Ikervár

Ikervár község (egykor mezőváros) Vas vármegye Sárvári járásában.

Fekvése 
Szombathelytől 25 kilométerre keletre, Sárvártól 8 kilométerre délre, Sótonytól 5 kilométerre nyugatra, Rumtól 10 kilométerre északra fekszik, a Rába folyó bal partján.

Megközelítése 
A településen, annak főutcájaként a 8701-es út húzódik végig, nagyjából dél-északi irányban; ez köti össze az északi szomszédjában fekvő Sárvárral és a 8-as főút rábahídvégi szakaszával is. A keleti szomszédjában fekvő Sótonnyal a 8441-es út, Véppel és a megyeszékhely Szombathellyel pedig a 8443-as út kapcsolja össze.

Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget a  Sárvár vasútállomása kínálja, a községtől mintegy 7 kilométerre északkeletre.

Nevének eredete 
A Rába két partján emelt várakról kapta a nevét.

Története 

Területén már a késő bronzkorban éltek emberek, ezt bizonyítja a Rába partjából itt előkerült edény, mely a sárvári múzeum tulajdona. A községhez közel a Rába és a Herpenyő patak árterében őskori földvár állt, melynek közelében római kori téglák és edénytöredékek kerültek elő. A Fazék dombtól keletre a Herpenyő mellett szintén római épületek maradványai figyelhetők meg. 
A település területét a honfoglalás után magyarok lakták, ezt az 1987-ben itt megtalált 9–11. századi temető gazdag leletei bizonyítják. A Rába két partján már a 11. században állott itt egy-egy kisebb méretű királyi vár, ahol Salamon király 1073 karácsonyát töltötte és itt kötött békét Géza herceggel. A vár ekkor a király kedvelt udvarháza lehetett, ahonnan gyakran indult vadászatra a Rába vadban gazdag árterületeire.
1532-ben a török elfoglalta a várat, a 15. századi templomot lóistállónak használta. A Rákóczi-szabadságharc alatt Heister tábornok foglalta el a települést. Ikervárt a Batthyányak 1780 körül vásárolták meg, a kastélyt a 18. század végén gr. Batthyány József hercegprímás építtette fel. Ezután a család kedvelt tartózkodási helye lett, ahol gr. Batthyány Lajos miniszterelnök gyermekkorát töltötte. 1839-ben itt kezdte meg működését gr. Batthyányi Alajos cukorüzeme. 1910-ben 2033 magyar lakosa volt, ekkor Vas vármegye Sárvári járásához tartozott. 1848. június 13-án a Vasvármegyei Nemzetőrség zászlaját Ikerváron avatta fel Batthyány Lajos felesége, Zichy Antónia grófnő.

1896-ban Ikerváron kezdték építeni az ország első vízerőművét, amely 1900-tól napjainkig termel áramot. Érdekesség, hogy Ikervár volt az első villamosított falu Magyarországon, mintegy 50 évvel megelőzve korát. Gróf Batthyány Lajos 1831-től élt Ikerváron. 1848. június 23-án Ikervár lakossága Sárvár mezővárossal karöltve országgyűlési képviselővé választotta. Ikervár ékessége gróf Batthyány Lajos szobra, - Bory Jenő alkotása, sokáig Magyarország egyetlen egész alakos Batthyány szobra – melyet közadakozásból állíttatott Ikervár lakossága. Az emlékművet 1913. október 12-én leplezték le.

2010-ben kezdődött a szélfarm létesítése a település területén, amelynek keretében közel 17 db torony felállítását tervezik.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Horváth Zoltán (KDNP-MDF)
 1994–1998: Szabó Béla (független)
 1998–2002: Szabó Béla (független)
 2002–2006: Szabó Béla (független)
 2006–2010: Szabó Béla (független)
 2010–2014: Fehér Ferenc (független)
 2014–2019: Fehér Ferenc (független)
 2019-től: Fehér Ferenc (független)

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 81,7%-a magyarnak, 0,8% németnek, 0,3% románnak mondta magát (18,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 67,7%, református 1,7%, evangélikus 1,1%,, felekezet nélküli 3,4% (25,7% nem nyilatkozott).

Látnivalók 

 A Póka dombon állt egykori várat feltárták, sáncainak csekély maradványai láthatók a község déli részével átellenben a Rába bal partján (Pókadombi képek). A Fazekasdombon állt egykori vár dombját elhordták, maradványai nincsenek.
 A Batthyány-kastély 18. századi eredetű, 1847-ben Pollack Ágoston és Ybl Miklós tervei szerint romantikus stílusban építették át. Előtte áll gr. Batthyány Lajos 1913-ban készült, (első) teljes alakos szobra.
 Római katolikus, Szent Györgynek szentelt temploma a 15. században épült, a 18. század végén barokk stílusban átépítették.
 A Rábán 1896-ban épített ikervári vízerőmű az ország első vízerőműve (ma is működő ipari műemlék).
 A Rába folyó, abból leválasztott tavaival (pl. Patkó-tó) és a műcsatorna, amelyek kiváló horgászási és pihenési lehetőséget biztosítanak.

Képek

Jegyzetek

További információk 

 a Vas Népe napilap hírei Ikervárról
 Műholdas Térkép 
 Víztorony Ikerváron
 Ikervári Rendezvények
 Ikervárért
 Batthyány Lajos - facebook oldal
 Fényképek a Kastélyról 2010

Kapcsolódó szócikkek 

Vas megye települései
Vas vármegye települései