Toldy Ferenc Gimnázium

A Toldy Ferenc Gimnázium hatosztályos gimnázium Budapesten.

Története

Az iskolát 1854 decemberében Ferenc József császár alapította Budai Császári Királyi Főreáltanoda (röviden Budai Főreál) néven. A tanárok fizetését az állam, a működési költségeket és az épületet a budai tanács biztosította. Első igazgatójává Schenzl Guidó osztrák bencés szerzetest, a szomszédos Egyetemi Katolikus Főgimnázium tanárát nevezték ki. Az iskola kétemeletes neogót, sárga és vörös nyerstéglából készült épülete 1857 és 1859 között épült Petschnig János, a pesti reáliskola (a mai Eötvös József Gimnázium) rajztanárának tervei alapján a Donáti utca és a Neue Gasse (a mai Toldy Ferenc utca) között. Az iskola az 1860-as októberi diplomáig német, majd 1868-ig vegyesen magyar és német nyelven működött. 1876 óta érettségit is ad.

1920-ban vette fel a Főreál Toldy Ferenc nevét, akinek szülőháza a mai Toldy Ferenc utca túloldalán állt. 1934-től Toldy Ferenc Gimnázium, 1951 és 1954 között pedig Fürst Sándor Gimnázium volt – az 1954-es centenáriumi ünnepségsorozaton kapta vissza régi nevét. Az 1959/60-as tanévtől vált koedukálttá. Az első világháborúban elpusztult a 400-nál is több növényfajtának otthont adó botanikus kertje. A második világháborúban az ostrom alatt találatot kapott az épület, s az északi szárny teljesen kiégett. A könyvtár elpusztult; a mintegy tízezer kötetes állományból csak 660 darab maradt meg.

A Rákosi-korszakban és az 1956-os forradalom után számos tanár és diák szenvedett üldöztetést (köztük Antall József is, akit 1957-ben büntetésből helyeztek a Toldyba, 1959-ben pedig végleg eltávolítottak a tanári pályáról). A fordulat 1961-ben történt, amikor a ma már legendás hírű Pataki Gyula (Diri bácsi) került mintegy harminc évre az igazgatói székbe. Ez a három évtized a bizalom és az emberség időszaka, emberi és tanulmányi értelemben is a fellendülés kora a Toldyban. A jelenlegi igazgató, Porogi András, aki 1992 óta áll az iskola élén, Pataki Gyula szellemi örökösének vallja magát.

1970 óta működik a Toldy Teátrum (legismertebb rendezői dr. Zádor Andrásné és Eck Júlia), 1972-ben jelent meg először A Lap (szerkesztői közül számos újságíró, író került ki, például Kövesdi Péter, Horváth Oszkár, Tóthmátyás Tibor, Virághalmy Lea, Sperla Ervin). 1975-től a farsangi időszakban rendezi meg a gimnázium a Toldys Diáknapokat (TDN), színielőadással és szalagavató bállal (az érettségiző diákok ünnepi programját néhány éve november végén az iskola tornacsarnokában tartják). Kulcsár Jánosné tanárnő kezdeményezésére 2000 óta szervezik meg a Toldy Akadémiát. A História kör 2002 óta működik.

A Gimnázium hagyományai közé tartozott például a déli ágyúlövés ("déllövés" az 1940-es évek végéig, és az 1979-es 125. évi jubileumon), az oroszlános (nem szfinxes) kilincs reggelenkénti kétszeri megfogása (1986-ig, amikor sajnos a kilincset ismeretlenek ellopták – azóta csak másolat van a kapun).

1994-től az iskola áttért a hatosztályos rendszerre, azaz a 7.-től a 12. évfolyamig képez diákokat. Évszázados hiányt pótol az új, rajz- és informatikateremmel is felszerelt tornacsarnok, amely 2003–2004-ben épült Földes László tervei szerint.

2007 szeptemberében az iskola Magyar Örökség díjat kapott.

Az intézmény épületei

A gimnázium 1859-ben befejezett régebbi épületét, amelyben ma díszterem, tantermek, tanári szoba, tornaterem, könyvtár, menza és büfé működik. Petschnig János tervezte neogót stílusban.
A 2004-ben befejezett tornacsarnokot – amelyben kettéosztható tornaterem mellett informatikaterem is van és a rajzóráknak otthont adó Csók István terem – Földes László tervezte.

Rangsor

Az iskola neves tanárai
Antall József miniszterelnök
Babics Kálmán geológiai és filozófiai író
Brózik Károly geográfus
Csanádi Ferenc, az FTC labdarúgócsapatának edzője
Cserey Adolf botanikus
Dávidházi Péter irodalomtörténész, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Angol–Amerikai Intézet egykori oktatója
Ezüst György festőművész
Hankiss János irodalomtörténész, egyetemi tanár, közoktatási államtitkár
Hankó Vilmos kémikus, balneológus, az MTA tagja
Nemes Anna műfordító
Pokorni Zoltán politikus

Az iskola neves volt tanulói

 Aba-Novák Vilmos festőművész
 Aczél Endre újságíró
 Balázs Péter színművész
 Balázs Péter EU-biztos, külügyminiszter
 Barna Imre József Attila-díjas  magyar műfordító, kritikus
 Bolberitz Pál teológus, akadémikus 
 Buzinkay Géza történész, muzeológus
 Csapó Gábor vízilabdázó olimpiai-, világ-, és Európa-bajnok
 Csortos Gyula színész
 Csók István festőművész
 Fekete-Győr András politikus, a Momentum Mozgalom elnöke
 Fülöp Mihály tőrvívó világbajnok, tőr csapat olimpiai bronzérem,  a Magyar Köztársasági Érdemrend kiskereszt birtokosa.
 Gyárfás András matematikus.
 Haumann Péter színművész
 Hauszmann Alajos  építész
 Horváth Oszkár rádiós műsorvezető
 Jeszenszky Géza politikus, külügyminiszter
 Kiss János (1940-2010) sebészprofesszor
 Kovács Pál olimpiai bajnok vívó
 Kökényessy Ági színművész
 Kövesdi Péter újságíró
 Létay Dóra színművész
 Lux Ádám színművész
 Macskássy Gyula rajzfilmrendező
 Maróti Egon történész, klasszika-filológus
 Matos Lajos (1935–2017) orvos, kardiológus, a Magyar Köztársasági Ezüst Érdemkereszt birtokosa
 Mécs Károly színművész
 Nagy Zsolt fogorvos, ifjúsági vívó világbajnok (1964)
 Németh László  író
 Papp Zsolt filozófus, szociológus
 Petri György költő
 Ribári Ottó sebészprofesszor
 Rév Marcell operatőr
 Soltész Rezső  zeneszerző, énekes
 Sváby Lajos festőművész
 Szabó István filmrendező, Oscar- (1982) és Kossuth- díjas (1975), érdemes és kiváló művész (1985), a Nemzet Művésze (2014) 
 Szász Mónika előadóművész
 Szecskó Péter grafikusművész, illusztrátor, festő
 Szívós István (vízilabdázó, 1948) olimpiai, világ- és Európa-bajnok magyar vízilabdázó, edző, fogorvos 
 Török Ádám fuvolista, énekes (Mini)
 Vadász György építész
 Vámossy Ferenc építész
 Varga József vegyészmérnök,1891-1956)
 Záborszky Mátyás (1980-) üzletember
 Zalatnay Sarolta  énekesnő
 Zielinski Szilárd építőmérnök
 Zilahy Péter író

Irodalom 

 Iskolai értesítők, Budapest - II. kerületi Toldy Ferenc állami főreáliskola 1856-1948.
 A Gimnázium történetéről: az 1964-65-ös, az 1966-67-es, az 1969-70-es, a 125 éves jubileumi (1979-es), az 1989-90-es és az 1993-94-es Évkönyvekben.
 Jánosi Béla: A budapesti II. kerületi állami reáliskola emlékkönyve. Az intézet fönnállásának félszázados évfordulója alkalmából. Bp., 1905.
 Porogi András: Iskola Budán (In: Európai Utas 1995/2)
 Rainer M. János: Lemerülés vagy megkapaszkodás? Idősb és ifjabb Antall József az 1956 utáni években. In Rainer M. János - Standeisky Éva (szerk.): Évkönyv X. 2002. Magyarország a jelenkorban. 1956-os Intézet, Bp., 135-168.
 A Toldy Ferenc Gimnázium jubileumi évkönyve, 2004-2005 és 2005-2006. Szerk.: Makra Tamás.Toldy Ferenc Gimnázium, Bp., é. n.
 Buzinkay Géza: Iskola a lovagvárban. A budai Toldy Ferenc Gimnázium 150 éve. Toldy Ferenc Gimnázium, Bp., 2005.
 Rainer M. János: Jelentések hálójában. Antall József és az állambiztonság emberei, 1957-1989. 1956-os Intézet, Bp., 2008., 111-139., 171-189.

Jegyzetek

További információk 
 A gimnázium honlapja
 A Toldy Tornaterem honlapja

Budapest középiskolái
Budapest I. kerülete
Magyar Örökség díjasok
Magyarország neogótikus építményei