Bakonyság

Bakonyság község a Közép-Dunántúli régióban, Veszprém vármegyében, a Pápai járásban.

Fekvése 
A Dunántúli-középhegység és a Kisalföld találkozásánál, az Északi-Bakony északi lábánál, a vármegye északi részén fekszik. A megyeszékhely, Veszprém körülbelül 75 kilométerre, a legközelebbi város, Pápa mintegy 22 kilométerre található. A legközelebbi szomszéd település Bakonyszentiván.

Megközelítése 
Zsákfalu, közúton csak a Pápát és 83-as főutat Gicen keresztül a 82-es főúttal összekötő 832-es főútból, Bakonyszentiván déli külterületén észak felé kiágazó, 83 119-es számú mellékúton érhető el.

A közúti tömegközlekedés autóbuszos szolgáltatója itt is a Volánbusz.

Vasútvonal nem vezet át a településen. A legközelebbi vasútállomás körülbelül 6 kilométerre, Pápateszéren található (Pápateszér vasútállomás), a MÁV 13-as számú, Tatabánya–Pápa-vasútvonalán, de ezen 2007-ben megszűnt a személyforgalom.

Története 
Első írásos említése 1332-ból származik. Ekkor nemesek lakták.

A 18. században a Meszlényi család birtoka volt.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Kiss Lajos (FKgP)
 1994–1998: Kiss Lajos (független)
 1998–2002: Kiss Lajos (független)
 2002–2006: Kiss Lajos (független)
 2006–2010: Kiss Lajos (független)
 2010–2014: Kiss Lajos (független)
 2014–2019: Kiss Lajos (független)
 2019–2022: Kiss Lajos (független)
 2022-től: Schumacher Mária (független)

A településen 2022. november 27-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert az előző faluvezető 2022. szeptember 6-án váratlanul elhunyt.

Népesség 
2001-ben a lakosok csaknem 100%-a magyarnak vallotta magát.
 1990: 114 fő
 2001: 92 fő
 2009: 50 fő

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 51,9%-a magyarnak, 7,7% németnek, 1,9% horvátnak mondta magát (42,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 44,2%, felekezeten kívüli 3,8% (51,9% nem nyilatkozott).

Nevének eredete 
Neve a domb jelentésű ősi magyar szóból származik.

Vallás 
A 2001-es népszámlálás adatai alapján a lakosok kb. 77,5%-a római katolikus, kb. 8%-a evangélikus és kb. 4%-a református vallású. Nem tartozik egyetlen egyházhoz vagy felekezethez sem, illetve nem válaszolt kb. 10,5%.

Római katolikus egyház 
A Veszprémi Főegyházmegye (érsekség) Pápai Főesperességének Pápai Kerületében lévő Pápateszéri plébániához tartozik, mint filia. Római katolikus templomának titulusa: Szent László király. Búcsúja június 27-én van.

Református egyház 
A Dunántúli Református Egyházkerület (püspökség) Pápai Református Egyházmegyéjébe (esperesség) tartozik. Nem önálló egyházközség, csak szórvány.

Evangélikus egyház 
A Nyugati (Dunántúli) Evangélikus Egyházkerület Veszprémi Egyházmegyéjében lévő Bakonyszentlászlói Evangélikus Egyházközséghez tartozik, mint szórvány.

Nevezetességei 
 Római katolikus (Szent László király-) templom.
 Kisdémi római katolikus kápolna: 1763-ban épült, barokk stílusban. Belsejében a fogadalmi kép 1773-ból származik. 1841-ben itt tartotta Kossuth Lajos az esküvőjét Meszlényi Teréziával.

Jegyzetek

További információk 
 Bakonyság honlapja 
 Bakonyság térképe 

Veszprém megye települései
Veszprém vármegye települései