Bátor (település)

Bátor község Heves vármegyében, az Egri járásban.

Fekvése 

Bátor az Ózd-Egercsehi-medencében, Egertől északnyugati irányban, a vármegyeszékhelytől légvonalban mindössze 15 kilométerre fekszik.

A településtől délre az Egerbakta-Bátor útvonal jobb oldalán emelkedik a Bátori Nagyoldal, amely égerligetekből és tölgyesekből áll. A környéken több védett növény, illetve kis- és nagyvad található.
Az erdővel borított hegyoldalak, az érintetlen természet csodálatos látványt, és nagyon kellemes levegőt biztosítanak.

A közvetlen szomszédos települések: észak felől Egerbocs, kelet felől Szarvaskő, délkelet felől az Egerhez tartozó Felnémet, dél felől Egerbakta, nyugat felől Bükkszék, északnyugat felől pedig Hevesaranyos. Északkelet felől a legközelebbi település Mónosbél, de a közigazgatási területeik nem érintkeznek.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 2414-es út, mely egyben a főutcája is, ezen érhető el északi és déli szomszédja felől; külterületeit délen és nyugaton érinti még a 2413-as út is, Hevesaranyossal pedig a 24 125-ös számú mellékút köti össze.

Eger, illetve az ország távolabbi részei felől két irányból is aránylag kényelmesen megközelíthető: a 24-es főúton, Egerbaktánál észak felé kanyarodva, vagy a 25-ös főút felől Szúcsnál dél felé letérve, Egerbocson keresztül.

Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget a mintegy 16 kilométerre fekvő Eger vasútállomás kínálja. (Szarvaskő vasúti megállóhelye légvonalban ugyan jóval közelebb található, de a két település között nincs közúti kapcsolat.)

A közösségi közlekedés térségi szolgáltatója a Volánbusz, melynek elsősorban az Egerből, illetve Salgótarjánból induló egyes buszjáratai érintik a települést.

Története 
Első okleveles említése 1283-ból Batur névalakban ismeretes. 1295-ben már önálló helység volt, mely az egri püspökség tulajdonában levő Szarvaskő várának a területével volt határos. Bátort Endre püspök 1295-ben szerezte csere útján Marzsó fia Pós comestől, akinek Bátonyt adta cserébe.

Neve az 1332–1337 évi pápai tizedjegyzékben Batúr néven fordult elő. 1326-tól a Báthori családé, 1372-ben pedig az egri káptalan és a püspökség birtoka lett.1486 körül az egri püspöki szarvaskői váruradalomhoz tartozott.

A 16. században Alsó-és Felsőbátor nemesek birtoka volt, majd ez utóbbi 1552-ben elnéptelenedett. A 17. században Kisbátor köznemesi birtok, Nagybátor nagyobbrészt az egri káptalané volt. 1688 és 1701 között Nagybátor ismét néptelenné vált. A 18-20. században a község szintén részben egyházi, részben világi tulajdonba tartozott.

1693-ban Fáy Ferencz birtoka. 1741-ben az egri káptalan jobbágyközsége volt.

A 19. század első felében az egri káptalanon kívül még gróf Keglevich Miklós zálogbirtoka, továbbá Okolicsányi János és a Fora család bírt itt földesúri joggal.

1910-ben 767 magyar lakosa volt, ebből 754 római katolikus, 10 izraelita volt. A 20. század elején Heves vármegye Pétervásárai járásához tartozott.

Bátor mai gazdasági helyzetére, és erejére jellemző, hogy kedvező földrajzi adottságainak és a teljeskörűen kiépített infrastruktúrának köszönhetően látványosan beindult a település fejlődése:
 egy-egy régi házat igényesen felújítottak,
 a helyiek illetve a visszatelepülők több új házat építettek,
 a közszolgáltatások, intézmények kulturált körülmények között működnek,
 a magán- és az önkormányzati fejlesztések összehangolt munkájának eredményeként javul a falukép, egyre igényesebb a község arculata, ennek hatására folyamatosan növekszik az érdeklődés a még szabad ingatlanok, telkek iránt.

Közélete

Polgármesterei 
 1990-1994: Derecskei Csaba (MDF) 
 1994-1998: Derecskei Csaba (MDF-KDNP-Fidesz)
 1998-2002: Sánta István László (független)
 2002-2006: Derecskei Imre Csaba (független)
 2006-2010: Sánta István László (független)
 2010-2014: Derecskei Péter (Fidesz–KDNP)
 2014-2019: Derecskei Csaba Péter (Fidesz–KDNP)
 2019-től: Pallagi Alfréd (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 80,1%-a magyarnak, 0,5% bolgárnak, 0,5% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (19,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 58,7%, református 3,3%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 8,2% (29% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
Műemlék jellegű épületek:
 1775–82 között épült késő barokk római katolikus templom (védőszentje Szent Imre herceg)
 1823-ban épült, és az 1845-ben mai helyére áthelyezett népies barokk Nepomuki Szent János kápolna
 A templom oldalában helyezték el az első világháborús emlékművet, a bátori elesett hősök nevével
 Bátor Tanösvény
A tanösvény a vidék természeti, földtani és kultúrtörténeti látnivalóit mutatja be; 8,2 km hosszan kanyarog, a helyi védettséget élvező Nagy-oldalt kerülve körbe. Útvonalán egy hosszú földtörténeti időszakot járhatunk végig, a 165 millió évvel ezelőtt az itteni tenger mélyén lezajlott vulkáni folyamatoktól kezdve, a vidék korábbi gazdagságát megalapozó barnakőszén-telepek képződéséig, megismerkedve közben a Nagy-oldal egyedi, védett élővilágával, és bepillantást szerezve Bátor – közel háromezer évre, egészen a bronzkorig visszanyúló – történelmébe is.

Források 
 Borovszky Samu: Heves vármegye

Jegyzetek

További információk 

 Bátor község honlapja
 Bátor a wiki.utikonyvem.hu oldalán

 Bátor Tanösvény honlapja

Heves megye települései
Heves vármegye települései