alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
A fazekas jóslata

A fazekas jóslata ókori egyiptomi irodalmi mű. Az i. e. 3. században keletkezett, eredetileg démotikus egyiptomi nyelven íródott, de csak görög fordításban maradt fenn öt papiruszon. A keretbe foglalt történet főszereplője, a jövendölő – szokatlan módon – nem írnok, hanem egy fazekas (ez utalás lehet Hnumra, a fazekasistenre, aki fazekaskorongján teremti az embereket és más élőlényeket. A fazekas talán az ő inkarnációja.

A kerettörténet a Graf 29787 papiruszon maradt fenn az i. sz. 2. évszázadból. A fazekas szentségtörés vádjával kerül Amenhotep fáraó udvarába, ahol transzban mondja el jövendöléseit, a király pedig feljegyezteti ezeket. A jövendölés elmondása után a fazekas meghal, a fáraó pedig Héliopoliszban temetteti el; a feljegyzett próféciát elteszi a szent levéltárba, hogy mindenki hozzáférhessen.

Maguk a jövendölések két i. sz. 3. századbeli papiruszon maradtak fenn, a Rainer 19813 és az Oxyrynchus 2332 papiruszon, kissé eltérő változatban. Ezek a természeti és társadalmi rend felborulását írják le az idegen uralom alatt. A szöveg szerint Széth követői, az „övviselők” igazságtalanul uralkodnak, de miután megölik egymást, városuk elhagyatottá válik, Ptah pedig visszatér Memphiszbe Ámonnal és Saival; a szent szobrokat is visszaviszik Egyiptomba. Az új, igazságos király ötvenöt évig uralkodik. A szöveg említi Harsziésze lázadását is, amire i. e. 131-130-ban került sor.

A görög szöveg Széthet Tüphónként, Ptahot Héphaisztoszként említi, az igazságtalan uralkodók Egyiptom hellenisztikus görög urai, városuk Alexandria. Sai a sors egyiptomi istene, őt a görög szöveg Agathosz Daimónnal, Alexandria védőistenével azonosítja. Míg a szöveg Memphiszt név szerint említi, Alexandriára csak „a tenger melletti város”-ként és „az idegenek városa”-ként utal, a kor felfogásának megfelelően nem tekinti Egyiptom részének. Amenhotep a XVIII. dinasztia fáraói közül az egyik, a szöveg nem azonosítja konkrétan, melyikükről van szó.

A szöveg stílusában és témájában hasonlít a középbirodalmi prófáciákhoz, például Noferti próféciáihoz.

Források

További információk
 Kép az egyik papiruszról

Ókori egyiptomi irodalom
Wörter und Sachen

A Wörter und Sachen ('Szavak és dolgok') a Hugo Schuchardt által kidolgozott, a nyelvészetre és a néprajzra mély hatással lévő módszer, a tárgyak és szavak kölcsönös kutatásának elve, eredetileg R. Meringer indoeurópai nyelvész 1909-ben indított folyóiratának címe.

A módszer lényege: a szavak vándorlásában (kölcsönszavak) nem elegendő pusztán csak a megfelelő korban működő és ható hangtörvényekre és esetleg a szó jelentésére támaszkodni, hanem a nyelvi tények tanulmányozásán kívül vizsgálni kell a szavaktól jelölt dolgokat és tárgyakat. Természetesen itt számolni kell még művelődéstörténeti tényezőkkel is. 

A módszert Ferdinand Blumentritt, valamint Jankó János és Bátky Zsigmond is sikeresen használta fel.

Források 
 

Történeti nyelvészet
Rátka

Rátka () község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Szerencsi járásban.

Fekvése 
A Zempléni-hegység délnyugati lejtői alatt fekszik, a Tokaji borvidéken, a megye székhelyétől, Miskolctól 42 kilométerre északkeletre.

A közvetlen szomszédos települések: észak felől Tállya, délkelet felől Mád, dél felől pedig a Szerencshez tartozó Ond. Északnyugat felől a legközelebbi település Golop, de közigazgatási területeik nem érintkeznek egymással.

A térség fontosabb települései közül Tállya 3, Mád 5, Szerencs 8,5, Abaújszántó 10, Tarcal 12, Tokaj pedig 19 távolságra található.

Megközelítése 
Közúton csak Szerencs vagy Tállya érintésével közelíthető meg, mindkét irányból a 3712-es úton. Északkeleti-keleti külterületei között elhalad még a 39-es főút is.

A hazai vasútvonalak közül a községet a  érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Rátka megállóhely a központ közelében helyezkedik el, közúti elérését csak önkormányzati utak biztosítják-

Története 
A 15. században említik először a települést, Rathka néven. A törökök, az erdélyi hadak és a császáriak is kifosztották, elnéptelenedett, csak 1750-ben telepítette be német lakókkal Trautson herceg, a közeli Károlyfalva (Karlsdorf) és Hercegkút (Trautsondorf) falvakkal együtt. A falu a mai napig őrzi nemzetiségi hagyományait.

Az 1910-es népszámláláskor 1021 lakosa volt, melyből 973  katolikus, 15 református, 19 izraelita volt.

A 20. század elején Zemplén vármegye Szerencsi járásához tartozott.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Héring Istvánné (független)
 1994–1998: Héring Istvánné (független)
 1998–2002: Héring Istvánné (független német kisebbségi)
 2002–2006: Héring Istvánné (független német kisebbségi)
 2006–2010: Héring Istvánné (független)
 2010–2014: Tirk Sándorné (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Tirk Sándorné (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Tirk Sándorné (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 78%-a magyar, 22%-a német nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,6%-a magyarnak, 67,2% németnek, 0,4% románnak mondta magát (11,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 73,3%, református 4%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 2,8% (18,7% nem válaszolt).

Nevezetességek 
 Római katolikus temploma - 1807-ben épült.
 Német Nemzetiségi Tájház - 1824-ben épült
 Elhurcoltak emlékműve - 2005-ben épült
 Szent István és Boldog Gizella domborműve - 2000-ben épült

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Rátka hivatalos honlapja
 Rátka.lap.hu - linkgyűjtemény

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Zemplén vármegye települései
Regéc

Regéc község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Gönci járásában.

Fekvése 
A Zempléni-hegység középső részén helyezkedik el, a vármegyeszékhely Miskolctól 64 kilométerre légvonalban, északkeletre.

A közvetlenül szomszédos települések: észak felől Telkibánya, északkelet felől Nagyhuta, kelet felől Háromhuta, dél felől Mogyoróska, nyugat felől pedig Fony. A legközelebbi város a 19 kilométerre fekvő Gönc.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Fony vagy Háromhuta (Óhuta) érintésével, a 3716-os úton.

Története 
Regéc neve szláv eredetű, szarvat jelent. Regécet 1298-ban említik először, de ekkor valószínűleg a település még nem állt, csak a hegyről volt szó.

Nagy Lajos pálos kolostort alapított Szent Fülöp tiszteletére a falutól 1 kilométerre. A kolostor 1612-ben elpusztult, pontos helye jelenleg nem ismert. Feltételezett helye a Regéchez közeli Barát láz-dűlőn, Óhutától 500 méterre, a 3716-os út mentén fekszik.

A várat a 13. században építette feltehetőleg az Aba nemzetség; 1307-ből származik róla az első adat. Egy időben a Rákócziak is birtokolták. II. Rákóczi Ferenc itt élt ötéves koráig. A szabadságharc bukása után az osztrákok több más várral együtt lerombolták. Ekkor a település is elpusztult. 1750-ben több környező településsel együtt Trautson herceg telepítette be újra, német telepesekkel.

Idézetek Regécről

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Kormos István (független)
 1994–1998: Kormos István (független)
 1998–2002: Kormos István (független)
 2002–2006: Kormos István (független)
 2006–2010: Kormos István (független)
 2010–2014: Kormos István (független)
 2014–2019: Bakos Ferenc (független)
 2019-től: Bakos Ferenc (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,8%-a magyarnak, 1,2% bolgárnak, 1,2% németnek, 1,2% ruszinnak mondta magát (6,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 43,2%, református 7,4%, görögkatolikus 29,6%, felekezeten kívüli 6,2% (12,3% nem válaszolt).

Nevezetességei 
 Regéci vár
 Római katolikus templom (1904)
 Görögkatolikus templom (1956)
 
 Zrínyi Ilona szobra a gyermek II. Rákóczi Ferenccel (Nemes Sándor hejcei fafaragó alkotása, 1998, a szoborról Rozványi Dávid verset írt)
 Regéci Tanösvény

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Regéc honlapja
 Regéc az utazom.com honlapján
 Felső-magyarországi Várak Egyesülete – Regéc
 A regéci vár és látogatóközpont  projekt oldala

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Vágkohány

Vágkohány (1899-ig Kochanócz, szlovákul Kochanovce) Adamóckohanóc településrésze, egykor önálló falu Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 10 km-re délnyugatra a Vág jobb partján fekszik.

Története 
Vágkohányt 1394-ben "possesio Kohan" néven említik először. Neve a szláv Kochan személynévből származik. Első birtokosa a helyi nemes Kohanovszky család volt, mely a faluról nyerte a nevét. 1535-ben említik Kohanovszky Miklóst egy helyi birtokkal kapcsolatban. A család a 17. századig maradt a községben, a 19. században már Vágújhelyen találjuk őket, ahol sörfőzdét működtettek. A 15. században a faluban a Zamarovszky és Szolopnay családnak is voltak birtokaik. Később legnagyobb birtokosa az azari Ottlik család volt. A 19. század elején Szontágh Lajos, majd Szilvay Imre, a báró Seckendorf és végül a Bissinger grófi család volt a birtokosa, akik egészen 1922-ig laktak a településen. 1663 őszén a Vágmente településeivel együtt mindhárom falut feldúlta a török. Lakói mezőgazdasággal, gyümölcstermesztéssel foglalkoztak. Híres volt a kohányi szilvalekvár, valamint az itteni szilva és diópálinka.

Vályi András szerint "KOCHANÓCZ. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura Otlik Uraság, lakosai katolikusok, és evangelikusok, fekszik Trebinek szomszédságában, és annak filiája, határja jó termékenységű, vagyonnyai jelesek."

Fényes Elek szerint "Kochanócz, Trencsén m. tót falu, a Vágh jobb partján, Trencséntől délre 1 mfld. Számlál 69 kath., 238 evang., 7 zsidó lak. Kath. és evang. anyatemplom. Földe termékeny, erdeje nagy, bort is termeszt. F. u. Ambro család."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott. Ádámfalvát (Adamovce) és Kisbirócot (Malé Birovce) előbb Adamóckisbiróc néven egyesítették, később Vágkohányt is hozzácsatolták.

Népessége
1910-ben 355, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben az egyesített település 743 lakosából 732 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Az Ottlik-kastély a 19. század elején épült klasszicista stílusban.
 Szent Péter és Pál apostolok tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1758 és 1760 között épült barokk stílusban. Orgonáját 1791-ben építették.
 Evangélikus temploma 1784-ben épült. Belsejét 1904-ben átépítették.

Neves személyek 
Vágkohányban született 1885. április 17-én Vladimír Roy szlovák költő, műfordító.
Kohanócon született Szeberényi Gusztáv Adolf a Bányai evangélikus egyházkerület püspöke 1872-től haláláig, főrend, országgyűlési képviselő. 
Itt nyugszik báró Szalavszky Gyula főispán.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Adamóckohanóc hivatalos oldala
 Községinfó
 Szlovákia térképén
 Ismo.sk
 Travelatlas.sk
 E-obce.sk.

Vagkohany
Trencsén vármegye települései
Alsószúcs

Alsószúcs (szlovákul Dolná Súča) község Szlovákiában a Trencséni kerületben a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 8 km-re északra a Szucsanka patak partján fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint területén már a bronzkorban is éltek emberek. A mai települést 1208ban "Suchan" néven említik először. 1244-ben "Zudczan", 1398-ban "Castrum Zudcze", 1429-ben "Castrum Zucha", 1439-ben "Nagh Sucha" néven szerepel. 1244-ben Bogomér ispán és a szúcsai uradalom birtoka.

Szúcsa várát 1318-tól említik, ekkor Csák Mátéé, majd királyi vár. Tulajdonképpen Trencsén várának egyik előváraként szolgált. 1421-től a Stiborici Stiboroké, 1430-tól a királynéé, 1439-től Cillei Ulriké. 1454-ben Hunyadi János váltotta meg, majd királyi vár. 1493-ban II. Ulászló király Szapolyai Jánosnak adta. 1527-ben I. Ferdinánd foglalta el és Podmaniczky János nyitrai püspöknek adományozta, ettől kezdve a Podmaniczkyaké volt. 1550-ben Salm császári serege elfoglalta és lerombolta. 1582-ben már romként említik.

1598-ban 68 ház állt a faluban. A 17. században komlóültetvényei voltak és sörfőzde működött, lakói főként mezőgazdaságból éltek, fával és szövetekkel kereskedtek . 1720-ban 13 adózója volt a falunak. 1787-ben 234 házában 260 családban 1505 lakos élt. 1828-ban 203 háza és 1587 lakosa volt. 1899-ben alakult hitelszövetkezete.

Vályi András szerint "Szucsa (Alsó), tót falu, Trencsén vmegyében, Morvaország szélén, a hegyek közt: 1403 kath., 7 zsidó lak., kath. paroch. templom. Savanyuviz forrása a chocholnaihoz és orechoihoz hasonlit. F. u. a dubniczai uradalom. Ut. p. Trencsén."

Fényes Elek szerint "Szucsa (Alsó), tót falu, Trencsén vmegyében, Morvaország szélén, a hegyek közt: 1403 kath., 7 zsidó lak., kath. paroch. templom. Savanyuviz forrása a chocholnaihoz és orechoihoz hasonlit. F. u. a dubniczai uradalom. Ut. p. Trencsén."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott. Lakói kosárfonással, szövéssel, gyümölcstermesztéssel foglalkoztak. 1925-ben nagy árvíz pusztított a községben. 1944 októberében partizáncsoport kezdte meg tevékenységét területén. A Krasín hegyen televíziós átjátszóállomás épült.

Népessége
1910-ben 1590, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

1919-ben 1573 lakosából 1568 csehszlovák és 5 magyar volt.

2001-ben 2877 lakosából 2836 szlovák volt.

2011-ben 2967 lakosából 2776 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Szent Erzsébet tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1687-ben épült barokk-klasszicista stílusban. 1754 és 1756 között átépítették.
 Szűz Mária kápolnája a 19. század elején épült.
 A falutól nyugatra állnak Szúcsa egykori várának romjai.

Jegyzetek

Források 
Podolák, J. 2011: Dolná Súča

További információk 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Alsószúcs Szlovákia térképén
 Zamky.sk – Szúcsa vára (szlovákul)
 E-obce.sk.

Alsoszucs
Trencsén vármegye települései
Barátszabadi

Barátszabadi (1899-ig Barát-Lehota, szlovákul Mníchova Lehota) község Szlovákiában a Trencséni kerületben a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 6 km-re délre fekszik.

Története 
1269-ben említik először.

Vályi András szerint "LEHOTA. Barát Lehota. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura G. Illésháy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Inovetz hegye alatt, Rákótzinak idejekor innen nem meszsze tsatáztak a’ Magyarok, a’ Németekkel; határja jó, javai külömbfélék."

Fényes Elek szerint "Lehota (Barát), (Mnichova Lehota), tót falu, Trencsén vagy most A. Nyitra vmegyében, 458 kath., 28 evan., 12 zsidó lak. Kath. filial. templom. Határja igen hegyes, erdős, és sovány. F. u. a báni uradalom".

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott.

Népessége
1880-ban 542 lakosából 489 szlovák, 16 német, 14 más anyanyelvű és 23 csecsemő volt. Ebből 490 római katolikus, 39 evangélikus és 13 zsidó vallású.

1910-ben 739 lakosából 704 szlovák, 7 német, 3 magyar és 25 más anyanyelvű volt.

2001-ben 1079 lakosából 1031 szlovák volt.

2011-ben 1212 lakosából 1153 szlovák, 5 cseh, 2 magyar, 1-1 ruszin és más nemzetiségű és 50 ismeretlen nemzetiségű volt.

Források

További információk 
 Községinfó
 Barátszabadi Szlovákia térképén

Baratszabadi
Trencsén vármegye települései
Bercsény

Bercsény (1899-ig Szvinna, szlovákul Svinná) község Szlovákiában a Trencséni kerületben a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 18 km-re délkeletre fekszik. 1909-ben Kisbercsényt csatolták hozzá.

Története 

A 12. században keletkezett falut 1393-ban Zyne, 1439-ben Zwynna néven említik. A középkorban a Csák nemzetség és a gróf Cseszneky család kezén lévő trencséni várhoz, majd a báni uradalomhoz tartozott. Neve a szláv svinija (= disznó) főnévből származik.

Vályi András szerint "Szvinna, tót falu, Trencsén vmegyében, Gradna mellett: 261 kath. lak. F. u. a báni uradalom. Ut. p. Nyitra-Zsámbokrét."

Fényes Elek szerint "Szvinna, tót falu, Trencsén vmegyében, 380 kath., 3 zsidó lak. A lietavai uradalom birja."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Trencséni járásához tartozott. A községben több mint 120 éves önkéntes tűzoltóegyesület, művészeti együttes és énekkar működik.

Népessége
1880-ban Bercsény 414 lakosából 345 szlovák, 58 német anyanyelvű és 11 csecsemő volt. Ebből 387 római katolikus, 18 zsidó és 9 evangélikus vallású volt.
Kisbercsény (Malá Neporadza) 124 lakosából 94 szlovák, 28 német anyanyelvű és 2 csecsemő volt. Ebből 113 római katolikus és 11 evangélikus.

1910-ben 728 lakosából 610 szlovák, 76 német, 38 magyar és 4 más anyanyelvű volt.

2001-ben 1515 lakosából 1492 szlovák volt.

2011-ben 1585 lakosából 1474 szlovák, 4 cseh, 2 magyar, 1 lengyel és 104 ismeretlen nemzetiségű volt.

Neves személyek
Itt hunyt el 1983-ban Ján Haranta szlovák költő és műfordító. A szlovák katolikus modernizmus képviselője.

Nevezetességei 
 A Szent Kereszt tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1923-ban épült.

Jegyzetek

Források 
Páleník, J. 2009: Potulky stáročiami obce Svinná. Martin

További információk 
 Községinfó
 Szlovákia térképén 
 Travelatlas.sk

Bercseny
Trencsén vármegye települései
Bérces

Bérces (1899-ig Alsó-Porubka, szlovákul Dolná Poruba) község Szlovákiában a Trencséni kerületben a Trencséni járásban.

Fekvése 
Trencséntől 22 km-re keletre fekszik.

Története 
1355-ben "Poruba" néven említik először. 1397-ben "Kis Poroba", 1467-ben "Also Paruba", 1487-ben "Kys Porwbka" néven szerepel az írott forrásokban. Kasza várának uradalmához tartozott, később több nemesi család birtoka. 1598-ban malma és 33 háza volt. 1720-ban 30 adózó háztartása volt. 1784-ben 90 házában 876 lakos élt. Lakói mezőgazdasággal foglalkoztak.

Fényes Elek szerint "Alsó-Poruba, tót falu, Trencsén vmegyében, Nyitra vmegye szélén: 888 kath., 9 zsidó lak. Sovány, hegyes határ; nagy erdő; virágzó tehén- és juhtartás. F. u. többen. Ut. p. Trencsén."

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Illavai járásához tartozott. 1944 szeptemberében és októberében súlyos harcok folytak a környéken, a közeli erdőkben 24 partizán esett el.

Népessége
1880-ban 685 lakosából 669 szlovák, 7 német anyanyelvű és 9 csecsemő volt. Ebből 672 római katolikus, 10 zsidó és 3 evangélikus vallású.

1910-ben 868 lakosából 856 szlovák, 3-3 magyar és német és 6 más anyanyelvű volt.

2001-ben 865 lakosából 853 szlovák volt.

2011-ben 808 lakosából 793 szlovák, 8 cseh és 7 ismeretlen nemzetiségű volt.

Források

További információk 
 Községinfó
 Povazie.sk
 Bérces Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Berces
Trencsén vármegye települései
Bobót

Bobót () község Szlovákiában a Trencséni kerületben a Trencséni járásban. Bobótszabadja tartozik hozzá.

Fekvése
Trencséntől 25 km-re délkeletre található.

Története 
A falut és plébániáját 1332-ben a pápai tizedjegyzékben Bodac alakban említik először. 1439-ben Boboth néven szerepel. Részben a bát-trencséni uradalom része volt, részben pedig helyi nemesek birtoka. 1598-ban malma és 29 háza volt. 1720-ban 5 adózó háztartása volt. 1784-ben 43 házában 63 családban 299 lakosa élt. 1828-ban 43 háza és 348 lakosa volt. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak.

Papírgyárát a 18. század közepén alapították, erre épült a 20. században alapított JRD (tsz) cellulózfeldolgozó üzem. A falu legrégibb pecsétje 1733-ból való.

Vályi András szerint „BOBOT. Tót falu Trentsén Vármegyében, földes Ura Gróf Illésházy Uraság, lakosai katolikusok, szántáson, ’s vetésen kivűl sáfrányt is termesztenek, temploma a’ SZENT HÁROMSÁGNAK tiszteletére épűlt, Bobot Lehotának filiája, határbéli földgye, réttye, legelője bőv, és elegendő, első Osztálybéli.”

Fényes Elek szerint „Boboth, tót falu, Trencsén, az uj rend. szerint Nyitra vármegyében, 280 katholikus, 5 zsidó lak. – Kath. paroch. templom. Üveghuta. F. u. a báni uradalom.”

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Báni járásához tartozott.

Népessége
1880-ban Bobot 484 lakosából 425 szlovák, 35 német, egy magyar és két más anyanyelvű, illetve 21 csecsemő volt. Ebből 455 római katolikus, 24 zsidó és öt evangélikus vallású volt.
Bobótszabadja 314 lakosából 297 szlovák, 6 német és 3 más anyanyelvű, illetve 8 csecsemő volt. Ebből 308 római katolikus és 6 zsidó vallású.

1910-ben 611 lakosából 558 szlovák, 30 német és 23 magyar anyanyelvű volt. Bobótszabadja 368 lakosa szlovák anyanyelvű volt.

2001-ben 724 lakosából 716 szlovák volt.

2011-ben 755 lakosából 690 szlovák, 2-2 cseh, német és morva, illetve 59 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 

 Szent Miklós tiszteletére szentelt gótikus temploma a 13. században épült. A 17. században átépítették.

Jegyzetek

Források 
Bobok, Otto 2012: História obce Bobot - 14.-20. storočie. Trenčín

További információk 
 Községinfó
 Bobót Szlovákia térképén
 Travelatlas.sk
 E-obce.sk

Bobot
Trencsén vármegye települései
Bobótszabadja

Bobótszabadja () Bobót településrésze, korábban önálló falu Szlovákiában a Trencséni kerületben a Trencséni járásban.

Fekvése
Trencséntől 26 km-re délkeletre fekszik.

Története 
Vályi András szerint "LEHOTA. Babot Lehota. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura G. Illésházy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Zaj Ugrótzhoz egy mértföldnyire, határja ollyan mint Baboté." 

Fényes Elek szerint " Lehota (Babot), tót f., Trencsén vmegyében, 225 kath., 3 zsidó lak. F. u. a báni uradalom. Ut p. Trencsén." 

A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Báni járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 368 szlovák lakosa volt.

2001-ben Bobót 724 lakosából 716 szlovák volt.

Források

További információk 
 Bobótszabadja Szlovákia térképén

Bobotszabadja
Trencsén vármegye települései
Kránitz Lajos

Kránitz Lajos (Budapest, 1943. február 9. – Budapest, 2005. augusztus 1.) Jászai Mari-díjas magyar színész.

Életpályája 
Színészi tanulmányait 1962–1966 között végezte a Színház- és Filmművészeti Főiskolán.

Diplomája megszerzése után először Szolnokon (1966–1970), a Szigligeti Színháznál helyezkedett el, az 1970-es évadot a Veszprémi Petőfi Színháznál töltötte. Ezt követően 1971–1985 között a budapesti József Attila Színház, majd 1985-től haláláig a Népszínház művésze volt. 1984-ben addigi teljesítményéért Jászai Mari-díjjal jutalmazták.

Számos filmben szerepelt, és rendszeres, közismert és közkedvelt szinkronszínész volt: számtalan tv- és mozifigurának kölcsönözte jellegzetes hangját. A legismertebbek ezek közül talán a Dallas című tv-sorozat Jockey Ewingja (Larry Hagman), a Halálos fegyver Roger Murtaugh-ja (Danny Glover), Bud Spencer és a Star Wars trilógia Darth Vaderje. A Dallas mellett Larry Hagman állandó magyar hangja is volt, de kitűnően magyarított marcona gengsztereket (A halál keresztútján, Kutyaszorítóban, Ponyvaregény) is. Ő volt a Szomszédokban Taki bácsi taxis haverja, a „Sofőr”.

2005. augusztus 1-én zuhanyzás közben kapott szívinfarktust, életét már nem tudták megmenteni.

Magánélete 
1975-ben vette feleségül Csősz Katalint. Két fiuk született, Kránitz Lajos András (1976) és Kránitz Bence (1980).

Színpadi szerepei

Filmjei

Játékfilmek

Tévéfilmek

Szinkronszerepei

Sorozatok

Filmek

Animék, rajzfilmek 
 A Bosco léghajó kalandjai – Csuklyás
 Állatfarm (1954) – Napóleon
 Árva testvérek – Honruko
 Bölcs törpék a világ körül – Miklós bíró
 Tizenkét hónap – Ganda kapitány
 Vadhattyúk – Szolgáló

Rádiójáték 
Király László: Kék farkasok (1976)
Puskin, Alexander: A lövés (1977)
Boldizsár Iván: Csizma és szalonna (1978)
Dennis Diderot: Mindenmindegy Jakab meg a gazdája (1981)
 Füst Milán: Őszi vadászat (1983)
Kassák Lajos: Egy ember és a többiek (1983)
Mikszáth Kálmán: Beszterce ostroma (1985)
Gion Nándor: Postarablók (1989)
Németh Gábor: Fehér kígyó (1992)
Jaroslav Hasek: Svejk, egy derék katona kalandjai a világháborúban (1997)
Fallon, Padraic: Diarmuid és Grania (2001)

Díjai 
 Jászai Mari-díj (1984)

Jegyzetek

Források 
 
 
 Hermann Péter: Ki kicsoda 2002 CD-ROM, Biográf Kiadó

További információk 

 Star Wars Galaxis cikk
 Theater.hu portré
 Magyar szinkron

1943-ban született személyek
2005-ben elhunyt személyek
Magyar színészek
Magyar szinkronszínészek
Jászai Mari-díjasok
Budapesten született személyek
Limbach (egyértelműsítő lap)

Limbach névvel a következő cikkek találhatók:
Limbach (Neckar-Odenwaldi járás), település Németországban, Baden-Württembergben
Limbach (bei Kirn), település Németországban, Rajna-vidék-Pfalzban
Limbach (Westerwald), település Németországban, Rajna-vidék-Pfalzban
Limbach (Vogtland), település Németországban, Szászországban
Limbach-Oberfrohna, település Németországban, Szászországban
valamint
Hárspatak (Limbach im Burgenland) osztrák község német neve
Limpak (Limbach) szlovák község szlovák és német neve
Mad (egyértelműsítő lap)



Mad 
 Mad, Nagymad szlovákiai település szlovák neve
 Mad, Ne-Yo egyik dala

MAD 
 MAD, a marokkói dirham ISO kódja, rövidítése
 MAD, magazin, viccújság
 MAD-doktrína, Mutually Assured Destruction, avagy a kölcsönösen biztosított megsemmisítés elve.
 MAD, a Cartoon Network rajzfilmsorozata
 mágnesesanomália-detektor, vízfelszín alatti fém testek, elsősorban katonai célú tengeralattjárók és víziaknák, felderítésére szolgáló műszer neve;
Belvárdgyula

Belvárdgyula (, ) község Baranya vármegyében, a Bólyi járásban.

Fekvése 
Pécs és Mohács közt nagyjából félúton fekszik, légvonalban mindkettőtől körülbelül 20-20 kilométerre. A szomszédos települések: észak felől Olasz, északkelet felől Szederkény, délkelet felől Borjád, dél felől Nagybudmér, délnyugat felől Kiskassa, északnyugat felől pedig Birján.

Megközelítése 
Legfontosabb megközelítési útvonala a Mohácstól Pécsig húzódó 57-es főút, mely az északi határszéle közelében halad el, érintve Kisgyula és Gyulapuszta településrészeket is, így ezen érhető el a legegyszerűbben az ország távolabbi részei felől. Központja vonatkozásában azonban zsáktelepülésnek tekinthető, mert oda csak a főútból délnek kiágazó 57 102-es számú mellékút vezet be. Pécs térségével az 5611-es út kapcsolja össze, és érinti még a területét (csomópont nélkül) az M60-as autópálya is.

Története 
A két település, Belvárd és Kisgyula egyesüléséből keletkezett település már az ókorban lakott terület volt.

1056-ban a pécsi püspökség volt birtokosa

1285-ben említették először okiratban Jula néven.

A 13. század végén a Győr nemzetségbeli Konrád pálos kolostort építtetett itt, melyet Szent László tiszteletére szenteltek.

A falu 1356-ban vásártartási jogot kapott.

1484-től káptalani iskola is működött benne.

1750 körül Tolna vármegyei református magyarok költöztek ide.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Németh Jenő (független)
 1994-1998: Németh Jenő (független)
 1998-2002: Németh Jenő (független)
 2002-2006: Németh Jenő (független)
 2006-2010: Sándor Ágnes (független)
 2010-2014: Sándor Ágnes (független)
 2014-2019: Sándor Ágnes (független)
 2019-től: Sándor Ágnes (független)

Nevezetes belvárdgyulaiak 

 Szabó Mihály (1933–2011) református lelkipásztor
 Szabó Mónika (1975) karmester
 Toma Árpád (1958) válogatott labdarúgó

Nevezetességei 

 Római katolikus templom - 1854-ben épült, amely 2006. május 22-én hétfő éjszaka összedőlt, statikai okokból kifolyólag. A nem körültekintően kibővített (a templomtorony a templom boltozatára épült, pótlólagos merevítések nélkül), majd a szintén nem körültekintően felújított (kötőgerendák nélküli fedélszerkezet) épület tornya alatt ezen nap éjszakáján beomlott a boltozat, majd a torony ráomlott a templomhajóra és a templom túlnyomó többsége rommá vált. Az új templomot 2007. december 22-én szombaton adták át.
 Református templom - 1754-ben épült.
 Szabadidő park
 Kultúrház
 Lakodalmas ház
 Emlékpark

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 99%-a magyarnak, 18,7% cigánynak, 1,5% horvátnak, 1,9% németnek, 0,2% örménynek, 0,2% románnak, 0,2% szerbnek mondta magát (1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,8%, református 14,3%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 16% (13,1% nem nyilatkozott).

Néprajzi értelemben Belvárd rész a sárközi népcsoporthoz tartozik a népviselet alapján, annak legdélebbi pontja.

Jegyzetek

Források

További információk

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Benk

Benk község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Záhonyi járásban.

Fekvése 
A vármegye északkeleti részén fekszik. Lakott területei a Tisza bal parti oldalán találhatóak, közigazgatási területének nagyobbik hányada viszont a jobb parti részen, tehát már a Beregi-síkon terül el.

A szomszédos települések: észak felől Tiszamogyorós, északkelet felől Lónya, délkelet felől Mátyus, dél felől Mezőladány, nyugat felől pedig Mándok.

A térség fontosabb települései közül Záhony 22,5, Vásárosnamény 22, Aranyosapáti 10,5, Mándok 5,5, Mezőladány 5,5 , Eperjeske 10, Tuzsér pedig 12,5 kilométer távolságra található.

Megközelítése 
Zsáktelepülés, közúton csak Mándok déli külterületei felől érhető el, a 4115-ös útból keletnek kiágazó 41 108-as számú mellékúton. Határszélét több helyen megközelíti még a beregi térség egyik fő összekötő útjának számító 4113-as út is, de a területére sehol nem lép be.

Története 
Benk neve már 1297-ben Terra Benk néven szerepel az oklevelekben. A falu a Gutkeled nemzetség-hez tartozó Apaj fia Apaj birtoka volt, majd az ugyancsak e nemzetséghez tartozó Anarcsy család birtoka lett.

1480-ban a Bacskayak, az 1500-as években a Tegzes családbeliek birtoka.

A későbbiekben az Anarcsinak nevezett Ujlaki György kapta királyi adományozás útján, az ő halála után újra a királyra szállt vissza. A 18. század végén a Vay család szerezte meg királyi adományként, később pedig a szatmári püspök birtoka volt. A falu figyelemreméltó helyneveit is feljegyezték a 20. század elején: Barát-erdő, Goron, Szerés, és Ó-benk.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a község lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,5%-a magyarnak, 2,8% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (3,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 6,1%, református 84,2%, görögkatolikus 1,7%, felekezeten kívüli 1,2% (5,2% nem válaszolt).

2022-ben a lakosság 91,7%-a vallotta magát magyarnak, 11,3% cigánynak, 0,7% ukránnak, 0,2% románnak, 0,2% görögnek, 0,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 3,5% volt római katolikus, 59,2% református, 2,1% görög katolikus, 0,5% egyéb keresztény, 5,4% felekezeten kívüli (29% nem válaszolt).

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Takács Sándor (MDF)
 1994–1998: Takács Sándor (MDF)
 1998–2002: Takács Sándor (független)
 2002–2006: Uzonyi Dezső (független)
 2006–2010: Orosz József (független)
 2010–2014: Mészáros Lajos (független)
 2014–2019: Mészáros Lajos (Fidesz-KDNP)
 2019–2022: Mészáros Lajos (független)
 2022-től: Dancs Ákos (független)

A településen 2022. december 11-én időközi polgármester-választást kellett tartani, az előző polgármester néhány hónappal korábban bejelentett lemondása miatt.

Nevezetességei 
 Református templom - 1801-1831 között épült.

Források 
 Borovszky Samu: Szabolcs vármegye

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye települései
Szabolcs vármegye települései
Bér (egyértelműsítő lap)

bér: valamilyen munkáért kapott ellenérték.
Bér patak
Bér település Nógrád vármegyében
Kisbér
Cece

Cece nagyközség Fejér vármegyében, a Sárbogárdi járásban.

Fekvése 

A település két főút találkozásánál fekszik: 63-as főúton Sárbogárd és Szekszárd között, illetve a 61-es főúton Dunaföldvár és Simontornya között; Pakssal és Németkérrel a 6231-es út kapcsolja össze.

A falu vasútállomása a MÁV 46-os számú Sárbogárd–Bátaszék-vasútvonalán található, Rétszilas vasútállomás és Vajta vasútállomás között.

Története 

A község alapítását és elnevezését valószínűleg a Szent István halála utáni évtizedekben letelepedett besenyőknek köszönheti. A település nevét Czecze nevű birtokosáról kapta. III. Béla egy 1193-ban kelt oklevele említi először. 1351-ben I. Lajos király a település eladdig a besenyő ispán alá tartozó szabad elemeinek kollektív nemességet adományozott. A jellegzetes kisnemesi falu 1701-ben a Meszlényi családé lett. A lakosság főként földműveléssel és állattartással foglalkozott, nagyobb része ma is a mezőgazdaságból él. Híres terményük a cecei paprika és a görögdinnye.

Az 1910-es népszámlálás szerint Czeczének 3690 lakosa volt, ebből 1907 református, 1617 római katolikus és 83 evangélikus vallásúnak vallotta magát.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Kovács László (független)
 1994-1998: Kovács László (független)
 1998-2002: Kovács László (független)
 2002-2006: Varga Gábor (Fidesz)
 2006-2010: Varga Gábor (Fidesz)
 2010-2014: Varga Gábor (Fidesz)
 2014-2019: Fazekas Gábor (független)
 2019-től: Fazekas Gábor (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,6%-a magyarnak, 3,6% cigánynak, 0,3% németnek, 0,2% szerbnek mondta magát (12,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 34,3%, református 33,8%, evangélikus 0,1%, felekezeten kívüli 3,6% (27,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Csók István Emlékmúzeum
A Sáregresen született Csók István (1865–1960) Kossuth-díjas festőművész szüleinek Cecén 1890 körül épült egykori kúriájában őrzik több festményét, személyes tárgyait és a család bútorait.

 Mezőgazdasági Tájmúzeum
A Fisi család XIX. századi épülete ma tájház, ahol mezőgazdasági munkaeszköz-történeti kiállítás tekinthető meg.

Híres emberek, akik a településhez kötődnek 
 Itt született 1837. május 28-án Kulifay Elek magyar református lelkész, egyházszervező.
 Itt született 1921. november 7-én Horváth János közgazdász, politikus, országgyűlési képviselő, akit itt is helyeztek végső nyugalomra, 2019. december 19-én.
 Itt született 1933. május 14-én Kovács László, az Egyesült Államokba kivándorolt világhírű magyar származású operatőr.

Jegyzetek

További információk 
 Hivatalos honlap
 

Fejér megye települései
Fejér vármegye települései
Bodorfa

Bodorfa község Veszprém vármegyében, a Sümegi járásban. 222 hektáros kiterjedésével a megye legkisebb közigazgatási területű települése. A település eredetileg Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.

Fekvése 
Devecsertől délnyugatra fekvő település. Zsákfalu, amely közúton csak a Devecser és Sümeg között húzódó 7324-es útról letérve, a Nemeshany nyugati szélén északnyugat felé kiágazó, mintegy 2 kilométer hosszú, 73 153-as számú mellékúton érhető el.

Története 
Bodorfa a környék árteres tájának dombhátain megtelepült a királyi várhoz tartozó Keszi törzs települései közé tartozott.

Nevét először 1336-ban a pápai tizedjegyzék említette Bodorfalva néven. 
A falu a török időkben elpusztult, az elmúlt században azonban középkori eredetű templomának romjai még megvoltak, a legenda szerint barátok éltek itt. Istentisztelet alatt a törökök megtámadták a templomot és sok embert megöltek. A község belterületén temetőre bukkantak, ahol tömegsírok, pénzek kerültek a felszínre, amelyek az 1500-as évekre utalnak. A falu még 1720-ban is lakatlanul állt, később nemesi birtokosainak utódai népesítették be. 
1758-ban egyutcás faluként írták le, melynek két házsorát alsó és felső sornak nevezték. Lakói nagyrészt katolikusok voltak.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Zsigmond József (független)
 1994-1998: Zsigmond József (független)
 1998-2002: Freili Béla (független)
 2002-2006: Freili Béla (független)
 2006-2010: Freili Béla (független)
 2010-2014: Kardos Róbert (független)
 2014-2019: Kardos Róbert (független)
 2019-től: Kardos Róbert (független)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 98,1%-a magyarnak mondta magát (1,9% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 86,7%, evangélikus 2,9%, felekezeten kívüli 7,6% (2,9% nem nyilatkozott).

Nevezetességei

Források
 Bodorfa

Jegyzetek

További információk 

Veszprém megye települései
Zala vármegye települései
Hárskút (egyértelműsítő lap)

Hárskút, község Magyarországon, Veszprém vármegyében
 Hárskút, község Szlovákiában, a Kassai kerület Rozsnyói járásában
Rábatöttös

Rábatöttös (korábbi nevén Gutatöttös) község Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban. 1942-ben jött létre Gutaháza és Rábatöttös községek egyesítésével, mai elnevezését 1992 óta viseli.

Fekvése 
A falu a Sorok-patak folyása közelében fekszik, Szombathelytől 17 kilométerre délkeletre.

Két különálló településrész alkotja, melyek közül Gutaháza a 8702-es út mentén helyezkedik el, Rábatöttös viszont félreesik az úttól, csak az abból észak felé kiágazó 87 103-as számú mellékúton közelíthető meg.

Vasútvonal nem érinti. Érdekesség viszont, hogy a települést érintette volna az 1847-ben tervezett Sopron-Kőszeg-Szombathely-Rum-Zalaszentgrót-Nagykanizsa vasútvonal.

Nevének eredete 
Neve valószínűleg a Tuet személynévből ered, ennek előzménye a tő (= növényi szár) főnév.

Története 
Rábatöttöst 1274-ből, Gutaházát 1406-ből említik legkorábban az ismert okleveles források; előbbinek templomát 1342-ben említi először oklevél. Mivel a templom a falunál jóval délebbre található, valószínűsíthető, hogy a középkori Töttös is a maitól délebbre, a templom körül épült. 1532-ben a török a környező településekkel együtt valószínűleg mindkét falut elpusztította. Ezután Töttös az korábbitól északabbra, a mai helyén települt újra. 1910-ben Rábatöttösnek 273, Gutaházának 191 lakosa volt. 1942-ben a két községet Gutatöttös néven egyesítették. 1992-ben ugyan a lakosság a szétválásra szavazott, azt jogi feltételek hiányában mégsem lehetett végrehajtani, viszont a község neve Rábatöttösre változott.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Annár István (Fidesz)
 1994–1998: Annár István (független)
 1998–2002: Annár István (független)
 2002–2006: Annár István (független)
 2006–2010: Annár István (független)
 2010–2014: Annár István (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Annár István (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Annár István (Fidesz-KDNP)

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,5%-a magyarnak, 1,5% németnek, 1% románnak mondta magát (7,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 84%, evangélikus 1%, református 3,5%, felekezet nélküli 0,5% (11% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
 A Szent Cecília templom 12. századi eredetű, a 15. században bővítették, majd a 18. században barokkizálták. Nyolc Dorfmeister-freskója van. Harangja 16. századi.

Jegyzetek

Külső hivatkozások

Kapcsolódó szócikkek 

Vas megye települései
Vas vármegye települései
Gutaháza

Gutaháza Rábatöttös község településrésze, 1942-ig önálló falu volt, ma Vas vármegyében, a Szombathelyi járásban található.

Fekvése
Szombathelytől 17 kilométerre délkeletre fekszik, a 8702-es út mentén.

Története
1406-ban Gutafelde alakban írva említik először. Neve a régi magyar Guta személynévből ered. 1532-ben a török elpusztította, de újratelepült. 1910-ben 191 lakosa volt. 1942-ben a szomszédos Rábatöttössel egyesítették Gutatöttös néven. 1992-ben a lakosság a szétválás mellett döntött, azt jogi problémák miatt azonban nem lehetett végrehajtani. Az egyesített község neve azonban Rábatöttös lett.

Magyarország megszűnt települései
Vas vármegye települései
Salfa

Salfa Köveskúttal 1935-ben Salköveskút néven egyesült egykori község, ma Vas vármegye Szombathelyi járásában található.

Szombathelytől 10 km-re északkeletre fekszik.

Neve a régi Saul személynévből származik.

Salfát 1489-ben Solfolua említik először. Határában római épületnyomokat találtak. Temploma 1443-ban már állt, de később elpusztult. 1910-ben Salfának 164 lakosa volt.

Salfán született 1780. december 20-án Sztrokay Antal író, jogtudós, műfordító.

Magyarország megszűnt települései
Vas vármegye települései
Köveskút

Köveskút Salfával 1935-ben Salköveskút néven egyesült egykori község, ma Vas vármegye Szombathelyi járásában található.

Szombathelytől 10 km-re északkeletre fekszik.

Neve köveskút (kővel kirakott kút), egykori jellegzetes kútjára utalhat. Köveskutat 1263-ban Kueskut néven említik először. Területén egykor erődítmény állott, birtokosa a Szegedy család volt.
1910-ben Köveskútnak 509 lakosa volt.

Mihály arkangyalnak szentelt római katolikus temploma 1876-ban épült, barokk stílusú, benne 18. századi Madonna-szoborral.

Magyarország megszűnt települései
Vas vármegye települései
Chris Cunningham

Chris Cunningham (Reading, Berkshire megye, 1970. október 15. –) brit klip-, reklám- és filmrendező.

Korábban festészettel, szobrászattal foglalkozott, majd később a filmrendezésben találta meg igazi kifejezőerejét. Filmjei igen gyakran anatómiai vonatkozásúak, nemritkán a legextrémebb végletekig torzítva vagy teljesen ellentmondva annak, ráadásul ennek bemutatására nem csak emberi, de (saját készítésű) kiborg és robot modelleket is szerepeltet. Egyéni stílusával új színt vitt a sci-fi és a horror fogalmába, de vizuális védjegyei jól felismerhetőek „szelídebb” műveiben is. 2004-ben a Warp Filmshez szerződött.

Művei

Klipek
Autechre – Second Bad Vilbel (1995, új verzió 2002)
Auteurs – Back with the Killer Again (1995)
Auteurs – Light Aircraft on Fire (1996)
Placebo – 36 Degrees (1996)
Aphex Twin – Come to Daddy (1997)
Jesus Jones – The Next Big Thing (1997)
Portishead – Only You (1998)
Madonna – Frozen (1998)
Leftfield featuring Afrika Bambaataa – Afrika Shox (1998)
Squarepusher – Come on My Selector (1998)
Aphex Twin – Windowlicker (1999)
Björk – All is Full of Love (1999)
The Horrors - Sheena is a Parasite (2006)

Kisfilmek
Flex (2000) (zene: Aphex Twin)
Monkey Drummer (2001) (zene: Aphex Twin – Mt Saint Michel + Saint Michaels Mount)
Rubber Johnny (2005) (zene: Aphex Twin – afx237 v7)

Reklámok
Mental Wealth – Sony PlayStation-reklám (1999)
Photocopier – nem bemutatott Levis-reklám
Engine – Nissan-reklám. Zene: Boards of Canada
Flora by Gucci - parfümreklám (2009)

Tervei:
William Gibson cyberpunk kultuszkönyvéből, a Neurománcból szándékozik (?) filmet készíteni.
Spectral Musicians kisfilm vagy klip (zene: Squarepusher)

Jegyzetek

További információk 
 
Hivatalos weblap 
Chris Cunningham az Internet Movie Database oldalain
DVD kritika
A Warp Films weboldala

Angol filmrendezők
1970-ben született személyek
Élő személyek
Readingiek
Pác

A pác híg, savanyú folyadék; vegyi anyag, amelyet több területen használnak. Rokon értelmű szó: csáva.

Alapjelentése: savanyú lé nyers hús előkészítéséhez különféle, fűszerekkel keverve. A nyers húst huzamosabb ideig ebben tartják sütés előtt.

A szó eredete 
A szó a német Beize szóból ered ("beissen" magyarul "marni".)

Jelentései felhasználási területek szerint 
 A faiparban: Híg festőanyag, amely a fába beleivódik, de a faerezet rajzolatát nem takarja el.
 A dohányiparban: Dohányízesítő folyadék, amely különböző íz- és illatanyagokat tartalmaz. Ezzel permetezik be a feldolgozott dohányt.
 A textiliparban (régies): Textíliát átitató oldat; vegyületek oldata, amelyben a festendő textilneműt áztatták.
 A bőriparban (régies): Bőrkikészítő oldat. A bőr- és szőrmeiparban a bőr kikészítésére, puhítására való, különféle anyagok oldatából álló savas lé.
 A fémiparban (régies): Híg sav vagy lúg, amellyel fémgyártmányok, fémtárgyak felületét tisztították meg a rárakódott oxidoktól, szennyeződéstől.
 A mezőgazdaságban a pácot ma inkább csávázószernek (csáva) nevezik.
 Az állattenyésztésben: Savanyított takarmány, amely apróra vágott szálas takarmányból és aprított növényi gumókból áll.

Átvitt értelemben 
Átvitt értelemben  a 'pác nagy baj, kellemetlen, kínos, esetleg bonyolult helyzet (pl. nagy pácban van; pácban hagy).

Jegyzetek 

Vegyszerek
Ташлы

Ташлы — Татарстан Республикасының Баулы районындагы авыл.

Вакыт зонасы — MSK (Мәскәү вакыты) яки UTC+4. Почта индексы — 423926.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 4.2 °C.

Шәхесләр 
 Миргасим Сәяхов (1925—1971), Бөек Ватан сугышында катнашучы.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Ташлы Елга

Ташлы Елга — Татарстан Республикасының Кукмара районындагы авыл.

Почта индексы — 422116.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 3.6 °C.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Ташлык (Татарстан)

Ташлык — Татарстан Республикасының Түбән Кама районындагы татар авылы.

Вакыт зонасы — MSK (Мәскәү вакыты) яки UTC+3. Почта индексы — 423554.

Күренекле кешеләр 
 Алмаз Хәмзин — татар композиторы, артист. 
 Разил Вәлиев (1947―2023) — шагыйрь, Татарстанның дәүләт эшлеклесе.
 Ирекле көрәш буенча Россия чемпионы, спорт мастеры Алмаз Нурмөхәммәтовның әтисе Әлфис Вәгыйзь улы Ташлыкта туган.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 4.0 °C.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Ташлы Кавал

Ташлы Кавал — Татарстан Республикасының Биектау районындагы авыл.

Почта индексы — 422716.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 4.1 °C.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Ташчишмә

Ташчишмә — Татарстан Республикасының Әтнә районындагы торак пункт, авыл.

Вакыт зонасы — MSK (Мәскәү вакыты) яки UTC+4. Почта индексы — 422753.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 3.8 °C.

Авылда туган танылган кешеләр 
 Рафил Сәгъдуллин — Чаллы Татар дәүләт драма театры артисты.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Тегермәнлек

Тегермәнлек — Татарстан Республикасының Мөслим районындагы авыл.

Почта индексы — 423977.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 3.8 °C.

Шәхесләр 
 Рафаэль Фәссахов (1939-2003), галим-химик, фән докторы, профессор, ТАССР атказанган фән эшлеклесе.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Тегермәнче

Тегермәнче — Татарстан Республикасының Минзәлә районындагы авыл.

Почта индексы — 423720.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 3.8 °C.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Тәкмәле

Тәкмәле — Татарстан Республикасының Азнакай районындагы авыл.

Вакыт зонасы — MSK (Мәскәү вакыты) яки UTC+4. Почта индексы — 423317.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 4.2 °C.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Кече Өтәк

Кече Өтәк — Татарстан Республикасының Яшел Үзән районындагы авыл.

Почта индексы — 422514.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 4.3 °C.

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.
Тенеш (Кама Тамагы районы)

Тенеш — Татарстан Республикасының Кама Тамагы районындагы штп. Элекке исеме — 9 гыйнвар исемендәге.

Вакыт зонасы — MSK (Мәскәү вакыты) яки UTC+4. Почта индексы — 422824.

География 
Тенеш Идел елгасының (Куйбышев сусаклагычының) уңъяк ярында, Богородское тауларында, Кама Тамагыннан 7 километр төньяк-көнбатыштарак урнаша.

Климат 

Климат уртача континенталь. Кёппен-Гейгер климатлар классификациясе буенча климатның коды: Dfb. Уртача еллык һава температурасы 4.1 °C.

Тарих 
Шәһәр тибындагы бистә статусы 1999 елда бирелә; моңа кадәр Кама Тамагы штб-ы составына кергән.

Халык 

Милли состав (2002): руслар — 52,7%, татарлар — 44,4%, украиннар — 1,4%, чуашлар — 1,0%.

Икътисад 
 Пристань
 Гипс руднигы

Искәрмәләр

Чыганаклар 
 Татарская энциклопедия, Институт Татарской энциклопедии (ИТЭ) Академии наук РТ.

Шәһәр тибындагы бистәләр
Татарстан шәһәр тибындагы бистәләре