Bácsborsód

Bácsborsód () község Bács-Kiskun vármegyében, a Bácsalmási járásban.

Fekvése 
Bács-Kiskun vármegyében, a Bácska északi részén, a Bokodi–Kígyós-csatorna jobb partján, Bajától 19 kilométerre délkeletre fekszik. Síkvidéki útifalu.

A szomszédos települések az országhatár magyar oldalán: észak felől Bácsbokod, északkelet felől Bácsalmás, délkelet felől Madaras és Katymár, délnyugat felől Gara, északnyugat felől pedig Vaskút.

Megközelítése 
Közúton három irányból közlíthető meg: Bácsbokod vagy Gara érintésével az 5505-ös, Katymár felől pedig az 5508-as úton.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érinti. A vonal a község északi határában halad el, megállási pontja nincs is a területén; a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőséget Bácsbokod-Bácsborsód vasútállomás kínálja, Bácsborsód központjától másfél-két kilométerre északra.

Története 
A község területén lelt szarmata és kelta tárgyak nagyon régi, több évezredes településre utalnak. Még a honfoglalás után is áthaladt rajta egy fontos kereskedelmi útvonal.

Okiratban először 1333-ban, Károly Róbert királyunk uralkodása idején említtetik Borsódszentlőrinc néven.

A „borsod” a „bors” személynévből származik, a nyelvérzék azonban átvonta a „borsó” szócsaládba. A „Bács” előtagot – számos Borsod nevű helységtől megkülönböztetésül – 1897-ben kapta. A török hódoltság alatt népes település volt, ezt bizonyítja a kalocsai érsekség 1543. évi dézsmajegyzéke. Az itteniek négyszer annyi adót fizettek, mint a kalocsaiak.

A török kiűzése után a falu rövid ideig a határőrvidékhez tartozott.

1697-től Buttler János várkapitány tulajdonába került, aki 1725-ben eladta Hammerschmidt Jánosnak. Tőle még abban az esztendőben megvásárolta a Latinovics-család két tagja, Latinovics Dániel és István.

1781-től nagyarányú telepítések kezdődtek. A földesurak a falut magyarokkal népesítették be. A Latinovicsok az 1848-as szabadságharcban kivétel nélkül a magyar ügy oldalára álltak.

A világosi fegyverletétel után anyagi helyzetük megrendült. Három épületük ma is áll, melyből a kastélyban a híres Őszi Napfény Szociális Otthon kapott helyet, míg a falu határában álló, egykor paplakként funkcionáló kúria lassan az enyészeté lesz a családi sírkápolnával együtt.

A község nevezetes szülötte Moholy-Nagy László (1895– 1946). A világhírű művész festőként, fotográfusként és művészeti szakíróként is maradandót alkotott. Szülőháza magántulajdonban van, nem látogatható. Határában bronzkori, kelta, szarmata lelőhely található.

Első írásos említésekor (1333, Bursous) egyházas hely és a Becsei család birtoka.

A török hódoltság alatt magyar lakosságát délszlávok váltották fel (1572).

A 18. század első felében puszta. Új birtokosa, a Latinovits család telepítette be (1781).

Az első világháború után a Szerb-Horvát-Szlovén Királysághoz tartozott. (1918–21) A második világháború után német lakóinak többségét kitelepítették Németországba. (1946–47) 1950-ig Bács-Bodrog vármegye része.

A település népessége 1910-ben 2717 fő (magyar, német, horvát), 1990-ben 1355 fő.

2001-ben lakosságának 97,6% magyar 1,17% horvát, 0,46% szerb, 0,39% német, 0,31% pedig egyéb nemzetiségűnek vallotta magát.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Csomor László (független)
 1994-1998: Csomor László (független)
 1998-2002: Csomor László (független)
 2002-2006: Csomor László (független)
 2006-2010: Csomor László (független)
 2010-2014: Csomor László (független)
 2014-2019: Csomor László (független)
 2019-től: Bognár Anita (független)

Népesség
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,1%-a magyarnak, 1,3% cigánynak, 0,2% horvátnak, 4,4% németnek, 0,2% szerbnek mondta magát (5,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 68,6%, református 4,5%, evangélikus 0,1%, izraelita 0,1%, felekezeten kívüli 11,9% (14,6% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Latinovits-Pucher-Schumacher-Sauerborn-kastély – Latinovits Frigyes kúriája (barokk, 1767; átalakítva, 19. század első fele)
 Római katolikus templom (késő barokk, 1781)

Neves bácsborsódiak 
 Itt született 1895. július 20-án Moholy-Nagy László festő, grafikus, ipari formatervező.

Jegyzetek

További információk 

 Bácsborsód honlapja

Bács-Kiskun megye települései
Bács-Bodrog vármegye települései