Falleres Majors de València

La figura de la Fallera Major de València apareix exactament en l'any 1934 i surgix de l'apropament de dues tradicions. Una antiga que fa referència als Jocs Florals i a les regines d'aquests, i una altra més moderna vinculada als concursos de "misses" que es popularitzaren en els anys 20 i 30.

Història del càrrec 

El precedent d'aquesta figura és inicialment en l'any 1929 en què fou triada "Miss Espanya" la valenciana Pepita Samper, i ella fou l'encarregada d'una forma improvisada de la imatge femenina de la festa.

La primera valenciana que fou nominada Fallera Major de València fou Ángeles Algarra de la falla de la Plaça de Negrito. Però en l'any 1940 va ser nominada Fallera Major de València la filla del General Aranda, María Luïsa Aranda, i des de 1940 fins al 1979 s'obria una etapa en la qual les xiques que ocupaven el càrrec eren sovint filles o nebodes de destacats personatges pròxims al règim. El cas més sonat fou el de Carmen Martínez Bordiu Franco, coneguda com la nietísima, que fou Fallera Major Infantil de València l'any 1960. Estes senyoretes foren conegudes popularment com "les filles de Don..."

Però el càrrec de Fallera Major canviaria radicalment l'any 1980, quan arribà a l'elecció de la Fallera Major la democràcia. L'Ajuntament ja no s'encarrega de l'elecció i des d'aquest any fins avui, la Fallera Major és elegida per un jurat designat pels presidents de falla. Però la dona escollida abans de ser triada ha hagut de passar tres úniques i difícils proves: la preselecció que sol celebrar-se en estiu, l'elecció de cort que es fa a la tardor i finalment l'elecció de la Fallera Major d'entre les 13 senyoretes que formen la Cort d'Honor provisional. A l'elecció es presenten anualment una mitjana de 350 falleres a la primera fase (de les 380 falles censades a J.C.F) que en teoria haurien de ser les falleres que en l'any anterior han sigut Falleres Majors de cada falla (en la pràctica moltes comissions envien a una altra fallera que potser tinga més possibilitats), de les quals ixen les candidates finals per a formar la cort. I de les 13 escollides ix la Fallera Major de València. El mateix ocorre en el cas de l'elecció de la Fallera Major Infantil de València.

Actes de les Falleres Majors 
Des que són nomenades Fallera Major i Cort d'Honor estes xiques han de representar les falles de València en alguns actes amb institucions i cossos com els bombers, la policia o l'exèrcit, entre altres. També moltes entitats privades com ara Ford conviden les xiques i les xiquetes a visitar les instal·lacions. Cort d'Honor i Fallera Major són traslladades en cotxes oficials d'esta marca i són reconegudes per tothom al carrer.

La Fallera Major de València és a més l'encarregada de fer la Crida al poble valencià i a tot el món amb el crit de Ja estem en Falles!. En les festes falleres serà l'encarregada de repartir els estendards dels premis a les falles premiades i de tancar l'Ofrena a la Mare de Déu dels Desemparats. Serà ella també qui prenga la metxa que cremarà la Falla de la Plaça de l'Ajuntament de València i qui done l'ordre d'encendre les mascletades diàries durant el mes de Març a la mateixa plaça amb l'ordre de Senyor pirotècnic, pot començar la "mascletà".

Històric de Falleres Majors

Falleres Majors durant la República 
 1929 Pepita Samper 	 
 1931 Àngels Algarra Azura 	 
 1932 Consol Cariñena 	 
 1933 Elionor Aznar Carceller 	 
 1934 Amparito Albors 	 
 1935 Vicentita Montoro Grustau
 1936 Filo Montoro

La Guerra Civil espanyola feu que entre els anys 1937 i 1939 no s'elegira Fallera Major de València.
	 

Falles de València