Calendari musulmà

El calendari musulmà, calendari islàmic o calendari de l'Hègira (; , taqwīm-e hejri-ye qamari; ) és el calendari utilitzat en el món musulmà (a vegades en paral·lel amb el calendari gregorià) que determina les dates assenyalades de la religió islàmica. Es va iniciar arran de l'esdeveniment anomenat Hègira, la fugida del profeta Muhàmmad cap a Medina on es va crear la primera comunitat de creients (umma) de la nova religió, i que tingué lloc l'any 622 de l'era cristiana.

Es tracta de l'antic calendari emprat pels àrabs, que era estrictament lunar. Es basa en cicles lunars de 30 anys (360 llunacions, de tradició sumèria). Els 30 anys del cicle es divideixen en 19 anys de 354 dies i 11 anys de 355 dies. Els anys de 354 dies s'anomenen anys simples i es divideixen en sis mesos de 30 dies i en uns altres sis mesos de 29 dies. Els anys de 355 dies s'anomenen intercalars i es divideixen en set mesos de 30 dies i en uns altres cinc de 29 dies. Anys i mesos van alternant-se. És a dir, cada 33 anys musulmans equivalen a 32 anys cristians. Les intercalacions es fan afegint un dia al final del mes de dhu-l-hijja en els anys 2n, 5è, 7è, 10è, 13è, 16è, 18è, 21è, 24è, 26è i 29è de cada cicle de 30 anys.

Divisions del calendari musulmà

Mesos 
Lany musulmà es compon de 12 mesos de 30 o 29 dies:
 muhàrram () (30 dies)
 sàfar () (29)
 rabí al-àwwal (), ‘primer rabí’ (30)
 rabí al-àkhir () o rabí ath-thani () ‘últim rabí’ o ‘segon rabí’ (29)
 jumada al-ula () o jumada al-àwwal (), ‘primer jumada’ (30)
 jumada al-àkhira (), jumada al-àkhir (), jumada ath-thàniya () o jumada ath-thani (), ‘últim jumada’ o ‘segon jumada’ (29)
 ràjab () (30)
 xaban () (29)
 ramadan o ramadà () (30)
 xawwal () (29)
 dhu-l-qada () (30)
 dhu-l-hijja () (29 o 30)

Dies 
El dia comença amb la posta del sol, i el mes comença uns dos dies després de la lluna nova, quan comença a veure's el creixent.

Els dies de la setmana són set:
 yawm al-àkhad (, ‘primer dia’, diumenge)
 yawm al-ithnín (, ‘segon dia’, dilluns)
 yawm ath-thulathà (, ‘tercer dia’, dimarts)
 yawm al-arbià (, ‘quart dia’, dimecres)
 yawm al-khamís (, ‘cinquè dia’, dijous)
 yawm al-juma (, ‘dia de la reunió’, divendres)
 yawm as-sabt (, ‘dia del sàbat’, dissabte)

Correspondència amb el calendari gregorià 
Si es considera la diferència de dies entre el calendari lunar i el solar, i el fet de començar l'any en dates diferents, és observable la dificultat d'establir una correspondència entre el calendari musulmà i el cristià. Hi ha taules de correspondència d'anys, però per a un càlcul ràpid i aproximat serveixen les fórmules següents:
 Per a passar de l'any musulmà al cristià G = H + 622 – (H/33) 
 Per a passar de l'any cristià al musulmà H = G – 622 + (G - 622)/32
 On: 
 G = any cristià (calendari gregorià) 
 H = any musulmà (hègira)

Estes fórmules serveixen per a establir la correspondència d'anys musulmans i cristians d'una manera aproximada. Per a establir la correspondència d'una data concreta la cosa és quasi impossible, i fins i tot els historiadors admeten un error d'un dia més o menys. La causa d'aquest desfasament és que l'inici i la fi de cada mes es regula segons el cicle lunar observable, la qual cosa porta a introduir un dia de més quan les observacions no coincideixen amb el càlcul teòric.

Notes i referències

Vegeu també 
 Celebracions islàmiques

Enllaços externs 

 Calendar.sk. La data d'avui al calendari islàmic.