Bánd

Bánd () község Veszprém vármegyében, a Veszprémi járásban.

Fekvése 
Veszprémtől nyugatra 12 kilométerre, Herendtől keletre 4 kilométerre fekszik, mindkét város felől a 8-as főút felől közelíthető meg, központján a 8313-as út vezet végig. A legközelebbi település Márkó, 3 kilométerre.

Története 
Bánd és környéke már a római korban is lakott hely volt, az itt talált ókori leletek alapján.

Nevét az oklevelek a 13. század elején említették, 1233 előtt a helység az Ajka nemzetség Bánd nevű tagjának birtoka volt.

Még valamivel 1233 előtt Bánd, illetve Seg helységet az Igmánd nemzetségből való I. András, Farkas fia vette meg 120 márkáért. A falu ekkor két részből állt; a várhegyből (Essegvár) és a hegy alatti településből Bándból.

Igmándi I. András itt az úgynevezett várhegyen építette fel Essegvárát.

Bánd a tatárjárás után is az Igmándiak birtokában maradt, 1299-ben Igmándi I. Andrásnak I. Miklós nevű fiától való unokája I. Lőrinc (Csete) kezén volt, aki ekkor a Zemplén vármegyei gercselyi birtokát odaadta a veszprém vármegyei, Essegvár közelében fekvő Horhi faluért.

1309-ben azonban I. Lőrinc fia II. Miklós legközelebbi rokonának Lőrinte nemzetségbeli Lőrintének javára lemondott dunántúli birtokairól: Essegvárról, Bándról, Billegéről Tótvázsonyról Kismelkedről és Igmándról is. A Lőrinte család később e várról Essegvárinak nevezte magát.

A Lőrinte család kihalta után Bánd és a mellette felépült Essegvár is királyi birtok lett. A király aztán a Rozgonyiaknak, majd az Újlaki családnak adományozta. Utolsó ismert birtokosa Kinizsi Pál neje volt.

Az 1526 utáni időkben a falu is sokat szenvedett. 1531-ben zsoldosok pusztították.

1619-től pedig Bánd az adóösszeírásokban pusztaként szerepelt. Valószínű, hogy vára is abban az időben pusztult el, a törökök robbantották fel, köveit pedig a később ideköltöző lakosság használta fel építkezéshez. Mára csak a vár egyik bástyájának és falainak csekély maradványai láthatók.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Schindler László (független)
 1994-1998: Schindler László (független)
 1998-2002: Schindler László (független német kisebbségi)
 2002-2006: Schindler László (független német kisebbségi)
 2006-2010: Schindler László (független)
 2010-2014: Schindler László (független)
 2014-2019: Steigervald Zsolt (független)
 2019-től: Steigervald Zsolt (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 86,5%-a magyarnak, 27,4% németnek, 0,3% románnak mondta magát (13,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,8%, református 5,1%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 11,3% (26,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Essegvár

Híres emberek

Itt születtek

 1929. augusztus 9-én Mádl Antal irodalomtörténész, egyetemi tanár.
 1931. január 29-én Mádl Ferenc, a harmadik Magyar Köztársaság második köztársasági elnöke, jogászprofesszor, az MTA tagja, a falu díszpolgára.

Itt élnek, éltek
 Gazdag Tibor, színész (Jóban-rosszban).

Képgaléria

Jegyzetek

Források 
 Karácsonyi János: Magyar Nemzetségek

További információk 
 

Veszprém megye települései
Veszprém vármegye települései