Mór (település)

Mór  () város Fejér vármegyében, a Móri járás székhelye, a megye harmadik legnépesebb települése Székesfehérvár és Dunaújváros után. Ősi bortermelő város, a Móri borvidék központja.

Fekvése 
Fejér vármegye északnyugati részén, a Vértes és a Bakony hegység között elnyúló völgyben, a Móri-árokban helyezkedik el. A megyeszékhelytől, Székesfehérvártól mintegy 26 kilométerre északnyugatra fekszik, átlagos tengerszint feletti magassága 200 méter környékére tehető. A közel tizenegyezer hektáros kiterjedésű, változatos tájegyüttes főleg dombsági, illetve hegységi felszínekből tevődik össze. Fejlődésének története a Vértes kialakulásához kapcsolódik.

Az évmilliók során lerakódott folyóüledék és lösz által fedett területet sűrűn szabdalják völgyek és süllyedékek. A legnagyobb dombsági magasságok a Szőke-hegyen (283 méter) és a Dobosi-hegyen (269 méter) mérhetők; a Vértes táblás röghegységszerkezetének egyik kiugró pereme, a 479 méteres magasságú Csóka-hegy a térség legmagasabb pontja.

Megközelítése 
Közúton a Székesfehérvárt Győrrel összekötő 81-es főúton érhető el a legegyszerűbben, amely a belvárost elkerülve, a belterület nyugati szélén húzódik, nagyjából észak-déli irányban. A főút felől a belvárosba a 8127-es út vezet be, amely aztán továbbfolytatódik Pusztavám-Kocs irányába; a környék nagyobb városai, Tata, Tatabánya és Oroszlány felől Mór ezen az úton érhető el.

Zirc és a Keleti-Bakony települései felől a 8216-os út vezet Mórra, ahol mintegy 34 kilométer megtétele után ér véget. (A 81-est ez az út csak felüljárón keresztezi, a két útvonalat a 81 811-es és a 82 101-es számú le- és felhajtó ágak kötik össze.)

Vasúton is elérhető a város, a MÁV 5-ös számú Székesfehérvár–Komárom-vasútvonalán; vasútállomása a 81-es főúttól nyugatra esik, közúti megközelítését a 8216-os útból, annak 33. kilométere közelében, északnyugat felé kiágazó 82 304-es út biztosítja.

Történelme 
1758-ban Mór Mária Teréziának köszönhetően mezővárossá lett. Ő telepítette be a svábokat a török hódoltság miatt elnéptelenedett Mórra.

1848. december 30-án Perczel Mór honvédtábornok és Jellasics horvát bán seregei a város határában vívták a móri ütközetet, amely a magyar csapatok vereségével végződött. A vereség következtében megnyílt az út a császári csapatok számára Pest-Buda elfoglalására.

Mór 1984-ben – akkor 100. magyar városként – városi rangot kapott.

2002. május 9-én ebben a városban, az Erste Bank Dózsa György utca bankfiókjában történt a magyar kriminalisztika eddigi legvéresebb bankrablása, a köznyelvben csak „Móri bankrablás” vagy „Móri mészárlás” néven elhíresült bűneset, ami 8 halálos áldozatot követelt, közülük az egyik az akkori polgármester, Schmidt Ferenc felesége volt.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Schmidt Ferenc (nem ismert)
 1994–1998: Schmidt Ferenc (MSZP-MNSZ)
 1998–2002: Schmidt Ferenc (független)
 2002–2006: Schmidt Ferenc (MSZP)
 2006–2010: Fenyves Péter (Fidesz-KDNP-MDF-Kisgazda Polgári Egyesület-VP)
 2010–2014: Fenyves Péter (Fidesz)
 2014–2019: Fenyves Péter (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Fenyves Péter (Fidesz-KDNP)

A településen az 1998-as polgármester-választás érdekessége volt, hogy a posztért két azonos nevű személy indult, egyikük függetlenként, másikuk négy jobboldali párt, illetve szövetség közös jelöltjeként; utóbbi megkülönböztetésül X előjelet kért feltüntetni a neve előtt. A helyzet némi eltéréssel a 2002-es választáson is megismétlődött, a jobboldali pártok által delegált jelölt ezúttal az A. Schmidt Ferenc nevet használta; ellenfele egyik esetben sem használt a neve mellett megkülönböztető jelzést.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,4%-a magyarnak, 1,1% cigánynak, 8,3% németnek, 0,5% románnak mondta magát (16,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42,2%, református 6,5%, evangélikus 3,7%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 17,1% (29,3% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Láncos-kastély
 Lamberg-kastély
 Kapucinus templom és rendház
 Magyar templom
 Pincesor

Híres emberek 

 Itt született 1791. november 30-án Gróf Lamberg Ferenc Fülöp császári-királyi altábornagy.
 Itt született 1848. november 15-én Wekerle Sándor magyar miniszterelnök.
 Itt született 1862. június 29-én Radó Antal író, költő, műfordító, irodalomtörténész.
 Itt született 1885. január 14-én Czermann Antal magyar publicista, politikus, miniszteri tanácsos, országgyűlési képviselő.
 Itt született 1962. május 17-én Krausz Ferenc fizikus, Nobel-díjas.
 Itt született 1992. január 21-én Szolnoki Roland labdarúgó.
 Itt született 1993. december 25-én Krausz Gergely tollaslabdázó, olimpikon.

Sportélete 
A Móri SE a Fejér megyei labdarúgó-bajnokság első osztályában szerepel.

Gasztronómia 
A svábok lakta Mór kitűnik a többi hasonló nemzetiség lakta településtől, abban, hogy csak itt ismerik és készítik a katzenpratze, azaz „macskapracli” nevű ételt. Az a mondás járja erről a lakodalmi süteményről: „Ha megiszol két pohár bort és megeszel egy macskapraclit, az az érzésed támad, hogy csak egy pohárral ittál, és ezt követően addig eszel-iszol, míg szét nem pukkadsz”. A kvircedlit és a nuss-stanglit itt is készítik, több más németlakta településhez hasonlóan. További ételkülönlegessége a „paprikás-leves”.

Testvérvárosai 
  Freudenberg, Németország
  Valdobbiadene, Olaszország
  Nyárádszereda, Románia
  Wolsztyn, Lengyelország

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Mór Önkormányzatának honlapja
 Mór a funiq.hu-n

 
Magyarország városai
Fejér megye települései                                                      
Fejér vármegye települései