Balatonfűzfő

Balatonfűzfő város Veszprém vármegyében, a Balatonalmádi járásban. 925 hektáros kiterjedésével a megye legkisebb közigazgatási területű városa.

Fekvése 
A Balaton északkeleti csücskén, a Fűzfői-öböl partján terül el. A településhez tartozó lakott településrészek eltérő időben és különböző funkcióval jöttek létre, részben az itt létesített ipari üzemek tevékenységéhez kapcsolódva, esetenként kifejezetten azok lakótelepeként.

Közúton a tó északi partján végighúzódó 71-es főúton és az abból Veszprém, illetve a 8-as főút felé kiágazó 72-es főút felől közelíthető meg. Itt indul a 72-es főútból kiágazva Papkeszi és Balatonkenese irányába a 7213-as út, valamint egy rövid szakaszon érinti még Balatonfűzfő területét a Litér déli részétől Királyszentistvánon át Sólyig vezető 7216-os út is.

Vasúton is kényelmesen elérhető a település, a on, bár vasútállomásán a hosszabb távon közlekedő vonatok egy része nem áll meg.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint Balatonfűzfő a római korig visszanyúló múlttal rendelkező település. A Máma nevű falu, a település őse feltehetően már a honfoglalás idején is létezett. Máma neve egy 990-ben kelt, ógörög nyelvű alapítólevélben szerepel először, mely szerint István király Mámát a szomszédos településekkel együtt a veszprémvölgyi apácamonostor birtokába helyezte.

A tatárjárás 1242-ben ezt a települést is feldúlta, és a temploma is elpusztulhatott, mert a ma ismert romtemplom keletkezési idejét a régészek a 13. századra datálják. Egy dokumentum szerint 1292-ben már állt Máma Szent László tiszteletére emelt temploma, amelyet minden valószínűség szerint a tatárjárás után építettek fel.

Máma falu pusztulásáról nincsenek írásos adatok, de Thaly Kálmán: „Dunántúli hadjárat 1707-ben” című könyve alapján feltehető, hogy a 18. század elején, a Rákóczi-szabadságharc során pusztult el. A csatazaj elmúltával a falu lakói nem telepedtek vissza, bár temploma még állhatott, mert egy 54 évvel későbbi, 1761 augusztusában kelt vörösberényi egyházlátogatási jegyzőkönyvben a következők olvashatók: „A faluval szomszédos mámai pusztán van remeteség és remete. Távol van az emberektől, bár az esztergomi főegyházmegye engedélyével a Szt. László tiszteletére szentelt templom mellett létesült.” Tehát ebben az időben még állt a templom egy mellé épített remetelakkal. A templom későbbi pusztulásának körülményeiről nincsenek adataink. Az 1928-29-ből származó fényképen már rom, de még a nyugati oromfala is áll. A Jókai utcában található romtemplom napjainkban jeles ünnepségek helyszíne. Az újkori település ezzel a megnyilatkozással is tisztelegni óhajt a középkori Mámának, melyet történelmi elődjének tekint.

A város mai arculata a 20. század első évtizedeiben – a vasútépítést (1909) követően – kezdett kialakulni és formálódik még napjainkban is. Fűzfő története és fejlődése egybeforrt az idetelepített vegyi- és papíriparral. Az ipari jelleg miatt azonban sokáig „rejtve” maradt Balatonfűzfő idegenforgalmi adottsága, jóllehet már az 1920-as évektől kezdődően élénk fürdő- és vitorlásélet alakult ki a településen.

Az ipar jelenléte azonban számos olyan létesítményt is teremtett, amelyeket a település saját erejéből nem tudott volna létrehozni. Ide sorolható a művelődés jelentős lehetőségeit biztosító Művelődési Központ, melynek épületét 1940-ben építette a Nitrokémia Ipartelepek Rt. Ugyancsak az ipari vállalat támogatásával jött létre az 1950-es évek közepén a környék egyik legszínvonalasabb sportcentruma, majd a megyei intézmények és vállalatok összefogásával a Balaton Uszoda, amely alkalmas úszóversenyek lebonyolítására is.

Az ipari környezetkárosító hatások visszaszorulásával párhuzamosan megjelentek idegenforgalom kiszolgálását célzó beruházások: vitorláskikötők épültek, elkészült a Balaton-part első téli-nyári bobpályája, újak létesültek és korszerűsödtek a vendéglátóhelyek, körvonalazódik a Balaton-parti sáv kiépítése is, parkokkal, sportpályákkal, sétányokkal – minden itt élő és idelátogató ember számára.

Balatonfűzfőt – 2000. július 1-jei hatállyal – a Magyar Köztársaság Elnöke: Göncz Árpád, Pintér Sándor belügyminiszter javaslatára várossá nyilvánította.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Dr. Varjú Lajos (független)
 1994–1998: Dr. Varjú Lajos (független)
 1998–2002: Dr. Varjú Lajos (független)
 2002–2006: Dr. Varjú Lajos (független)
 2006–2010: Majorné Kiss Zsuzsanna (független)
 2010–2014: Marton Béla (független)
 2014–2019: Marton Béla (független)
 2019–2020: Szanyi Szilvia (független)
 2020-tól: Szanyi Szilvia (független)

A településen 2020. október 18-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani, mert az előző képviselő-testület a nyár elején feloszlatta magát.

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 87,9%-a magyarnak, 1,6% németnek, 0,2% cigánynak mondta magát (11,9% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 34,9%, református 10,7%, evangélikus 1,7%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 22,1% (29,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Balaton Csillagvizsgáló (www.csillagvizsgalo.com)
 Jézus Szíve római katolikus templom, és romtemplom
 Óriás mamutfenyő (Sequoiadendron giganteum) a Művelődési Központ szomszédságában.
 Balaton uszoda
 Balatoni BOB (BOB²)
 "Szellem Erőmű"
 Fövenyfürdő Balatonfűzfő
 Az 1920-as és 30-as évekből származó villák Fűzfőfürdőn (Bartók Béla u., Jókai Mór u., Felsővillasor)
 Fűzfőgyártelepi lakótelep – városkép
 Klebelsberg-iskolaépület

A település az irodalomban, filmekben 
 Érintőlegesen említve szerepel a település Kőhalmi Zoltán humorista A férfi, aki megølt egy férfit, aki megølt egy férfit – avagy 101 hulla Dramfjordban című regényében (a harmadik rész 7. szakaszában).

Sport 
Balatonfűzfő legnagyobb múlttal rendelkező sportegyesülete a Fűzfői Atlétikai Klub.

Hírességek 
 A településen született Bozay Attila (1939–1999) magyar zeneszerző, citera- és csőrfuvola-játékos.
 A településen született Herczeg Csilla (1958–1995) magyar színésznő.
 Itt élt Vágfalvi Ottó (1925–2015) festőművész.
 Egy időben a településhez tartozó Mámapusztán élt, és Fűzfőgyártelepen dolgozott Bódi Mária Magdolna (1921–1945) magyar vértanú.

Jegyzetek

További információk 
 Balatonfűzfő Önkormányzatának honlapja
 Gömbpanoráma képek Balatonfűzfő településről a Karpatmedence360.hu-n
 Balatonfűzfő az Irány Magyarország.hu honlapján
 Térképkalauz – Balatonfűzfő
 Lap.hu linkgyűjtemény
 Balatonfűzfő a funiq.hu-n

Magyarország városai
Veszprém megye települései
 
Balaton-parti települések, településrészek