан областан Ачитан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: хууш дац.

Билгалдахарш 

Ачитан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Позариха

Позариха () — Свердловскан областан Каменскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (94%).

Билгалдахарш 

Каменскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Поздняковка

Поздняковка () — Свердловскан областан Нови Лялян гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Нови Лялян гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Покап

Покап () — Свердловскан областан Нижни Туран гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Нижни Туран гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Покровски (Артёмовскан гӀалин гуо)

Покровски () — Свердловскан областан Артёмовскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (95%).

Билгалдахарш 

Артёмовскан гӀалин гуонан нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Полдневи (Артёмовскан гӀалин гуо)

Полдневи () — Свердловскан областан Артёмовскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (98%).

Билгалдахарш 

Артёмовскан гӀалин гуонан нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Полдневой (Богдановичан гӀалин гуо)

Полдневой () — Свердловскан областан Богдановичан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (95%).

Билгалдахарш 

Богдановичан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Полеводство

Полеводство () — Свердловскан областан Екатеринбург йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (82%), гӀезалой (7%), башкираш (6%).

Билгалдахарш 

Екатеринбург нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Полуденка (Алапаевскан гӀалин гуо)

Полуденка () — Свердловскан областан Алапаевскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Алапаевскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Полуденни (Свердловскан область)

Полуденни () — Свердловскан областан Нови Лялян гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: хууш дац.

Билгалдахарш 

Нови Лялян гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Полухино (Свердловскан область)

Полухино () — Свердловскан областан Красноуфимскан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: хууш дац.

Билгалдахарш 

Красноуфимскан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Полушина

Полушина () — Свердловскан областан Тугулыман гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (98%).

Билгалдахарш 

Тугулыман гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Понил

Понил () — Свердловскан областан Ивделан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (86%).

Билгалдахарш 

Ивделан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Поперечни (Свердловскан область)

Поперечни () — Свердловскан областан Серован гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: хууш дац.

Билгалдахарш 

Серован гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Попов Лог

Попов Лог () — Свердловскан областан Нови Лялян гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Нови Лялян гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Поротникова (Свердловскан область)

Поротникова () — Свердловскан областан Талицан гӀалин гуонан йукъайогӀу эвла.

Бахархойн дукхалла 
Бахархойн дукхаллин динамика:

2002 шарахь ларарца къаьмнийн хӀоттам: оьрсий (100%).

Билгалдахарш 

Талицан гӀалин гуо нах беха меттигаш
Свердловскан областан нах беха меттигаш
Lomanské duby

Lomanské duby jsou dva památné stromy u hospodářského dvora Lomany nedaleko Lomničky.

Lomanský dub I. je dub letní (Quercus robur) ležící 400 metrů severozápadně od dvora, při silnici III/2054 (Plasy – Dražeň), do níž zasahuje. Jeho stáří bylo odhadováno na 700 let, výška 28 m, průměr koruny 20 m, průměr kmene 260 cm a obvod 776 cm (měření 1998). Severní část kmene i koruny byla suchá a bez kůry. Podle pověsti cestou kolem dubu prošel i Jan Žižka se svým vojskem a proto je někdy nazýván Žižkův dub. Dne 12. června 2018 se dub vyvrátil a zřítil na přilehlé pole.

Lomanský dub II., také dub letní, se nachází na cestě Plasy – Lomnička (silnice III/2056), 200 metrů jihozápadně od dvora. Obvod boulovitého kmene je 754 cm, koruna o šířce 16 m dosahuje do výšky 22 m (měření 1998), ale v roce 2003 ve stáří asi 500 let dub uhynul. Zatím je ponechán a nebude kácen.

Duby jsou chráněny od roku 1978 pro svůj věk, vzrůst a první zmíněný i jako krajinná dominanta.

Galerie

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

Zaniklé duby v Česku
Památné duby letní v Plzeňském kraji
Památné duby v okrese Plzeň-sever
Památné stromy v Plaské pahorkatině
Žižkovy duby
Plasy
Javor ve Chříči

Javor v Chříči byl památný strom u Chříče v okrese Plzeň-sever.

Historie 
Přibližně 280 let starý javor mléč kultivar 'Schwedleri' (Acer platanoides) stál na zahradě u hájovny V Háji vpravo od silnice vedoucí na Slatinu. Před svým zánikem měl javor jednu ze tří hlavních větví odlomenou i s částí kmenu, dvě zbylé větve se větvily ve výšce 2,5 m. Měřený obvod kmene byl 424 cm, plochá jednostranná koruna o průměru 16 m dosahovala do výšky 27,5 m (měření v roce 2000). Strom byl chráněn od roku 1987 pro svůj vzrůst a jako krajinná dominanta.

Zrušení památkové ochrany 
Při kontrole památných stromů v březnu 2010 bylo zjištěno, že v minulosti vlivem silného větru došlo k odlomení velké části koruny, což vedlo k pozdějšímu zániku stromu. Správa CHKO Křivoklátsko zrušila ochranu někdejšího památného stromu s účinností k 30. srpnu 2010.

Odkazy

Reference

Související články 
 Seznam památných stromů v Česku

Zaniklé javory v Česku
Památné javory v Plzeňském kraji
Památné javory mléče v Česku
Památné stromy v okrese Plzeň-sever
Památné stromy v Plaské pahorkatině
Památné stromy v CHKO Křivoklátsko
Chříč
Klentnice

Obec Klentnice (jméno je v jednotném čísle, německy Klentnitz) se nachází cca 4 km severně od Mikulova. Jedná se o rekreační a vinařskou obec v Mikulovské vinařské podoblasti (viniční tratě Bavorsko, Stará hora, Pod Klentnicí, Pod lomem, Nad sv. Leonardem). Žije zde  obyvatel.

Název 
Písemné doklady až do 19. století jsou německé, německé jméno nicméně zřejmě vzešlo z původního českého Klementice odvozeného od osobního jména Klement. Výchozí tvar Klementici pak byl pojmenováním obyvatel vsi a znamenal "Klementovi lidé". Podoba Klentnice, která se do písemných záznamů dostala až v 19. století, vznikla z německé a zprvu byla v množném čísle. Od roku 1958 je jméno Klentnice v čísle jednotném.

Historie obce 
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1332 (Glemptitz). V roce 1575 ji získala spolu s Mikulovem knížata z Dietrichštejna, která z tohoto území odešla až v roce 1945 po skončení druhé světové války. Od 1. července 1980 do 23. listopadu 1990 byla obec součástí Mikulova.

Počet obyvatel 

Podle posledního sčítání lidu bylo v obci Klentnice registrováno 155 adres a 167 domácností, počet obyvatel 555. Z celkového počtu obyvatel bylo žen 328 a mužů 227 (pod 15 let dívek 25 a chlapců 37).

Pamětihodnosti

Kulturní památky 

 Kostel svatého Jiří – barokně klasicistní stavba od Jana Karla Hromádka z let 1783–1785 s vnitřní výzdobou sochaře Ondřeje Schweigla a malíře Josefa Winterhaldera.
 zřícenina hradu Sirotčí hrádek na vápencovém bradle nad obcí
 bývalá fara vedle kostela, nyní kavárna
 sochy svatého Leonarda, Floriána, Jana Nepomuckého

Přírodní památky 
 Národní přírodní rezervace Růžový vrch.
 Přírodní památka Kočičí skála
 Přírodní památka Kočičí kámen
 památná lípa v centru obce

Galerie

Reference

Související články 
 Římskokatolická farnost Klentnice

Externí odkazy 
 
 
 Stránky obce

 
Vesnice v okrese Břeclav
Obce v okrese Břeclav
Mikulovsko
Mikulovská vinařská podoblast
Sídla v Dolnomoravském úvalu
Sídla v CHKO Pálava
Kočičí kámen

Přírodní památka Kočičí kámen, ev. č. 878, se nacházela na území obce Bavory v okrese Břeclav v Jihomoravském kraji, přibližně 2 km jižně od obce Klentnice a byla v péči správy CHKO Pálava. V blízkosti se nachází přírodní památka Kočičí skála.

Předmět ochrany 
Důvodem ochrany bylo vápencové skalisko s velmi bohatou květenou, typickou pro oblast Pálavy, jako je například lipnice bádenská, kostřava sivá, válečka prapořitá. Tato samostatná přírodní památka byla zrušena byla 27. září 2000 a Kočičí kámen se poté stal součástí národní přírodní rezervace Tabulová, Růžový vrch a Kočičí kámen, následně zrušené v roce 2014 a přeměněné na národní přírodní rezervaci Tabulová.

Galerie

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 

 Kočičí kámen na turistika.cz

Přírodní památky v okrese Břeclav
Skalní útvary v Jihomoravském kraji
Sedimentární skalní útvary v Česku
CHKO Pálava
Klentnice
Chráněná území vyhlášená roku 1905
Rožský dub

Rožský dub (nebo též Rožanský dub, Božský dub) je památný strom u osady Rohy nedaleko vsi Bohy. Dub letní (Quercus robur) stojí nedaleko hráze zaniklého rybníka, je starý přibližně 320 let, měřený obvod kmene dosahuje 535 cm a výška 17 m (měření 1977). Chráněn od roku 1978 pro svůj vzrůst.

Externí odkazy 
 Strom v evidenci památných stromů Agentury ochrany přírody a krajiny ČR

Památné duby letní v Plzeňském kraji
Památné duby v okrese Plzeň-sever
Památné stromy v Plaské pahorkatině
Přírodní park Berounka
Bohy
Spisy

Spisy (, ktuvim) je označení pro třetí (a nejmladší) část Tanachu, tj. židovských posvátných Písem. Obsahují „ostatní“ knihy, které nejsou v Tóře a v prorocích. Svou povahou jsou tedy nejrůznějšího charakteru, od poezie a modliteb přes mudroslovná pojednání až po knihy výpravné, historické či prorocko-apokalyptické.

Patří sem následující knihy:

 Žalmy
 Jób
 Přísloví
 Píseň písní
 Rút
 Pláč
 Kazatel
 Ester
 Daniel
 Ezdráš
 Nehemjáš
 1. a 2. Paralipomenon

Externí odkazy 
 

Starý zákon
Biblické knihy
Mikulovská alej

Mikulovská alej je lipová a kaštanová alej doprovázející silnici č. 40 z Mikulova do Sedlece. Alej není chráněna v kategorii památný strom.

Externí odkazy 
 

Aleje v okrese Břeclav
Příroda v Mikulově
CHKO Pálava
Přírodní památky v Česku

Přírodní památka (zkratka PP) je území obvykle menší rozlohy zřízené k ochraně určitých přírodních objektů místní až státní hodnoty. Je obdobou národní přírodní památky.

Status přírodní památky mělo k červnu 2012 v České republice 1 271 území a objektů, k prosinci 2013 to pak bylo již 1 357 území. Na počátku ledna 2018 se v ČR nacházelo 1 556 přírodních památek.

Chráněné území 
Původně byla tato kategorie zamýšlena pro ochranu menších území, v nichž je účelem ochrany významný přírodní fenomén neživé přírody (např. geologický či hydrologický), nebo významná lokalita ohroženého druhu. V současné době do této kategorie jsou obecně řazena i malá území jiných účelů ochrany (např. taková, která by z hlediska ochranných podmínek spadala spíše pod kategorii přírodní rezervace, neboť v nich jde primárně o ochranu určitého biotopu).

Příčinou tohoto nejasného pojetí kategorie přírodní památka je fakt, že přírodní památka je sice definována zákonem č. 114/1992 Sb. o ochraně přírody a krajiny, ovšem tento zákon věnuje problematice ochranných podmínek v přírodní památce jen 1 krátký paragraf s tím, že konkrétní ochranné podmínky určí orgán ochrany přírody při jejím vyhlášení. Při novelizaci zákona v roce 2004 navíc bylo toto nejasné pojetí kategorie posíleno tím, že většina lokalit soustavy Natura 2000 (tzv. Special Area of Conservation, území zvláštní ochrany) by měla být rovněž vyhlášena v kategorii přírodní památka (ač jde často o poměrně velká území, jejichž účelem má být někdy druhová a někdy naopak biotopová ochrana). Rozdíl mezi přírodní památkou a přírodní rezervací se tak v praxi často zcela stírá.

Specificky na území Národního parku Šumava došlo k tomu, že některé plochy s 1. zónami, vyhlášené již před vznikem národního parku jako maloplošná chráněná území, jsou nadále v seznamech ochrany přírody (např. seznam chráněných území v okresu Prachatice) evidována jako přírodní památky (např. Modravské slatě nebo Stožec). To je značně matoucí, neboť stupeň faktické ochrany přírody je v 1. zóně národního parku výrazně přísnější než v „běžné“ přírodní památce.

Vyhlašování 
Přírodní památku vyhlašuje vyhláškou krajský úřad, správa chráněné krajinné oblasti, správa národního parku nebo statutární město.

Značení přírodních památek 
Přírodní památka je po obvodu značena malým státním znakem České republiky a dvěma červenými pruhy na sloupech a kmenech stromů. Spodní pruh je zakreslen pouze na straně směrem k nechráněnému území, zatímco horní pruh obíhá celý obvod kmene. Při vstupu na území přírodní památky jsou tedy viditelné dva červené pruhy, při jeho opuštění pak návštěvník vidí pouze jeden pruh.

Reference

Související články 

 Přírodní památka
 Národní přírodní památky v Česku

Externí odkazy 
 
 

 
Chráněná území v Česku
Česko
Mlýn

Mlýn je budova a technologické zařízení, sloužící k mletí obilí na mouku a ostatní produkty nebo k mletí rudy (kulový mlýn), popřípadě jiných potravinářských či průmyslových surovin (kolový mlýn). Uvnitř této budovy je umístěn mlecí stroj, který tuto činnost vykonává, zpravidla válcové stolice nebo mlýnské kameny, používané v minulosti. Ve mlýně, pro dosažení požadované kvality a typu výsledných produktů musí být kromě pohonného zařízení a rozvodů také ostatní mlýnské stroje. Jedná se o stroje na čištění zrna (aspiratér, tarár, žejbro, koukolník – trieur ad.) na loupání zrna – loupačky, třídění rozemletých produktů – vysévače, dále pak čištění a třídění krupice – reforma. K dopravě slouží kapsové a šnekové dopravníky nebo pneumatické – vzduchové zařízení. Mlecí proces ve mlýně lze velmi zjednodušeně zařadit do těchto okruhů: čištění zrna, loupání zrna, mletí (rozemílání, šrotování, vymílání, domílka), třídění (vysévání), čištění krupice a popřípadě ještě dodatečné úpravy např. míchání.

Rozeznáváme několik základních druhů mlýnů, které jsou členěny zejména podle druhu energie, jež je pohání:
 vodní mlýn – tento druh mlýna je poháněn vodním tokem a může být dále rozlišován podle druhu náhonu, který žene mlýnské kolo. 
Od poslední čtvrtiny 19. století byly rozšířeným pohonem vodních mlýnů turbíny.
 horní náhon (vrchní voda) – voda dopadá na lopatky mlýnského kola shora.
 dolní náhon (spodní voda) – voda teče pod kolem, kde působí na lopatky.
 střední voda – vodní kola se středním nátokem
Ve středověku byly používány dva typy vodního mlýna:
1) člunový – mlýnské kolo bylo umístěno mezi dva čluny. Často používáno na velkých řekách, kde byly se břehem spojeny lávkou. Úpadek nastal s rozvojem technologií a nárůstem říční dopravy.
2) zděný – v dnešní době stále přetrvávající, mlýn byl vystavěn ve zděné budově u vodního zdroje.
 větrný mlýn – tento druh je poháněn větrem, který se opírá do lopatek větrného mlýna. Typickým krajem větrných mlýnů je Nizozemsko (což je ale poněkud zavádějící, protože značná část těchto mlýnů jsou ve skutečnosti větrem hnaná vodní čerpadla).
 parní mlýn – pohon zabezpečuje parní stroj. První parní mlýn v Rakouském císařství byl otevřen v Telči Jakubem Langem roku 1807, spolu s jeho textilní továrnou.
 mlýn na elektrický pohon – současný pohon válcových mlýnů.

Související články 
Seznam vodních mlýnů v Česku
Seznam větrných mlýnů v Česku 
Hamr
 Sovovy mlýny
 Winternitzovy mlýny
 Molinologie
 Automatické mlýny
 Mlýnek (mlejnek)
 Mlýnice (mlejnice)
 Mlynář
 Mlýnky na obilí

Externí odkazy 
 
 
 
 Vodní mlýny
 Těšitelová, M. (1963): Slovník starých českých mlýnů. Naše řeč, 46, s. 185-193.

Stroje
Zemědělské budovy
Potravinářské stroje
Mlynářství
Mlýn (rozcestník)

Slovo mlýn může mít následující významy:

obecný význam
 mlýn (stroj) – stroj na mletí (rozmělňování a drcení) zrnin, masa, ale i hornin a dalších materiálů
 kulový mlýn – mletí se provádí pomocí koulí, které se pohybují v bubnu spolu s mletým materiálem
 kolový mlýn (stroj) – mletí se provádí valením kola (obvykle dvou kol) po pevné podložce 
 kuželový mlýn – mletí se provádí drcením nebo střihem mezi rýhovaným kuželem a rýhovanou kuželovou dutinou, například mlýnek na koření
 tlukadlový mlýn – mletí se provádí pomocí rotoru a statoru osazenými kolíky (tlukadly)
 mlýn – technologické zařízení a budova , v níž se mele mouka. Obecně přeneseno na všechny stavby obsahující technologické zařízení poháněné vodním kolem nebo větrnou turbínou.
 větrný mlýn
 vodní mlýn
 Porčův Mlýn
 Mlýn (hra) – stolní desková hra
 Mlýn (policie) – tajný tým České policie zřízený roku 2002 českým ministrem vnitra
 Mlýn (nakladatelství) – malé soukromé jihlavské nakladatelství
 mlýn v ragby – shluk (skrumáž) hráčů při rozehrávce

názvy sídel
 Špindlerův Mlýn, město v okrese Trutnov
 Hillův Mlýn, část obce Kytlice v okrese Děčín
 Klášterský Mlýn, část obce Rejštejn v okrese
Klatovy
 Pustý Mlýn, část obce Brumovice v okrese Opava
Dvorecký Mlýn, okres Olomouc
Hermesův Mlýn, okres Olomouc
Olejovický Mlýn, okres Olomouc
Plazský Mlýn, okres Olomouc
Velkostřelenský Mlýn, okres Olomouc
Novoveský mlýn (vojenský újezd Libavá), okres Olomouc
Nový mlýn (vojenský újezd Libavá), okres Olomouc
 … a mnoha samot

přírodní objekty
 Skalní mlýn

krycí jména
 policejní tým Mlýn, kontroverzní bývalý útvar Policie ČR

Související články 
 Mlynář (rozcestník)
 Mlýny (rozcestník)
 Mlýnek
 Mlejn
 Mlejnek

Reference

Externí odkazy
Železný dobytek

Železný dobytek (též železná kráva) je označení pro dobytek, který ve středověku majitel, obvykle příslušný kostel, vydal pachtýři s příslibem navrácení téhož počtu dobytčat stejné jakosti po skončení pachtu. Každé poražené dobytče tedy muselo být nahrazeno jiným, proto se ujalo označení železný dobytek, tj. dobytek, který nikdy neumírá. Ačkoliv se může zdát, že se jednalo pouze o středověký způsob, který byl brzy jako zjevně nespravedlivý zrušen, opak je pravdou. Některé kostely v Čechách dostávaly poplatky za železné krávy ještě na začátku 20. století.

Podle jiného zdroje se pojem vztahuje k dávné povinnosti chalupníků (od 16. stol.) odvádět trvale poplatek za krávu pronajatou od farnosti. Od toho se také odvíjí přenesený význam, kdy železná kráva (ang. a millstone, financial burden; něm. eiserne Kuh; fr. fardeau) představuje dlouhodobé n. trvalé finanční zatížení jako obtížné břemeno (zvl. pro jednotlivce, rodinný kolektiv ap.). Příklad: "Konečně se zbavím té železné krávy, příští měsíc platím poslední splátku."

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 proč a komu sloužily železné krávy 
 Jak vznikaly " železné krávy " 
 Uživatel:Kloin/Obecní kronika Malšice
 Kostel sv. Vavřince v Kožlanech
 Petra Janošíková - Staročeské názvy savců. Jejich původ a vývoj v Nové češtině. Magisterská diplomová práce

Chovatelství
Hospodářské dějiny
Právo ve středověku
Subordinacionismus

Subordinacionismus se v křesťanské teologii a v církevních dějinách nazývá učení, podle nějž v rámci Nejsvětější Trojice existuje jistá hierarchie mezi osobami (jsou si navzájem podřízeny, latinsky subordinatae). Obvykle se jako „první“, nejvyšší chápe Otec, jemu jsou pak podřízeni Syn a Duch Svatý. Toto učení, které se vyskytovalo hlavně v prvních staletích (jedním z nejznámějších zastánců byl např. Areios) bylo církví odmítnuto a odsouzeno.

Hereze v křesťanství
Ariánství
Horní Popovská lípa

Horní Popovská lípa je památný strom v dnes zaniklé vsi Popov u Jáchymova. Více než čtyřistaletá lípa malolistá (Tilia cordata) stojící u včelína v nadmořské výšce 730 m má měřený obvod kmene 907 cm a dosahuje výšky 28 m (měření 2004). Po zániku obce se zřejmě o lípu nikdo nestaral, pročež obrostla mohutnými větvemi. Jejich tíže a dutá vyhnívající skořepina kmene způsobila vylomení a pád nejmohutnější větve.

Základní údaje 

 
 název: Horní Popovská lípa
 výška: 27 m (1980), 20,5 m (1994), 28 m (1998), 28 m (1999), 22 m (2004)
 obvod: 881 cm (1980), 910 cm (1994), 898 cm (1998), 905 cm (1999), 907 cm (2004)
 věk: přes 400 let
 zdravotní stav: 3 (1980), 4 (1998)
 sanace: 2002

Stav stromu a údržba 
Strom má zajímavý růst, výrazné kořenové náběhy a část koruny vylomenou. K tomu došlo bujným růstem sekundární koruny, kterou skořepina dutého kmene nedokázala udržet. V roce 1998 došlo na odborný odběr roubů, roku 2002 bylo arboristickou firmou z Plzně provedeno konzervační ošetření lípy financované z prostředků Programu péče o krajinu ministerstva životního prostředí. Došlo na odlehčovací řez, vazbu větví v koruně a ošetření centrální dutiny.

Historie a pověsti 
Strom původně rostl mezi chalupami v zaniklé vsi Popov, která patří k obcím vysídleným po druhé světové válce. Protože od té doby zůstala opuštěná, nedochovaly se žádné příběhy ani pověsti, které by se k památným stromům vztahovaly.

Další zajímavosti 
Horní Popovské lípě byl věnován prostor v televizním pořadu Paměť stromů, konkrétně v dílu č. 15: Stromy s NEJ. Také ji ve svém díle zachytil akademický malíř Jaroslav Turek.

Památné a významné stromy v okolí 
 Dolní Popovská lípa
 Popovský jasan
 Popovská bříza

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Seznam památných stromů v okrese Karlovy Vary

Externí odkazy 
 
 Popov - Horní Popovská lípa pamatkyaprirodakarlovarska.cz
 Popov - Dolní Popovská lípa pamatkyaprirodakarlovarska.cz
 Zaniklé obce - Popov zanikleobce.cz
 Popovské památné stromy geocaching.com

Památné lípy malolisté v Česku
Památné lípy v okrese Karlovy Vary
Památné stromy v Krušných horách
Paměť stromů
Příroda v Jáchymově
Airline Transport Pilot Licence

Airline Transport Pilot Licence – Průkaz dopravního pilota

Licence ATPL opravňuje jejího držitele v rámci letové posádky (Flight Crew) k řízení letadla na pozici velitele, kapitána (PIC - Pilot In Command) ve vícečlenné posádce v provozu obchodní letecké dopravy, oproti CPL - Commercial Pilot Licence, která opravňuje létat za úplatu, mimo jiné jako velitel v jednopilotní obchodní letecké dopravě, nebo také jako první důstojník ve vícečlenné posádce. Rozdělujeme ji na ATPL(A) a ATPL(H), A je Aeroplane (letoun), H je Helicopter (vrtulník).

Jedná se o nejvyšší kvalifikaci, jaké lze v civilní letecké dopravě dosáhnout.

Předpokladem pro ATPL je:
 minimální věk 21 let
 zdravotní způsobilost I. stupně, kterou ověří pověřený lékař, např. Ústav leteckého zdravotnictví
 absolvování schváleného kurzu teoretické přípravy ve schválené výcvikové organizaci
 absolvování teoretických zkoušek na Úřadě pro civilní letectví v předmětech: letecký zákon; všeobecné znalosti letadla – drak/systémy/pohonná jednotka; všeobecné znalosti letadla – přístrojové vybavení; hmotnost a vyvážení; výkonnost; plánování letu a monitorování; lidská výkonnost; meteorologie; všeobecná navigace; radionavigace; provozní postupy; základy letu; spojení VFR; spojení IFR
 absolvování zkoušky dovednosti v předepsaném rozsahu

Žadatel o licence ATPL(A) musí být držitelem CPL(A), IR a kurzu MCC (Multi Crew Cooperation), musí mít celkový nálet minimálně 1500 hodin na letounech, z toho 500 hodin ve vícepilotním provozu, 250 hodin jako velitel letadla (PIC - Pilot In Command), 200 hodin na přeletech, 75 hodin podle přístrojů a 100 hodin v noci.

Rozlišujeme ještě licenci ATPL Frozen, jejíž držitel (Obchodní pilot s licencemi Přístrojová kvalifikace, Vícemotorová letadla, Součinnost ve vícečlenné posádce CPL/IR/MEP/MCC) získá ATPL, jakmile nalétá požadovaný minimální počet hodin a absolvuje zkoušku dovednosti.

Externí odkazy 
 

Letecká doprava
Přístrojová kvalifikace

Přístrojová kvalifikace (: Instrument Rating) opravňuje jejího držitele k řízení letadla za podmínek letu podle přístrojů (IFR - Instrument Flight Rules). Rozšiřuje pilotní licenci soukromého (PPL), obchodního (CPL) nebo dopravního pilota (ATPL) o možnost létat za zhoršených meteorologických podmínek IMC (Instrument meteorological conditions, přístrojové meteorologické podmínky), kdy ke kontrole polohy letadla a navigaci využívá přístrojové vybavení letadla (umělý horizont, radionavigační prostředky, údaje o rychlosti, vertikální rychlosti, ad.). Pro lety za VMC (Visual meteorological conditions, vizuální meteorologické podmínky) není IR potřeba, let je prováděn podle pravidel pro let za viditelnosti země (VFR - Visual Flight Rules) a ke kontrole polohy letadla a navigaci se používá přirozený horizont a srovnávací navigace, tj. srovnání mapy a krajiny pohledem z okna.

Předpokladem pro IR je:
 alespoň licence PPL v odpovídající kategorii a kvalifikaci Noční VFR (Night VFR) nebo ATPL v jiné kategorii
 CPL v odpovídající kategorii
 absolvování schváleného kurzu teoretické přípravy ve schválené výcvikové organizaci
 absolvování teoretických zkoušek na Úřadě pro civilní letectví v předmětech: letecký zákon; všeobecné znalosti letadla – přístrojové vybavení; plánování letu a monitorování; lidská výkonnost; meteorologie; radionavigace; spojení IFR
 absolvování zkoušky dovednosti v předepsaném rozsahu

Žadatel o kvalifikaci IR musí mít jako velitel letadla (PIC - Pilot In Command) nalétáno minimálně 50 hodin na přeletech.

Letectví
IR

Spojení písmen I a R může mít různé významy:

IR 
 infračervené záření (z anglického InfraRed nebo Infrared Radiation) – druh elektromagnetického záření používaný např. v dálkových ovladačích TV
 mezinárodní poznávací značka vozidel Íránu
 IR – kód ISO 3166-2 pro Írán
 Instrument Rating - z angličtiny, přístrojová kvalifikace pro létání za podmínek IFR, doložka k pilotní licenci, její rozšíření o možnost létání podle přístrojů
 Interest Rate -  úroková sazba
 inverted repeat -  zopakované obráceně, tedy palindrom
 isoprene rubber -  izoprénový kaučuk
 “International Relations” -  mezinárodní vztahy

Ir 
 iridium – chemický prvek
 Ir, člověk irské národnosti, člověk pocházející z Irska

.ir 
 .ir – internetová doména nejvyššího řádu pro Írán

Zkratky
Značky
Dolní Popovská lípa

Dolní Popovská lípa je památný strom v dnes zaniklé vsi Popov u Jáchymova. U cesty stojící lípa velkolistá (Tilia platyphyllos) má měřený obvod kmene 945 cm, ale kmen je pro váhu rostoucích větví rozdělen na dvě samostatné poloviny, mezi kterými lze projít.

Základní údaje 

 název: Dolní Popovská lípa
 výška: 20m (1980), 20 m (1994), 19,5 m (1998), 20,5 m (2004)
 obvod: 952 cm (1980), 995 cm (1994), 807 cm (1998), 943 cm (2004)
 věk: asi 400 let, 600 let (označení v místě)
 zdravotní stav: 4 (1980), 4 (1998)
 sanace: 2002

Stav stromu a údržba 
Lípa má dutý kmen rozdělený na dvě části. Aby nedocházelo k udusávání půdy v dutině, byl mezi nimi zbudován speciální chodníček. Hlavní větve jsou vykotlané. Roku 2002 bylo provedeno konzervační ošetření lípy financované z prostředků Programu péče o krajinu ministerstva životního prostředí.

Historie a pověsti 
Lípa původně rostla u hostince, její kmen byl lemován lavicí a ověšen svatými obrázky.

Vesnice Popov, kde památná lípa roste, patří k obcím vysídleným po druhé světové válce. Protože od té doby zůstala opuštěná, nedochovaly se žádné příběhy ani pověsti, které by se k památným stromům vztahovaly.

Další zajímavosti 
Dolní Popovské lípě byl věnován prostor v televizním pořadu Paměť stromů, konkrétně v dílu č. 15: Stromy s NEJ.

Památné a významné stromy v okolí 
 Horní Popovská lípa
 Popovský jasan
 Popovská bříza

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 
 Seznam památných stromů v okrese Karlovy Vary

Externí odkazy 
 
 Popov - Dolní Popovská lípa pamatkyaprirodakarlovarska.cz
 Zaniklé obce - Popov zanikleobce.cz

Památné lípy velkolisté v Česku
Památné lípy v okrese Karlovy Vary
Památné stromy v Krušných horách
Paměť stromů
Příroda v Jáchymově
Václav Dušek

Václav Dušek (* 2. září 1944 Praha) je český spisovatel-prozaik a scenárista.

Původně byl malířem pokojů, později učitel na lidové škole umění, scenárista, dramaturg a redaktor.

V jeho prózách dominují postavy dospívajících mladých lidí, často z problematických rodin, kteří se snaží najít pevné místo ve světě, ale často sklouznou na okraj společnosti. Jeho první čtyři díla spojuje částečně autobiografická postava hrdiny Tadeáše Falka.

Dílo 
 Panna nebo orel (1974) – román o mladíkovi, „kterého plně prožitá láska k dívce vyvede z prostředí party mladých, pohybujících se na hranici zločinu, a pomůže mu zakotvit v činorodém, čestném životě“
 Druhý dech (1974) – volné pokračování: Tadeáš Falk „se založením rodiny začíná nový život; bojuje o lidskou důstojnost, důvěru a uznání, o lásku své nevlastní dcerky. V komorně laděném příběhu zachytil autor svět práce s porozuměním pro problémy řadového dělníka“. Zfilmováno Jurajem Herzem jako Křehké vztahy (1979) s Vladimírem Kratinou v hlavní roli
 Tuláci (1978) – soubor povídek o klukovské partě v Karlíně po 2. světové válce, která se postupně ocitá v konfliktu se zákonem. Roku 2001 natočeno Vítem Olmerem jako televizní film ČT.
 Dny pro kočku (1979) – román, námětem opět život mladých lidí, jazyk je hovorový, často i vulgární. Vypravěč Tadeáš „se dostává na scestí a upíná se k bezcharakternímu povaleči. Teprve pod dojmem první lásky k mladé dívce nachází správnou cestu“: Vyhodí z učení, odchází z domova a žije na ulici. Záhy potkává mladíka s přezdívkou Delfín a dívku Moniku, která utekla z domova pro mládež. Jenže Delfín Monu vydá policii. Tadeáš za to svého druha nenávidí a porve se s ním. Synopse na serveru pro „čtenářské deníky“
 Lovec štěstí (1980) – román o mladíkovi, který vychází z vězení a snaží se začít znovu, nakonec neúspěšně
 Kukačky (1988)
 Skleněný Golem (1989) – román o dětství a dospívání v 50. letech v rozvrácené rodině „nepřítele socialismu“, v internátě hornických učňů a na vojně. Byl napsán již počátkem 80. let, ale pro své drsné, neidylické zachycení doby (ač vcelku dodržující ideologické hranice) mohl vyjít až na samém konci přestavbového uvolnění, těsně před revolucí, takže nebyl kriticky doceněn. Nakl. Mladá fronta 2006; 
 Komu nepadají hvězdy (1990) – povídky
 Poslední kovboj (1993)
 Karlínské blues (1994)
 Paví dům (2001) – detektivní román, nakl. Dialog; 
 Vy nám taky (2008)
Dále spolupracoval na vzpomínkové knize Josefa Vinkláře Pokus o kus pravdy (1993) a na sleeve-notu k jeho nahrávce Života náhody: vzpomínkové vyprávění (1998), kniha Velká vodní loupež (2000) o privatizaci říčních správ a občasné překlady z ruštiny a angličtiny.

Externí odkazy 
 
 Duškovy fejetony v Britských listech
 Středoškolský referát o Duškovi se synopsemi a úryvky

Čeští romanopisci
Čeští dramatici
Čeští scenáristé
Čeští překladatelé
Narození v roce 1944
Žijící lidé
Muži
Spisovatelé píšící česky
Spisovatelé píšící německy
Čeští překladatelé z angličtiny
Překladatelé do češtiny
Čeští překladatelé z ruštiny
Popovský jasan

Popovský jasan je památný strom v zaniklé vsi Popov nedaleko Jáchymova.

Jasan ztepilý (Fraxinus excelsior) roste severozápadně od popovského kříže, je starý přibližně 200 let, je zdravý a vitální.
Strom roste ze zbytků základů někdejšího domu, jeho kořeny přerůstají kamennou zídku. Měřený obvod kmene je 682 cm, dosahuje výšky 35 m a rozložitá koruna je široká okolo 24 m (měření 2004) – svými rozměry patří mezi největší jasany v ČR.

Na počátku 90. let 20. století byl pro současnost znovuobjeven karlovarským zubařem MUDr. Jaroslavem Frouzem. V roce 2002 zvítězil mezi 140 navrženými stromy v celostátní anketě Nadace Partnerství a stal se Stromem roku 2002. Hlasování se zúčastnilo víc než 1300 lidi.
Jasan je svědkem po zaniklé krušnohorské obci Popov, která zanikla po 2. světové válce po odsunu německého obyvatelstva. Strom je chráněn od roku 2003 pro svůj vzrůst, věk a estetickou hodnotu.

Stromy v okolí 
 Dolní Popovská lípa
 Horní Popovská lípa
 Popovská bříza

Odkazy

Reference

Související články 
 Seznam památných stromů v okrese Karlovy Vary

Externí odkazy 
 
 Popovský jasan stromem roku 2002
 Na webu geocaching.com
 Vysílání České televize - Živé srdce Evropy Popovský jasan
 Na webu Muzeum Sokolov
 Na webu pohranici.cz 

Památné jasany ztepilé
Památné jasany v Karlovarském kraji
Památné stromy v okrese Karlovy Vary
Památné stromy v Krušných horách
Paměť stromů
Příroda v Jáchymově
Strom roku
Popovská bříza

Popovská bříza je památný strom v zaniklé vsi Popov u Jáchymova. Samostatně stojící bříza bělokorá (Betula pendula) má výšku 22 m a měřený obvod kmene 292 cm (měření 2022). Stáří je odhadováno na 100 až 130 let (stav k roku 2022). Jedná se zřejmě o nejstarší a největší břízu v Česku (stav k roku 2022). Strom je chráněn od roku 2003 pro svůj vzrůst a estetickou hodnotu. V roce 2022 se stal finalistou ankety Strom roku.

Stromy v okolí 
 Horní Popovská lípa
 Dolní Popovská lípa
 Popovský jasan

Odkazy

Reference

Související články 
 Seznam památných stromů v okrese Karlovy Vary

Externí odkazy 
 
  Na webu Památky a příroda Karlovarska
  Na webu geocaching.com

Památné břízy v Karlovarském kraji
Památné břízy bělokoré
Památné stromy v okrese Karlovy Vary
Památné stromy v Krušných horách
Příroda v Jáchymově
Lípa u Kaceřovského mlýna

Lípa u Kaceřovského mlýna je památný strom na pravém břehu řeky Berounky u vesnice Olešná u Němčovic. Lípa velkolistá (Tilia platyphyllos) stojící uprostřed nádvoří Kaceřovského mlýna je stará přibližně 150 let, vysoká 28 m a měřený obvod kmene je 354 cm (měření 2003). Lípa vytváří pět hlavních kosterních větví a je ve velmi dobrém zdravotním stavu, její koruna nebyla v minulosti poškozena žádnými neodbornými zásahy. Chráněna od roku 2003 pro svůj vzrůst.

Reference

Externí odkazy 
 zivot.nemcovice.cz – popis a fotografie

Památné lípy velkolisté v Česku
Památné lípy v okrese Rokycany
Památné stromy v Plaské pahorkatině
Přírodní park Berounka
Němčovice
Libenovský dub

Libenovský dub byl památný strom u barokního dvora Libenov při cestě do Hvozdu, na katastrálním území vsi Radějov. Dub zimní (Quercus petraea) rostl na mýtině spolu s dalšími duby byl starý přibližně 320 let. Při měření v roce 1977 byl zjištěn obvod kmene 441 cm a výška 19 metrů. Strom byl chráněn od roku 1978 pro svůj vzrůst. Ochrana stromu zrušena v prosinci 2022.

Externí odkazy 
 Turistů ráj: Libenovský dub

Památné duby zimní v Plzeňském kraji
Zaniklé duby v Česku
Památné duby v okrese Plzeň-sever
Památné stromy v Rakovnické pahorkatině
Přírodní park Manětínská
Manětín
SOR B 9,5

SOR B 9,5 je model českého městského standardního autobusu, který vyráběla společnost SOR Libchavy v letech 1998 až 2005.

Konstrukce 
Model SOR B 9,5 je dvounápravový s třídveřovou karoserií.  Zadní náprava je hnací, motor a převodovka se nachází pod podlahou v zadní části vozu. Polosamonosná karoserie vozu je svařena z ocelových uzavřených profilů, zvenku je oplechovaná, zevnitř obložená plastovými deskami, vybrané spodní části jsou z nerezové oceli. Podlaha se nachází ve výšce 600 mm nad vozovkou. Přední náprava je značky SOR, zadní tuhá náprava je značky Meritor.

Výroba a provoz 
V České republice nebyl v době uvedení SORu B 9,5 žádný jiný autobus v téže kategorii a díky tomu se tento model objevil v některých městech ČR (např. Beroun, Jablonec nad Nisou, Liberec, Hodonín, Zlín), jeden vůz jezdí ve variantě Ekobus (pohon stlačeným zemním plynem). Největším provozovatelem SOR B 9,5 je Dopravný podnik Bratislava, kde jich jezdilo 33. Dalším velkým provozovatelem je skupina Veolia Transport.

V současnosti je vyráběn také částečně nízkopodlažní model SOR BN 9,5.

Historické vozy 
 Technické muzeum v Brně (vůz SPZ 2T0 6542, ex Arriva Morava)
 Dopravný podnik Bratislava (vůz ev. č. 3514)

Externí odkazy 
 
  SOR B 9.5, imhd.sk

B 9,5
TIROS-1

TIROS-1 byla první úspěšně provozovaná meteorologická družice a první družice z programu TIROS (Television Infrared Observation Satellite). Družice byla vynesena raketou Thor Able 1. dubna 1960 z mysu Canaveral na Floridě.

Program a průběh mise 
Účastníci programu: NASA, US ARMY Signal Research and Development Lab, RCA, US Weather Bureau, US Naval Photographic Interpretation Center.

Byla sestrojena k otestování nových experimentálních technik založených na záznamu pozorovaných oblačných struktur z oběžné dráhy. 

Na oběžnou dráhu Země se dostala pomocí rakety Thor Able z kosmodromu na Floridě 1. dubna 1960. V katalogu COSPAR dostala označení 1960-002B. Létala ve výšce 693 – 750 km s oběžnou periodou 99 minut.

Přestože družice pracovala pouze 78 dní, byla považována za velice úspěšnou, neboť dokázala užitečnost družic pro práci meteorologů. Během mise bylo nasnímáno tisíce obrázků oblačných textur atmosféry Země a byl zachycen jejich charakteristický chod. Je pravděpodobné, že létá na oběžné dráze stále, protože její životnost byla vypočítána na 60 let (viz kosmické smetí).

Popis družice a vybavení 
Družice nesla dvě televizní kamery spolu se dvěma záznamovými magnetickými páskami, na kterých se snímaná data uchovávala v době, kdy družice byla z dosahu přenosových pozemních stanic. Jedna kamera byla s vysokým rozlišením.

Energii zajišťovaly baterie dobíjené 9 200 solárními bateriemi. 

Družice měla 106 centimetrů v průměru a 48 centimetrů na výšku, vážila 120 kilogramů. Byla tvořena hliníkovou slitinou a nerezovou ocelí. Měla tři páry raket na tuhé palivo sloužících k otáčení.

K vysílání a přenosu sloužily antény připevněné na bázi a na horním okraji družice. 

Družice byla stabilizována proti rotaci a nebyla vázána při svém oběhu k povrchu Země, tudíž televizní kamery mohly povrch Země snímat pouze v době, kdy k němu byly natočeny.

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 www.earth.nasa.gov  – Program TIROS (anglicky)
 Fotografie z TIROSu 1 jako snímek dne na stránkách ČAS

Meteorologické družice
NASA
Kosmonautika v roce 1960