Alsónémedi

Alsónémedi nagyközség Pest vármegyében, a Gyáli járásban, a budapesti agglomerációban.

Fekvése 
A Duna–Tisza közén, Budapest vonzáskörzetében fekszik, a főváros közvetlen déli szomszédságában, az M0-s autóúttól 8 kilométerre, az 5-ös főút mentén. A települést nyugat-délnyugatról a Duna–Tisza-csatorna határolja, határában tanyák vannak.

Megközelítése 
A település megközelítését igen könnyűvé teszi, hogy az M0-s autópálya és a Budapestet szinte körbeölelő M0-s autóút is a közelében húzódik, az 5-ös főút pedig keresztül is halad a belterületén. Szomszédai közül Vecséssel és a már említett két gyorsforgalmi út csomópontjával a 4602-es, Dunaharasztival az 5201-es út köti össze; Ócsára a 46 104-es út vezet a község központjából.

Hosszú szakaszon halad Alsónémedi határain belül a Soroksár határszélétől közvetlenül Ócsa központjába vezető 4604-es út; érinti még a közigazgatási területét a Bugyira vezető 52 103-as út és a település délkeleti határszélét követő 4617-es út is.

Története 
A község környékén rézkori (kb. Kr. e. 2200) sírleleteket tártak fel (némedi kultúra).

Pest megye egyik legrégibb települése, első fennmaradt írásos említése 1067-ből való (Nywyg). Előbb az Árpád, majd az Aba nemzetség birtoka volt.

A Földrajzi nevek etimológiai szótára  szerint nevének ősi alakja (Nywyg) valószínűleg egy régi nyelvi, a nyű (kukac, féreg) jelentésű szócsaládba tartozó személynévből keletkezett, de akár szláv eredetű is lehet, mert a cseh nyelvben is van egy Nevid földrajzi név.

Az 1300-as évektől a váci püspökség birtokolta. A török hódoltság idején elpusztult, a 17. század végén népesedett be újra.

1718-ban a váci püspök katolikus plébánost helyezett ide, és 1719-ben a katolikusok elfoglalták a templomot.
Némedi mezőgazdasági településsé fejlődött, mert az ipari fejlődést Pest közelsége akadályozta.

Az 1848-as szabadságharc kirobbanása, a feudalizmus összeomlása érezhető volt Némediben is. A szabadságharc kezdetén a falu sok nemzetőrt állított.

1885-ben pusztító tűzvész volt a településen.

Az első világháború nagyon sok anyagi és emberáldozatot követelt Alsónémeditől; a Szabadság téren található felújított emlékmű őrzi a hősök emlékét.

A két világháború között a nagybirtokosok parcellázással szanálták birtokaikat, így sokan jutottak bérföldekhez.

1945 után új korszak indult, a földosztás az egész falut megmozgatta. Lassan fejlődésnek indult az ipar is.

Napjainkban az őszi időszakban hagyományőrző szüreti bálokat és felvonulásokat tartanak a nagyközségben.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Dr. György Balázs (független)
 1994–1998: Dr. György Balázs (független)
 1998–2002: Dr. György Balázs (független)
 2002–2006: Dr. György Balázs (független)
 2006–2010: Dr. György Balázs (független)
 2010–2014: Vincze József (Fidesz)
 2014–2019: Vincze József (független)
 2019-től: Dr. Tüske Zoltán (független)

Gazdaság 
Ebben a nagyközségben található a CBA, a Penny Market és a GLS Hungary székhelye is.

Népesség 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,3%-a magyarnak, 0,2% bolgárnak, 0,3% cigánynak, 0,6% németnek, 1,1% románnak mondta magát (12,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 36,6%, református 29,7%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 8% (23,2% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Szent Kereszt felmagasztalása római katolikus templom (barokk stílusú)
 Református templom (barokk)
 Református lelkészlak

Híres emberek 
Itt született Szőnyi Benjámin (1717–1794) református lelkész.
 Itt nőtt fel Juhász István olimpiai bajnok labdarúgó.
 Itt tanított 23 évig Bornemisza Barnabás tanár, sportoló, iskolaigazgató (1887–1967).

Testvértelepülések 
  Nagyajta (Románia)
  Colletorto (Olaszország)
  Demir Kapija (Észak-Macedónia)
  Pelplin (Lengyelország)
  Xgħajra (Málta)

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Linkgyűjtemény
 Alsónémedi öröksége - Nemzeti Kulturális Örökség Elektronikus Oktatási Könyvtára

Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye települései
Pest megye települései