Índex de desenvolupament humà

Líndex de desenvolupament humà (IDH, HDI) és una estadística composta utilitzada per classificar països per nivell de "desenvolupament humà", considerada com a sinònim de termes més vells (el nivell de vida i/o qualitat de vida), i que distingeix entre països amb "desenvolupament humà molt alt", "desenvolupament humà alt", "desenvolupament humà mitjà", i "desenvolupament humà baix". L'IDH el van idear i començar a utilitzar l'economista pakistanès Mahbub Ul Haq i l'economista indi Amartya Sen el 1990, per al Programa de les Nacions Unides per al Desenvolupament (PNUD) de l'ONU. L'IDH és una mesura comparativa d'esperança de vida, alfabetització, educació, i nivell de vida d'un país. És una mitjana estàndard de mesurament del benestar, especialment benestar infantil. També s'utilitza per a distingir si el país és un país desenvolupat, en desenvolupament o bé infradesenvolupat, i també mesura l'impacte de polítiques econòmiques sobre la qualitat de vida. Hi ha també mesures d'IDH per a estats, ciutats, pobles, etc., i per a organitzacions locals o companyies.

Indicadors per calcular l'IDH 
Històricament, el nivell de desenvolupament s'havia avaluat tenint en compte únicament un sol criteri, que podia ser de tipus econòmic (com per exemple el nivell de renda o PIB, etc.), de tipus educatiu (com ara l'alfabetisme, etc.) o bé que avalués variables de salut (cas de l'esperança de vida al néixer, taxes de natalitat i de mortalitat, entre d'altres). LIDH, en canvi, s'obté a partir del càlcul ponderat dels tres indicadors següents corresponents a les tres variables abans esmentades (economia, educació, salut):

 La durada i la qualitat de vida, que s'obté a partir de l'esperança de vida al néixer.
 El nivell d'instrucció i educació, mesurat a partir de la taxa d'alfabetització d'adults i del nivell d'estudis de la població (educació primària, educació secundària i estudis superiors).
 El nivell de vida, d'acord amb les dades del PIB per capita (mesurat en dòlars dels EUA).

 Metodologia utilitzada fins al 2011 (exclòs)
Generalment, per transformar una variable, anomenada , en un índex comprès entre els valors 0 i 1, es fa servir una fórmula com aquesta:

 -índex = 

on  i  són, respectivament, els valors mínim i màxim que pot adoptar la variable .

LÍndex de Desenvolupament Humà representa la mitjana dels tres índexs generals següents:
 Índex de l'Esperança de Vida = 
 Índex d'Educació = 
 Índex d'Alfabetització Adulta (IAA) = 
 Taxa d'alfabetització (TA) = 
 Índex PIB = 

Seguint la fórmula anterior s'extreu un nombre de 3 decimals comprès entre el 0 i l'1 que és el valor 
d'IDH d'aquell país. D'acord amb la xifra resultant hom considera:
 IDH alt: des de 0,800 i superiors
 IDH mitjà: entre 0,500 i 0,799
 IDH baix: inferiors a 0,500

Evolució del desenvolupament humà segons l'IDH 
Comparant els informes de l'IDH es constata una evolució general a tot el món. Si el 1975 només hi havia un 22% de països amb un resultat que indicava benestar alt, la xifra tres dècades després (2005) era del 40%. Igualment, la disminució de països amb un índex molt baix va passar del 34% al 12%, mentre que la franja mitjana es mantenia més estable. Aquest progrés, però, no exclou l'empitjorament de determinats Estats per situacions particulars, especialment la guerra i acumulació de desastres naturals.

Índex de desenvolupament humà 2018 (informe de 2019) 

 Xifra davant la bandera: lloc que ocupa el país en la classificació mundial composta per 169 països.
 Xifra entre parèntesis: llocs que el país guanya o perd en relació a la classificació mundial de l'any 2005.
  = increment.
  = constant.
  = disminució.

IDH ajustat per la desigualtat 
L'informe sobre el desenvolupament humà 2010 va ser el primer a calcular un índex de desenvolupament humà ajustat per la desigualtat (IDHAD), en el qual es tenen en compte els factors de desigualtat en les tres dimensions bàsiques del desenvolupament humà (renda, esperança de vida, i educació).

 Xifra entre parèntesis: llocs que el país guanya o perd en relació a la classificació mundial sense ajustar per desigualtat.

Alguns països no van ser inclosos per diversos motius, principalment la falta de disponibilitat de certes dades crucials. La següent dels Estats membres de les Nacions Unides que no es van incloure en l'informe de 2011, són: Nova Zelanda, Liechtenstein, Japó, Hong Kong, Singapur, República de la Xina (Taiwan), Andorra, Emirats Àrabs Units, Malta, Brunei, Qatar, Bahrain i Barbados.

2006

L'informe de l'any 2006 

L'informe corresponent a l'any 2006 va ser presentat per l'ONU a Ciutat del Cap, Sud-àfrica el 9 de novembre de 2006.

Bona part de les dades utilitzades per a aquest informe corresponen, però, a l'any 2004. A més a més cal afegir que no tots els Estats Membre de l'ONU han proporcionat les estadístiques necessàries per a elaborar l'informe.

En resum, es pot assenyalar que amb un IDH per sota de 0.500 -que es considera sinònim de subdesenvolupament- hi ha 31 països, 29 dels quals són a l'Àfrica (excepte Haití i el Iemen. Els països que ocupen els 10 darrers llocs, són també africans. Els països subsaharians més ben situats són Guinea Equatorial i Sud-àfrica, en els llocs 120 i 121 del rànking, respectivament (amb un IDH de 0.653).

Per contra, l'IDH igual o superior a 0.800 -sinònim d'alt desenvolupament- abraça els països de l'Europa occidental i septentrional, Nord-amèrica, el Con Sud, els Tigres del Pacífic, Japó, Austràlia, Nova Zelanda, Israel, Kuwait i els Emirats Àrabs Units.

Uns altres països que exhibeixen un desenvolupament humà alt enmig de països amb IDH més baixos inclouen (amb la seva posició) Costa Rica (48è), Cuba (50è), Mèxic (53è) i Panamà (58è).

Els 30 països amb l'IDH més alt l'any 2006 
 Xifra davant la bandera: lloc que ocupa el país en la classificació mundial composta per 177 països.
 Xifra entre parèntesis: llocs que el país guanya o perd en relació a la classificació mundial de l'any anterior (2005)

1.  Noruega ()
2.  Islàndia ()
3.  ()
4.  ( 4)
5.  ( 1)
6.  ( 1)
7.  ( 4)
8.  Estats Units ( 2)
9.  ( 2)
10.  ( 2)

11.  Finlàndia ( 2)
12.  ( 8)
13.  ( 4)
14.  ( 3)
15.  ( 1)
16.  ()
17.  ( 1)
18.  ( 3)
19.  ( 2)
20.  Nova Zelanda ( 1)

21.  ( 1)
22.  Hong Kong ()
23.  ()
24.  Grècia ()
25.  Singapur ()
26.  Corea del Sud ( 2)
27.  Eslovènia ( 1)
28.  ( 1)
29.  Xipre ()
30.  ( 1)

Els 3 estats amb l'IDH més alt i més baix l'any 2006 (per continent) 
Entre parèntesis, llocs que el país guanya o perd en relació a la classificació mundial de l'any anterior (2005).

Països no inclosos 
Els següents països i territoris no han estat inclosos en el rànking de l'any 2006 perquè no disposen de les dades necessàries per calcular-ne l'IDH o bé perquè no són estats reconeguts per l'ONU.

Àfrica
  Libèria
  Somàlia
  Sàhara Occidental

Amèrica
 

Àsia
  Afganistan
  Iraq
  Macau
  Corea del Nord
  Taiwan

Europa
 
 
 
  Montenegro
  San Marino
  Sèrbia
 

Oceania
  Kiribati
  Illes Marshall
  Micronèsia
  Nauru
  Palau
  Tuvalu

Estat amb l'IDH més alt en els darrers anys 
L'any indica quan es va publicar l'informe. Entre parèntesiss hi ha l'any pel qual es va calcular l'índex.

 2010 (2010) -  Noruega
 2009 (2007) -  Noruega
 2008 (2006) -  Noruega
 2008 (2006) -  Islàndia
 2006 (2004) -  Noruega
 2005 (2003) -  Noruega
 2004 (2002) -  Noruega
 2003 (2001) -  Noruega
 2002 (2000) -  Noruega
 2001 (1999) -  Noruega
 2000 (1998) -  Canadà
 1999 (1997) -  Canadà
 1998 (1995) -  Canadà
 1997 (1994) -  Canadà
 1996 (1993) -  Canadà
 1995 (1992) -  Canadà
 1994 (????) -  Canadà
 1993 (????) -  Japó
 1992 (1990) -  Canadà
 1991 (1990) -  Japó
 1990 (????) -  Japó
 1985 (????) –  Canadà
 1980 (????) -  Suïssa

IDH i nivell de riquesa 
El quadre de sota recull els 10 estats amb l'IDH i el PIB per capita més alts i més baixos del món l'any 2005. Si ens hi fixem, observarem com la classificació dels estats d'acord amb aquests dos indicadors no necessàriament coincidia. Això posa de manifest que es poden aconseguir millors nivells de desenvolupament humà sense disposar de rendes tan altes -cas de Malawi, que tot i tenir la renda més baixa del món, escalava fins al 165è lloc pel que fa a l'IDH- i, a la inversa, que les rendes més altes no garanteixen els nivells de desenvolupament humà més alts -com passava amb Luxemburg, que tot i ser la millor renda del món, ocupava la 15a posició quant a l'IDH-.

 Les dades corresponen a l'informe que l'ONU va publicar l'any 2005, si bé el càlcul de l'IDH es va fer a partir dels indicadors de l'any 2003.

Crítiques 
L'Índex de Desenvolupament Humà ha estat criticat per diversos motius, entre ells presumptes prejudicis ideològics cap a l'igualitarisme i els anomenats "models occidentals de desenvolupament", la no inclusió de les consideracions ecològiques, la manca de consideració del desenvolupament tecnològic o les contribucions a la civilització humana, centrant-se exclusivament en la valoració i classificació per nacions, la falta d'atenció al desenvolupament des d'una perspectiva global, l'error de mesurament de les estadístiques subjacents i en els canvis de la fórmula del PNUD, que poden conduir a errors greus de classificació en les categories de desenvolupament humà "baix", "mitjà", "alt" o "molt alt". S'identifiquen tres fonts d'error en les dades que es deuen a (i) l'actualització de dades, (ii) les revisions de la fórmula i (iii) els llindars per classificar l'estat de desenvolupament d'un país; així es detecta que l'11%, 21% i 34% de tots els països poden estar classificats actualment de forma errònia en els contenidors de desenvolupament a causa de les tres fonts d'error en les dades, respectivament.

L'índex també ha estat criticat com "redundant" i una "reinvenció de la roda", en mesurar aspectes del desenvolupament que ja s'han estudiat exhaustivament.

Vegeu també 
 Llista de països per l'IDH ajustat a la desigualtat
 Països per índex de desenvolupament humà
 Felicitat Interna Bruta

Referències

Enllaços externs 

  
 Llista completa de l'IDH de tots els estats del món l'any 2005.   
 Pàgina de l'IDESCAT sobre l'IDH del 2004. 
 Pàgina de l'IDESCAT amb els càlculs corresponents als IDH català i espanyol. 

Demografia
Desenvolupament Huma
Desenvolupament humà
Desenvolupament econòmic
Socioeconomia