Báta

Báta község Tolna vármegyében, a Szekszárdi járásban.

Fekvése 
Báta Tolna és Baranya vármegye határán, a Szekszárdi-dombság Dunára lefutó dombvonulatának lábánál mintegy 5 kilométer hosszan elnyúló zsáktelepülés. Keletről a Duna folyam és a Gemenci-erdő határolja; keleti része a Duna egykori és jelenlegi árterületéhez tartozik, amely a Gemenci-erdő egy része, és a Duna–Dráva Nemzeti Park révén országos szintű természetvédelmi oltalom-alatt áll. A község területén találkozik egymással az Alföldhöz tartozó síkság folytatásaként elterülő Tolnai-Sárköz és a Dunántúli-dombsághoz csatlakozó Dél-Baranyai-dombság. A dombhátakat jelentős szőlőterület, a sík vidéket szántóföldek és ártéri erdő borítja.

Megközelítése 
A település nyugati határában elhalad, nagyjából észak-déli irányban a Szekszárd térségétől Mohácson át a déli országhatárig vezető 56-os főút, így ez a legfontosabb közúti megközelítési útvonala; központjába azonban csak az 51 168-as számú mellékút vezet be. Pörböly felől kerékpárral is elérhető, a Duna védgátján.

Határszélét nyugaton, a központtól több kilométer távolságban érinti a , melynek egy megállási pontja is volt itt, Báta vasútállomás; a vonalon azonban már 2009 óta nincs vonatközlekedés. A legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőség így a négy vasútvonal által is érintett Bátaszék vasútállomás, körülbelül 10 kilométerre.

Története 
A települést már a pécsváradi apátság 1015. évi hamis privilégiumlevele említi Bátatő néven. 1093-ban Szent László király alapított itt bencés apátságot, állítólag a környéken élő besenyők megtérítésére. A 13. század végén az apátság királyi kegyuraság helyett magán kegyúr alá került, s a 14. században különösen a Becsei családdal vívott súlyos birtokpereiről maradt fenn szép számos oklevél. Egy 1403. évi először beszél a bátai apátság Báta nevű birtokáról, ahol az apát tisztjei és nemes jobbágyai is éltek. Dózsa György felkelésében az alföldi városok polgáraival együtt vettek részt a bátaiak is. Baja után (572 forint 40 dénár) Bátától (519 forint 93 dénár) követeltek legtöbb kártérítést a parasztsereg elkövetett hatalmas károkozásai miatt. A törökök 1529-ben égették fel először, 1539-ben pedig véglegesen elpusztították.

1545-ben a török összeírta a Tolnához tartozó dunai kikötők jövedelmeit, itt Báta város jövedelme 24 777 akcséval szerepel, ebből vámjövedelem 14 274, 82 ház után fejadó 50 akcséval, 4100, hal fele 2886, hal tized 2400, kapuadó 2259 akcse volt. 1559-ben, amikor Decs, Nyék és Bátaszék üresen állott, Bátán 12 , Pilisen 6 adózó portát írtak össze. A bátai apátságot az 1680-as években Jány János udvari tanácsos kapja meg Lipót császártól, tehát nem pap, – a pilisiek, decsiek, bátaiak nem az udvari tanácsosnak, hanem testvérének, Jány Ferenc szerémi püspöknek, csornai prépostnak küldik panaszos és könyörgő leveleiket, bár Jány Ferenc csak 1688-ban kapja meg a bátai javadalmat.

Az 1711-es összeíráson 75 jobbágy- és 6 zsellér családfőt neveztek meg. 1741-ben szentelték fel a katolikus templomot. Nem sokkal ezután nyitották meg az első református gyülekezeti házat. Az 1848-49-es szabadságharc idején a császári seregek ismét porig égetik a települést, de a lakosság szerencsésen megmenekül és újjáépíti a falut. Az 1901-es népszámlálás szerint már 4119-en éltek Bátán. Az egykori apátság helyén 1939-ben épül fel a Szent Vér temploma.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Vöő József (SZDSZ)
 1994-1998: Vöő József (SZDSZ-KDNP)
 1998-2002: Vöő József (FKgP-KDNP)
 2002-2006: Sziebert György (független)
 2006-2010: Sziebert György (független)
 2010-2014: Huszárné Lukács Rozália Anna (Fidesz-KDNP)
 2014-2019: Huszárné Lukács Rozália Anna (Fidesz)
 2019-től: Huszárné Lukács Rozália Anna (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,1%-a magyarnak, 7,9% cigánynak, 1,8% németnek, 0,2% románnak mondta magát (12,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 61,7%, református 5,9%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 13,8% (18% nem nyilatkozott).

Nevezetességek 
 Fazekasház
 Czencz János  Emlékmúzeum
 Fekete Gólya Ház
 Halászház
 Szent Mihály-templom 
 Szent Vér-templom
 Szivattyútelep
 Tájház 
 Kálvária 
 Református templom
 Ispánkerti vendégház

Légi felvételek

Rendezvények 
 Magyar Kultúra Napja 
 Bátai Szüreti Fesztivál
 Keszeg fesztivál
 Falunap
 Hímestojás Fesztiválra (képek)
 Múzeumok Éjszakája
 Szent Vér búcsú
 (...foci kupák, ifjúsági találkozók, Majális, Csóka nap, Roma nap Tambura Találkozó, Sárközi lakodalom stb.)

Kultúra 
 Bátai Tamburazenekar
 Vadvirág Cigány Gyermek Tánccsoport
 Közel 80 éves múlttal rendelkező tánccsoport működik. A Bátai Bokréta, Bátai Népi Együttes,  "Sárköz" Hagyományőrző Egyesület, mostanra a Bátai "Sárköz" Néptánc Együttes néven.
 Római Katolikus Plébánia
 Református Egyházközség (Bátai Református Leányegyházközség)
 Múzeumok – Tárlatok ( a nevezetességek címszó alatt felsorolt épületek, helyszínek)
 Civil szervezetek
 Sport – Báta KSE labdarúgó szakosztály
 Badra hastánccsoport
 Bátai Amazonok

Sport

Labdarúgás 
A település csapata a Báta KSE, egy 1937-ben alapított amatőr magyar labdarúgócsapat, amely a Baranya vármegyei harmadosztályban szerepel.

Legnagyobb bajnoki sikere az 1974–1975-ös szezonban volt, mikor a csapat a Tolna megyei első osztályban szerepelt. A 2012–2013-as szezontól a csapat a Baranya megyei bajnokságban szerepel.

Híres emberek 
 itt élt és alkotott Czencz János festőművész
 itt született Katona Tamás a magyarországi atomreaktor-diagnosztikai kutatások mérnök-fizikusa
 itt született Sümegi Mihály (1942–2023) kutatóvegyész, nanotechnológus

Jegyzetek

További információk 
 Báta honlapja
Molnár Antal: A bátai apátság és népei a török középkorban; METEM, Bp., 2006 (METEM-könyvek)

Kapcsolódó szócikkek 

Tolna megye települései
Sárköz
Tolna vármegye települései