alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Nikodémusz

A Nikodémusz egy görög férfinév latin alakjából ered, jelentése: a nép legyőzője vagy aki a néppel győz. Női párja: Nikodémia.


Rokon nevek
 Nikodémus: a Nikodémusz alakváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Nikodémusz és a Nikodémus szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 27. 
 augusztus 3. 
 december 25.

Híres Nikodémuszok és Nikodémusok
Nikodémosz – farizeus, aki Jézust titokban keresi fel az evangéliumok tanúsága szerint

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Férfikeresztnevek (N)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Nikodémia (keresztnév)

A Nikodémia a Nikodémusz férfinév nő párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 27. 
 augusztus 3.

Híres Nikodémiák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Nilla

A Nilla olasz eredetű női név, a -nilla végű nevek önállósult becéző formája. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 május 31.

Híres Nillák
Nilla Pizzi

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Olasz eredetű magyar női keresztnevek
Ninett

A Ninett női név a Nina és a Jeannine francia beceneve.



Rokon nevek 

Anda, Anélia, Anéta, Anett, Anetta, Anica, Anika, Anikó, Anilla, Anina, Anita, Anka, Anna, Annabell, Annabella, Annaliza, Annamari, Annamária, Annarita, Annavera, Anni, Hanna, Hanka, Kisanna, Nanett, Nanetta, Netta, Netti, Nina, Kisó, Ninetta, Ninon, Panka, Panna, Panni

Gyakorisága
Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványosan fordult elő. A 2000-es és a 2010-es években sem szerepelt a 100 leggyakrabban adott női név között.

A teljes népességre vonatkozóan a Ninett sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok
július 26. július 1.

Híres Ninettek

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Francia eredetű magyar női keresztnevek
Noé (keresztnév)

A Noé valószínűleg héber eredetű bibliai férfinév, jelentése: nyugalom vagy vigasztalás, de más vélemény szerint sumér eredetű, és a jelentése hosszú élet(ű). 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 22. 
 november 18. 
 december 24.

Híres Noék
 Noé, a Biblia alakja
 Kiss Tibor Noé, magyar prózaíró, szerkesztő, újságíró

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Férfikeresztnevek (N)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Sumer eredetű magyar férfikeresztnevek
Vitatott eredetű magyar férfikeresztnevek
Noel (keresztnév)

A Noel francia eredetű férfinév; a latin dies natalis kifejezésből ered, amelynek a jelentése születésnap (az Úr születésnapja, karácsony). Eredetileg a karácsonykor született fiúgyerekeknek adták ezt a nevet. Női párja: Noella. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években a 48-78. leggyakoribb férfinév.

Névnapok
 május 13. 
 december 25.

Híres Noelek
 Noel Gallagher, angol zenész, az Oasis gitárosa
 Noël Coward, angol színész, író
 Fülöp Noel, magyar labdarúgó
 Noel Redding, zenész, a The Jimi Hendrix Experience basszusgitárosa

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Férfikeresztnevek (N)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Francia eredetű magyar férfikeresztnevek
Noella

A Noella a Noel férfinév női párja, de végső soron a Natália egyik francia eredetű megfelelője. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 július 27. 
 augusztus 26. 
 december 1. 
 december 9.

Híres Noellák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Francia eredetű magyar női keresztnevek
Norma (egyértelműsítő lap)

A norma szó  jelentései:

 szabvány
 előírás, elvárt munkamennyiség (munkahelyen)
 a Szögmérő csillagkép latin neve
 jogi norma
 Norma (keresztnév)
 norma (társadalmi) – erkölcsi szabály
Norma (pedagógia)
Norma (pszichológia)
Norma (szociológia) 
 norma (matematika) 
 Norma – Bellini operája
 Norma az EKA által 1908-ban alapított bécsi műszergyár
 Norma, német élelmiszerdiszkont-lánc
 Norma Precision, svéd lőszergyártó
Nimfa (keresztnév)

A Nimfa  görög eredetű magyar női név, mely a mitológiai nimfák nevéből származik. Eredeti jelentése lány, menyasszony. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 november 10.

Híres Nimfák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Nóna (keresztnév)

A Nóna latin eredetű női név, jelentése: kilencedik (lánygyermek).  Férfi párja: Nónusz.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 16. 
 március 17. 
 augusztus 5.

Híres Nónák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Női keresztnevek (N)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Nónusz

A Nónusz latin eredetű férfinév, jelentése: kilencedik (gyermek).  Női párja: Nóna.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 16.

Híres Nónuszok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (N)
Férfikeresztnevek (N)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Oberon (keresztnév)

Az Oberon a germán eredetű Alberich névből származó férfinév, aminek a jelentése tündér + hatalmas, uralkodó. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 26.

Híres Oberonok
 Oberon, tündérkirály Shakespeare Szentivánéji álom című művében

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Irodalmi névadási eredetű magyar férfikeresztnevek
Odin (keresztnév)



A Odin a germán mitológia főistenének, Wotannak a nevéből, annak skandináv alakváltozatából származik.

Gyakorisága 
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok 
ajánlott névnap:
 március 23.
 július 2.

Híres Odinok

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Ofélia

Az Ofélia görög eredetű női név, jelentése: segítség. 


Gyakorisága

Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 május 13. 
 szeptember 5.

Híres Oféliák

Ofélia, William Shakespeare: Hamlet, dán királyfi című tragédiájának szereplője 
Ofélia, John Everett Millaisbrit festő 1852-ben bemutatott festménye
Ophelia, a The Lumineers slágere

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Oguz

Az Oguz régi magyar személynév, ótörök törzsnévből származik, a jelentése: nyíl. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 november 4.

Híres Oguzok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Oktávia

Az Oktávia az Oktávián és Oktáv férfinevek női párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 15. 
 augusztus 6.

Híres Oktáviák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
pl:Oktawia
Oldamur

Az Oldamur feltehetően kun eredetű férfinév, jelentése ismeretlen. Leghíresebb viselője a fellázadt kunok vezetőjeként a hód-tavi csata részvevője volt.

Gyakorisága
Az 1990-es években nem lehetett anyakönyvezni, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 július 29.

Híres Oldamurok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Kun eredetű magyar férfikeresztnevek
Olinda (keresztnév)

Az Olinda germán eredetű női név, jelentése birtok, vagyon + hársfa pajzs. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 július 7. 
 november 16.

Híres Olindák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Omár

Az Omár arab eredetű férfinév, jelentése: szépen beszélő, ékesen szóló. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 szeptember 9.

Híres Omárok

 Omar Sharif – egyiptomi színész
 I. Omár kalifa

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Arab eredetű magyar férfikeresztnevek
Ompoly (keresztnév)

Az Ompoly férfinév az erdélyi Ompoly folyó nevéből ered. A mai Zalatnát, mely a folyó mellett fekszik, a rómaiak Ampeiumnak hívták, ez a név a folyó nevéből származhat, így a név jelentése ez alapján Apeiumból való lehet. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 május 14.

Híres Ompolyok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Ond (keresztnév)

Az Ond régi magyar férfinév, az ón vagy az ó (régi) szó kicsinyítőképzős származéka, így a jelentése ónocska vagy kis öreg (ez utóbbi a valószínűbb). Török szóból való származása vitatott. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 július 17.

Híres Ondok
 Ond: a honfoglaló magyar hét vezér egyike

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Férfikeresztnevek (O, Ó)
Magyar eredetű magyar férfikeresztnevek
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Vitatott eredetű magyar férfikeresztnevek
Opika

Az Opika az Apor férfinév Opor alakváltozatából származó újabb névalkotás. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 2. 
 július 15.

Híres Opikák
Bede Anna (született Bede Opika) költő, műfordító

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Orália

Az Orália bizonytalan eredetű női név, lehet hogy az Aurélia francia (Aurelie) vagy olasz (Orelia) megfelelőjéből ered, de lehet germán eredetű is, ekkor a jelentése tűz + harc, de származhat a latin orarius partvidéki jelentésű szóból is. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 19. 
 augusztus 12.

Híres Oráliák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (O, Ó)
Női keresztnevek (O, Ó)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Francia eredetű magyar női keresztnevek
Vitatott eredetű magyar női keresztnevek
Titicaca-tó

A Titicaca-tó (spanyolul: Lago Titicaca) víztérfogatát és területét tekintve Dél-Amerika legnagyobb tava és a világ legmagasabban fekvő hajózható tava, Bolívia és Peru határán.

A tó a világörökség javaslati listáján szerepel. Peru 2005-ben , Bolívia pedig 2003-ban jelölte.

Leírása
A tó az Andokban és az Altiplanón található, Peru és Bolívia határán. A nyugati rész Peru Puno nevű megyéjéhez tartozik, a keleti pedig Bolívia La Paz megyéjéhez.

-es területével a Titicaca-tó Dél-Amerika legnagyobb sósvizű tava. (A részben sós Maracaibo-tó Venezuelában nagyobb (kb. ), de sokan ezt a tengerekhez sorolják, mivel összeköttetésben áll az óceánnal.) A tó átlagos mélysége 107 m, a legnagyobb mélysége 281 m. A Balatonnál tizenháromszor nagyobb, és közel 4 ezer méter magasan fekszik. A tó évi középhőmérséklete 10 °C körüli. 

Több mint 25 folyó ömlik a tóba, és 41 sziget teszi változatosabbá, amelyek némelyike sűrűn lakott.

Mivel a tó délkeleti részét a Tiquina-szoros elválasztja a tó nagyobbik felétől, ezért a bolíviaiak is, a peruiak is eltérően nevezik a tó ezen két részét. Bolíviában a kisebb rész neve Lago Huinaymarca, a nagyobbé Lago Chucuito. Peruban ugyanezek a részek a Lago Pequeño, illetve Lago Grande névre hallgatnak.

2012-ben a tavat az év veszélyeztetett tavának választották amiatt, mert körülötte a folyamatos népességnövekedés a partvidék és a környező földek túlhasználatához vezet. A háztartási szennyvíz mellett az élelmiszeripar és a faipar elhasznált vize is a tóba ömlik. A szennyeződés miatt békalencse borítja a perui oldal öblének nagy részét. Ez alá nem jut be a fény, a tó eliszaposodik és a tavi élőlények nem jutnak elegendő oxigénhez. A probléma megoldására két szennyvíztisztítót terveznek építeni.

Szigetei

Perui oldal
Amantaní-sziget
Esteves-sziget
Soto-sziget
Taquile-sziget

Bolíviai oldal
Campanario-sziget
Chelleca-sziget
Jochihuata-sziget
Isla de la Luna
Isla del Sol
Suriqui-sziget

Jegyzetek

További információk 
 QuickTime virtuális túra a Titicaca-tónál

Bolívia tavai
Peru tavai
Puno megye
A világörökségi javaslati listán szereplő helyszínek
Országhatáron fekvő tavak
Nemzetállam

A nemzetállam olyan államot jelent, amelynek népessége etnikai szempontból túlnyomórészt homogén. Ez olyan esetben jön létre, amikor egy állam határai egybeesnek a többséget alkotó nemzet etnikai határaival, vagy az ország határa azokon belül húzódik. A nemzetállamiság nem zárja ki a nemzeti kisebbségeknek a többségi nemzetiséghez viszonyított relatív alacsony számát, vagy kevés helyen lokálisan koncentrálódott meglétét.

Létrejötte 
A mai európai nemzetállamok nagy része a 18-19. században alakult ki, egyes országokban a nagyobb birodalmaktól való elszakadással, máshol a kisebb, addig önálló államok egyesítésével (Németország, Olaszország).
E törekvések hátterében érzelmi megfontolásokon túl az a felismerés állt, hogy a képviseleti, tanácskozó demokrácia és a polgári közigazgatás, mely intézmények közös eszményként lebegtek a 19. század Európájának értelmisége előtt, homogén nemzeti viszonyok között lehetnek csak igazán sikeresek

Azonban az etnikai alapon keletkezett államokban „automatikusan” létrejöttek a kisebbségek, aminek a kezelésére nem voltak (nincsenek?) elfogadott megoldások. A probléma gyökere, hogy az azonos nemzetiséghez tartozó csoportok nem feltétlenül élnek egy összefüggő területen. (Például: a Magyarországon a pilisi falvakban élő svábok), illetve az etnikai, és a katonailag védhető határok (folyók, hegygerincek) nem mindig esnek egybe. A kisebbségekhez való viszony problémája pedig az, hogy az egyazon népcsoportokhoz tartozó politikusok sem találják meg a közös hangot a közös fellépéshez, ezzel visszaélve és így emiatt a mindenkori nemzetállami politikai sakkhúzásoknak alanyai és elszenvedői.

Források 

Politika
Lempert László

Lempert László (Budapest, 1952. június 4. –) magyar-amerikai matematikus.

Többváltozós komplex függvénytannal, annak mind analitikus, mind geometriai aspektusával foglalkozik. Bebizonyította, hogy konvex tartományokon a Carathéodory- és a Kobayashi-távolság egybeesik. Fontos eredményt ért el a komplex Monge-Ampère-egyenlettel kapcsolatban.

1968-ban Moszkvában és 1969-ben Bukarestben a Radnóti Miklós Gimnázium II., majd III. osztályos diákjaként egyaránt 4. helyezést ért el a Nemzetközi Matematikai Diákolimpián.

1977–1988 között az ELTE oktatója volt. 1984-ben kandidátusi fokoztatot szerzett. 1988 óta a Purdue Egyetem tanára.

Elismerések 
 Grünwald Géza-díj (1981)
 Alexits György-díj (1985)
 az 1986-os Nemzetközi Matematikai Kongresszus meghívott előadója
 Stefan Bergman Prize (2001)
 a Magyar Tudományos Akadémia külső tagja (2004)

Jegyzetek

Források 
 Lempert László - MTA

További információ 
 Magyar Tudomány, 2000. május - EPA

Magyar matematikusok
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Magyar emigránsok az Amerikai Egyesült Államokban
MTA-tagok
1952-ben született személyek
Budapesten született személyek
Élő személyek
Anittasz király felirata

Az Anittasz király felirata (a címét sokszor Anittasz kiáltványa fordítással adják meg) a hettita irodalom és az óhettita nyelv egyik legkorábbi emléke. az i. e. 18. század végéről. Kusszara (Anatólia) városának uralkodója, Anittasz írja le benne uralkodásának történetét. A szöveg a jellegzetes hettita epigrafikus irodalmi műfaj, az életrajzi sztélék és sziklafeliratok stílusának, valamint az évkönyvek elbeszélő jellegű vezetésének egyik előzménye. Az i. e. 13. századig több másolat készült róla.

A forrás a hettita feliratok katalógusának első sorszámát viseli, ezért a hivatkozásokban általában CTH#1 megnevezéssel szerepel. (CTH = Catalogue des Textes Hittites) Első közlése a német tudományos akadémia könyvsorozatában, a Studien zu den Bogazkoy-Texten (StBoT rövidítéssel hivatkoznak rá) kiadványban, 1974-ben volt, Erich Neu fordításában.

Ebben a szövegben még nem található meg az a későbbi jellegzetesség, hogy az uralkodó sikereit valamely isten, vagy istenek csoportja védelmének, segítségének köszönheti. A szövegfordítások bizonytalanságait is figyelembe véve legfeljebb egy alkalommal lehet isteni beavatkozást sejteni a történetben, a Viharisten említése alkalmával, amely azonban fordítható úgy is, hogy az esemény idején egyszerűen viharos volt az időjárás. Vitatott és nehezen értelmezhető, hogy a hattuszaszi győzelmet vajon Halmaszuit trónistennő segítségével magyarázza-e, mindenesetre a későbbi isteni protekcióhoz ez szolgált alapul.

A szöveg egyedülálló abban a tekintetben is, hogy eddig még máshonnan nem ismert a DŠi-i-uš istenhivatkozás, amelynek egyik gyakori formája a „mi istenünk” megfogalmazás. Még az sem bizonyos, hogy a fordítása mi Istenünk vagy Sziuszunk lenne.

A szöveg

Jegyzetek

Források
 Pecz: Ókori lexikon

 Annitta Text
 
 Stipich Béla: Királyi szimbólumok a hettita birodalomban

További információk 
 Eutexas

Hettita irodalom
Hettita történeti források
Solomon Asch

Solomon E. Asch (Varsó, 1907. szeptember 14. – 1996. február 20.) lengyel születésű amerikai pszichológus, az alaklélektan (Gestaltpszichológia) világhírű képviselője és a szociálpszichológia egyik úttörője.

Élete, munkássága 

1920-ban emigrált az Egyesült Államokba. 1928-ban szerzett diplomát a College of the City of New York-tól, majd 1932-ben kapta meg a PhD-fokozatot a Columbia Egyetemtől. A Swarthmore College (Pennsylvania) pszichológiaprofesszora volt 19 éven át, ahol olyan pszichológussal dolgozott együtt, mint Wolfgang Köhler német gestaltpszichológus.

Az 1950-es években vált ismertté, a csoportnyomást vizsgáló kísérletei nyomán, melyekben a kísérleti személyek hajlandóak voltak helyesnek elfogadni egy szemmel láthatóan hibás véleményt.

Munkássága nagy hatást gyakorolt Stanley Milgram pszichológusra, akinek PhD-tanulmányai során konzulense volt a Harvard Egyetemen.

Magyarországi nyilvános könyvtárakban Social psychology (1987) c. kötete található meg angol nyelven. A csoportnyomás hatása az ítéletek módosulására és eltorzulására c. tanulmányát magyar fordításban a Csoportlélektan c. kötetben adta közre Pataki Ferenc, Csepeli György és mások; majd ugyanezt a tanulmányt egy szociálpszichológiai szöveggyűjteményben tette közzé Erős Ferenc szociálpszichológus.

Fontosabb eredményei 
 Asch-féle konformitási kísérlet
 Halo-effektus (angolul: halo effect, magyarul: holdudvar hatás, vagy dicsfényhatás)
 Primacy effect

Jegyzetek

További információk 
 The Solomon Asch Center for Study of Ethnopolitical Conflict 

Lengyel tudósok
Emigráns lengyelek
Pszichológusok
Zsidó amerikaiak
Varsóiak
1907-ben született személyek
1996-ban elhunyt személyek
Grigorij Alekszandrovics Margulisz

Grigorij Alekszandrovics Margulisz (Moszkva, 1946. február 24. –) Fields-érmes, Wolf- és Abel-díjas orosz-amerikai matematikus.

1970-ben kandidátus lett. Témavezetője Jakov Grigorjevics Szinaj volt. Disszertációjának címe: On some aspects of the theory of Anosov flows. 1970-1991 között a Moszkvai Állami Egyetem Információtovábbítási Intézetének munkatársa. 1978-ban Fields-érmet kapott, de a szovjet hatóságok nem engedték kiutazni a Helsinkiben megrendezett matematikai kongresszusra a díj átvételére. 1991 óta a Yale Egyetem professzora.

Főbb eredményei 
 Valószínűségszámítási, p-adikus analízisbeli és algebrai geometriai módszerek segítségével bebizonyította a Zelberg–Pjatyeckij–Sapiro-sejtést: magas rangú Lie-csoportok hálói aritmetikaiak.
 Oppenheim 1929-es sejtését igazolva, 1986-ban bebizonyította, hogy ha n≥3 és a  kvadratikus alak indefinit, valamelyik  hányados irracionális, akkor minden ε>0-ra létezik nemnulla egész x vektor, amire |Q(x)|<ε.
 Kazsdan egy állítását használva belátta Banach sejtését, vagyis azt, hogy n≥ 4-re a Lebesgue-mérték az egyetlen végesen additív, izometria-invariáns mérték az n dimenziós gömb Lebesgue-mérhető halmazain.
 Explicit konstrukciót adott korlátos fokú expander gráfokra.

Díjai 
 Fields-érem (1978)
 Lobacsevszkij-díj (1996)
 Wolf-díj (2005)
 Abel-díj (2020)

Jegyzetek

Források
Életrajz
A Nemzetközi Matematikai Diákolimpia eredményei
Adatok

1946-ban született személyek
Moszkvaiak
Orosz matematikusok
Fields-érmesek
Wolf-díjas matematikusok
Abel-díjasok
Élő személyek
Formula Hormisdae

A Formula Hormisdae egy dokumentum, melyet Szent Hormisdas pápa adott ki 517-ben. Követeivel Konstantinápolyba küldte, az ottani klérus számára. Az aláírásra váró formula Róma primátusát hirdeti, aláírójától megköveteli a khalkédóni zsinat döntéseinek elismerését, Akakiosz pátriárka és a monofizita hitelvek megtagadását.

A Formula Hormisdae szövege így kezdődik: Prima salus est, regulam rectae fidei custodire et a constitutis Patrum nullatenus deviare. Et quia non potest Domini Nostri Jesu Christi praetermitti sententia dicentis: Tu es Petrus et super hanc petram aedificabo ecclesiam meam. Haec quae dicta sunt rerum probantur effectibus, quia in sede apostolica immaculata est semper Catholica conservata religio. A latin nyelvű mondat a következőt jelenti. „Biztonság kérdésében első dolog őrködni az odaadó hűség uralma felett és semmi esetre sem eltérni azon írásoktól, melyeket az apostolok fektettek le. És csakugyan, Urunk Jézus Krisztus mondá: Te vagy Péter, a kőszikla és erre a sziklára építem egyházamat. Ezen szavakat nem lehet semmibe venni, ezeket a szavakat alátámasztják az eredmények, mert a katolikus vallás örök szeplőtelensége megőrződött az Apostoli Szék alatt.”

Kereszténység
Írott-kő

Az Írott-kő (németül Geschriebenstein) a Kőszegi-hegység és egyben Dunántúl legmagasabb, 882 méteres pontja. Magyarország legmagasabb hegycsúcsai között ezzel a 44.

Leírása 

Első említése a 14. századból származik. Akkoriban Fenyőhegyként emlegették. A 17. században a Szálkő nevet kapta a csúcs. A mai Írott-kő nevet egyes feltételezések szerint az itt áthaladó Batthyány–Esterházy határ feliratozott határkövéről kapta.

1891-ben állították az első kilátót ide a Kőszegi Turista Egyesület tagjai. Ez egy fából készült torony volt, mely 1909-ig szolgálta az idelátogató turistákat. A trianoni osztrák–magyar határ az 1913-ban épült kő kilátó közepén húzódik végig, ezt a torony közepén egy határkő is jelzi. A kilátó bejárata az osztrák oldalon van.

A vasfüggöny idején a kilátó épületét a drótkerítés kikerülte és osztrák oldalon hagyta, látogatása is csak onnan történhetett. Az egykor gondozott országhatárt a sarjadásból megerősödött és felnőtt nyírfaerdő jelöli már csak.

2002. május 1-jétől a gyalogos és kerékpáros turisták számára határátlépési pontok létesültek a Kőszegi-hegységben, melyek közül az egyik ennél a kilátónál volt. Ezt április 1-jétől október 31-ig 07.00 és 20.00 óra között; november 1-jétől március 31-ig 08.00 és 16.00 óra között lehetett igénybe venni az Írottkő Natúrpark osztrák és magyar településein, a jogszabályban lehatárolt zónán belül. A schengeni övezetbe való belépéssel ennek jelentősége megszűnt.

A kilátón kívül itt található az Országos Kéktúra nyugati végpontja is. Közigazgatásilag Bozsok községben fekszik.  A legközelebbi magyarországi település Velem. A legközelebbi város Rohonc (Rechnitz, Ausztria), a magyar oldalon Kőszeg.

2009-ben a megrongálódott kilátót lezárták, majd felújítást követően 2010. július 21-től ismét látogathatóvá vált.

Jegyzetek

Irodalom 
Szerényi Gábor: Séta az Írott-kő Natúrparkon keresztül - A kéktúra nyugati végpontján, Élet és Tudomány, 2010 (65. évf.) 40. sz. 1264-1266. old.
 Domonkos János: Jeles pontok a térképen: az Írott-kő, Természetbúvár, 1991 (46. évf.) 2. sz. 43. old.
 Bartha Dénes - Markovics Tibor: Az Írott-kő harangvirágai, Természetbúvár, 1990 (45. évf.) 6. sz. 43. old.
Bakos György: Az Írottkő Natúrparkért Egyesület, Honismeret, 2010 (35. évf.) 3. sz. 56-61. old.
Bokányiné Boda Gyöngyi - Kiss Kornélia: "Határtalan természet - ezeréves kultúra" - Az Írottkő-Geschriebenstein Natúrpark, Turizmus Bulletin, 2002, 1. sz. 56-59. old.
 Simola Ferenc: Bariska István: A kéklő Írottkő alatt, Vasi honismereti és helytörténeti közlemények, 2001 (28. évf.) 3. sz. 85-87. old.

További információk 

 Írott-kő Natúrpark

A Kőszegi-hegység hegyei
Magyarország kilátói
Álmos (egyértelműsítő lap)

Álmos, keresztnév
 Álmos vezér, Árpád fejedelem apja
 Álmos herceg, Könyves Kálmán öccse, II. Béla apja
 Álmos, Mosonyi Mihály operája
Digital Imaging and Communications in Medicine

A Digital Imaging and COmmunications in Medicine (DICOM), azaz Digitális képkezelés és kommunikáció az orvostudományban szabványok átfogó halmaza információ kezelésére, tárolására és továbbítására orvosi képekben. Fájlformátum definíciót és hálózati kommunikációs protokollt tartalmaz. A protokoll egy alkalmazás protokoll, mely TCP/IP használatával teremt kapcsolatot a gépek között.

A DICOM-ot úgy tervezték, hogy lehetővé tegye több gyártótól származó szkennerek, szerverek, munkaállomások és hálózati hardverek integrációját egyetlen képarchiváló és kommunikációs rendszerré. A DICOM-ot széles körben alkalmazzák a kórházak, és egyre jobban elterjed a kisebb alkalmazásokban is, mint a fogorvosi és körzeti orvosi rendelőkben.

A DICOM két átviteli módra bontható:
 DICOM Store – Feladata képek küldése PACS (digitális képfeldolgozó és archiváló) rendszereknek vagy munkaállomásoknak.
 DICOM Print – Feladata képek küldése DICOM (száraz lézer) nyomtatókra "röntgenfilm" nyomtatása céljából.
A legtöbb gyártó egyedi licencet kér, hogy ezeket az átviteleket végre lehessen hajtani. A szabvány lehetővé teszi a küldő számára a képek minőségének beállítását.

DICOM formátum 
A DICOM fájlok szabványos és szabad felhasználású mezőkből álló fejrészből és a képi adattartalomból épülnek fel. Egyetlen DICOM fájl egy vagy több képet tartalmazhat, kötegek vagy animációk tárolását. A képi adat tömöríthető több szabványnak megfelelően is, többek között lehet JPEG, LZW vagy RLE is a kódolás.

A DICOM abban különbözik a többi adatformátumtól, hogy az információt adathalmazokba csoportosítja. Ez azt jelenti, hogy egy páciens mellkasának röntgenfelvétele egy fájlban helyezkedik el a páciens azonosítójával, így a kép nem keverhető el véletlenül az adatoktól.

A DICOM specifikáció részletei a NEMA honlapján megtalálhatók, valamint több szabad felhasználású és nyílt forráskódú implementáció is létezik.

További információk 
 NEMA DICOM honlap

Informatika
Orvostudomány
Dioszkurosz (ellenpápa)

Dioszkurosz (? – 530. október 14.) volt a pápák történetének hetedik ellenpápája. Életének legnagyobb részét papi hivatásban töltötte.

Alexandriában született, és így nem pontosan a római szertartású egyház tagja lett. Miután az alexandriai egyházban diakónusi tisztséget kapott Rómába utazott, és ott adoptáltatta magát a római egyház rangjaihoz. Kiváló irányítóképességének hála hamarosan a klérus legbefolyásosabb tagja lett. Szümmakhosz pápa pontifikátusa idején fontos küldöttséget vezetett Ravennába Theuderich udvarába. Azután Hormiszdasz pápa idején részt vett a második konstantinápolyi legátusban. Nagy tudású, bölcs és befolyásos diakónusnak ismerték kortársai. IV. Félix pápa uralkodása alatt ő lett az úgynevezett bizánci párt egyik legkiemelkedőbb vezetője. 
Amikor Félix látta, hogy a pápai trón utódlása körül hatalmas viták fognak dúlni halála után, kiadott egy palliumot, amelyben megnevezte utódját, Bonifácot bizalmas barátját és tanácsadóját. Amikor Félix meghalt a klérus nagy része (pontosan 60 a 67-ből) Dioszkurosz mögé sorakozott fel. 530. szeptember 22-én szentelték fel mindkettőjüket. Dioszkuroszt a lateráni Konstantin Bazilikában, míg Bonifácot a lateráni aulában, a Julius Bazilikában avatták be hivatalába. De a hatalmi harcok jóformán el sem kezdődhettek, mivel 22 nap múlva, 530. október 14-én Dioszkurosz váratlanul meghalt. 

A klérus azon része, akik Dioszkuroszt támogatták elismerték II. Bonifácot, aki 531-ben egy zsinaton erősítette meg hatalmát, és ugyanezen a zsinaton közösítette ki Dioszkuroszt az egyházból. Egy egészen hosszú élet munkája, hithű keresztény munkásság megcsúfolása volt ez, legalábbis kortársai így látták. Nagy támogatottságát jelezte az is, hogy öt év múltán, I. Agapét pápa semmissé nyilvánította kiközösítését, és egy zsinaton elégette az erről szóló dokumentumokat.

Ellenpápák
Palánk (Szerbia)

Palánk (szerbül Банатска Паланка / Banatska Palanka, németül Palank) falu Szerbiában, a Vajdaságban, a Dél-bánsági körzetben. Közigazgatásilag Fehértemplomhoz tartozik. Ma 837, túlnyomóan szerb lakosa van, a magyarok száma 4.

Fekvése 
Fehértemplomtól 10 km-re délnyugatra, a Duna bal partján fekszik.

Története 
Itt állott a középkorban Haram vára (Harámvár). 1129-ben itt várta be II. István a bizánci sereget. 1161-ben Mánuel bizánci császár foglalta el. 1481 novemberében itt ütközött meg Kinizsi Pál a törökkel, itt esett el Thököly Miklós. 1691-ben már Fehér-Palánkának hívták, itt halt meg török fogságban Doria ezredes, akit rokonai nem váltottak ki pénzzel. 1692-ben itt találkozott a szabadon bocsátott Zrínyi Ilona férjével, Thököly Imrével. A várnak ma csak romjai láthatók. 1848-ban a szerbek szörnyű vérengzést végeztek a városban. A mai települést 1894-ben egyesítették Ópalánka és Újpalánka falvakból.

1910-ben 1367 lakosából 8 fő magyar, 8 fő német, 5 fő román, 1311 fő szerb, 9 fő egyéb anyanyelvűnek vallotta magát. Vallási tekintetben 14 fő római katolikus, 3 fő református, 1324 fő görög keleti ortodox vallású volt. A lakosok közül 563 fő tudott írni és olvasni, 36 fő tudott magyarul.
A trianoni békeszerződésig Temes vármegye Fehértemplomi járásához tartozott.

A falu ma is két településből áll Temespalánka (Banatska Palanka) és Palánk (Stara Palanka). Temespalánka jóval nagyobb, a görögkeleti szerb templom is ott található, míg Palánk onnan 2 km-re délre a Karas, Néra és Duna folyók összefolyásánál fekszik.

Népesség

Demográfiai változások

Etnikai összetétel

Nevezetességek 

 Görögkeleti temploma - 1820-ban épült

Jegyzetek

Források 
 

A Dél-bánsági körzet települései
Temes vármegye települései
Csanytelek

Csanytelek község Csongrád-Csanád vármegyében, a Csongrádi járásban.
Magyarország leghosszabb falujának tartják.

Fekvése 
A település a dél-alföldi régióban, a Tisza jobb partján fekszik. Távolsága Csongrádtól 14, Szegedtől 36 kilométer. Szomszédai: észak felől Felgyő, kelet felől Szegvár (a folyó túlpartján), dél felől Baks, nyugat felől pedig Tömörkény.

Megközelítése 
Lakott területén végighalad, számos irányváltásától eltekintve nagyjából észak-déli irányban a Csongrádot Szegeddel összekötő 4519-es út, ezen közelíthető meg a legegyszerűbben mindkét város irányából, illetve ez az út húzódik végig a Csaj-tó nevű tórendszer elemei között is. Pálmonostora és az 5-ös főút felől a 4504-es út vezet a településre.

Története 
Csanytelek Árpád-kori település. 1075-ben említették először Chonu néven.

I. Géza király a halászfalut a Tisza két partján levő földjével és halastavával együtt a garamszentbenedeki apátságnak adta.

A falu a 15. századig egyházi birtok volt. Temploma 1842-ben épült fel (Nepomuki Szent János-templom).

1910-ben 4231 lakosából 4208 magyar volt. Ebből 4127 római katolikus, 58 református volt.

A 20. század elején Csongrád vármegye Csongrádi járásához tartozott.

A mai településszerkezet a 20. század elején alakult ki.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kádár Józsefné (független)
 1994–1998: Veres János (független)
 1998–2002: Veres János (független)
 2002–2006: Forgó Henrik (független)
 2006–2010: Forgó Henrik (független)
 2010–2014: Forgó Henrik (független)
 2014–2019: Forgó Henrik (független)
 2019-től: Erhard Gyula (független)

Népesség 

A 2001-es népszámláláson a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a egyéb (főleg cigány) nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,8%-a magyarnak, 2,3% cigánynak, 0,3% németnek, 0,8% románnak mondta magát (7,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,2%, református 2,8%, felekezeten kívüli 13,6% (16,4% nem nyilatkozott).

Források
 Keglevich Kristóf 2012: A garamszentbenedeki apátság története az Árpád- és az Anjou-korban (1075-1403). Szeged, 181.
 Forgó István: Csanytelek története a kezdetektől. Bába Kiadó, Szeged 2005., 240 p. 
 Györffy György: Az Árpád-kori Magyarország történeti földrajza. I–IV. Bp., 1963–1998

Jegyzetek

Lásd még 
 Tömörkényi Halgazdasági Vasút

További információk 
 Csanytelek honlapja
 A csanyi dohánybeváltó

Csongrád-Csanád megye települései
Csongrád vármegye települései
Marcus Antonius Orator

Marcus Antonius Orator (i. e. 143 – i. e. 87) római politikus, korának híres szónoka, az Antonia gens, egy előkelő plebejusnemzetség leszármazottja, Marcus Antonius Creticus és Caius Antonius Hybrida apja, a későbbi triumvir Marcus Antonius nagyapja volt.

Cursus honoruma i. e. 113-ban kezdődött. Először quaestor, majd 104-ben praetor volt, 103-ban pedig Cilicia proconsuli rangú helytartója lett. Ilyen minőségben nagy sikereket ért el a kalózok elleni harcban, és 102-ben diadalmenetet tartott. 99-ben lett Aulus Albinus consultársa, 97-ben pedig censor volt. A senatusban mindvégig a konzervatív optimata párt támogatója volt, és ellenezte Lucius Appuleius Saturninus néppárti törekvéseit, így például a Sextus Titius tribunus által beterjesztett földtörvényjavaslatot is. Lucius Cornelius Sulla és Caius Marius polgárháborjúban az előbbi pártját fogta, ezért Kr. e. 87-ben, amikor Marius és Lucius Cornelius Cinna hívei kerítették hatalmukba Róma városát, kivégezték. Levágott fejét a Rostrán tették közszemlére.

Fontos szerepe volt több, politikai szempontból is jelentős perben, ő védte például Manlius Aquiliust, aki a római államnak nagy szolgálatot tett a szicíliai rabszolgafelkelés leverésével. Korának – Crassus mellett – egyik legjelentősebb szónoka volt. Cicero kettejüket tartotta a fiktív vita fő irányítóinak (Vö. A szónokról című műve). Az utókorra csupán a De ratione dicendi (’A szónoklás művészetéről’) című művének néhány töredéke maradt.

Források 

Ókori római szónokok
Consulok az i. e. 1. században
Római censorok
Ókori tisztviselők
I. e. 143-ban született személyek
I. e. 87-ben elhunyt személyek
Podsused

Podsused (régi magyar nevén Szomszédváralja) Zágráb Podsused – Vrapče városnegyedének része Horvátországban.

Fekvése
Zágráb belvárosától 10 km-re nyugatra fekszik.

Története
Ősidők óta lakott hely, területén megtalálták a kőkori és a bronzkori települések nyomait is. A rómaiak követ bányásztak itt és a Száván szállították a környező vidékekre. Szomszédvár várát Károly Róbert rendeletére kezdték építeni. A vár eredetileg az Acsa nemzetségé volt, 1322-ben már királyi vár. 1345-ben a Tót családé lett, majd házassággal 1442-ben Cernin Henning szerezte meg. A 16. században Tahy Ferenc volt a birtokosa. Ebben az időben Lika-Korbva megye területéről nagyszámú a török elől menekülő horvát lakosság érkezett ide.
A trianoni békeszerződésig Zágráb vármegye Szamobori járásához tartozott. Ma Zágráb részeként lakosainak száma 42 360.

Látnivalók
Határában állnak Szomszédvár (Susedgrad) romjai.

Külső hivatkozások
Szomszédvár története és leírása

Zágráb
Városrészek
Concerto grosso

A concerto grosso (ol. nagy koncert) a versenymű egy speciális fajtája, ahol nem egy-, hanem több szólóhangszer van, de azok egy együttest képezve versenyeznek a zenekarral.
Ez egy nagyobb vonószenekarból (ripieno) és egy kisebb kamara együttesből (concertino) áll. A concertina két szóló hegedűből és a hozzá tartozó basso continuóból áll, amelyet általában egy cselló szokott játszani. Amikor mindkét zenekar játszik, az a tutti.

A barokkban igen kedvelt volt a halk-hangos hatás miatt.

A kialakulása Alessandro Stradella nevéhez, Olaszországhoz és 1680-hoz köthető. Az első híresebb concerto grossokat Arcangelo Corelli és Antonio Vivaldi írták, a későbbiekben pedig Georg Philipp Telemann, Georg Friedrich Händel, Willem de Fesch és Charles Avison. A leghíresebb concerto grossokat talán Johann Sebastian Bach írta (Brandenburgi versenyek).

A 18. század második felében a műfaj fokozatosan átalakult sinfonia concertantévá.

A 19. századra teljesen kiveszett.

A 20. században pedig Max Reger (Konzert im alten Stil), Ernest Bloch, Bohuslav Martinů és Alfred Schnittke felélesztették.

Komolyzenei műfajok
Barokk zene
Zenei stílusok
Concertino

A Concertino (olaszul: kis koncert) több jelentéssel bír. Jelölheti:
a concerto grosso szólistáit, akik kontrasztban állnak a tuttival, vagy más néven ripienóval. A concertino általában vonós hangszerekből, ritkábban fúvós hangszerekből áll.
szólóhangszerre és zenekarra írt kisebb, rendszerint egytételes versenyművet. Első nevezetes darabjai Carl Maria von Weber klarinétra illetve kürtre írt két concertinója, de ebbe a műfajba sorolható Beethoven két Románca is hegedűre és zenekarra. A német zenei szakirodalomban Konzertstücknek nevezik. Három tétele gyakran szünet nélkül következik egymás után, közepén pedig egy lassú epizód van beiktatva.

Források

Kislexikon 

Komolyzenei műfajok
Barokk zene
Zenei stílusok
Tutti

A tutti (olasz mindenki) egy zenei szakszó, általában partitúrában vagy a szólista kottájában található meg.

Partitúra esetén a jelentése az, hogy egy bizonyos futamot a zenekar egészének együtt kell játszania, a szólista-kotta esetén pedig azt a helyet jelöli, ahol a szólista együtt játszik a zenekarral. Sok szólista ilyenkor nem is játszik. (Ez az írásmód egészen Mozartig tartott, utána már egyszerűen szünetet írtak be a tutti helyre).

Ezenkívül tuttinak hívjuk a concerto grossokban a zenekart is.

Az orgona esetén ez egy regisztrálási mód, ilyenkor hangszertől függően az összes vagy csaknem összes regiszter használata szükséges. Sok orgonán egy külön gomb is található erre a célra. Egyes hangszereken a tutti összeállítása is szabályozható.

Zenei fogalmak
Ripieno

A ripieno (ol. teli) a tutti 18. századi megnevezése, vagyis a concerto grosso „maradék” részének megnevezésére használták.

Manapság a nagyzenekarokban a fúvós hangszerek csoportját szoktuk ezzel a névvel illetni.

A senza ripieno jelentése, hogy csak a szólistának kell játszania.

Zenei fogalmak
Distributed Component Object Model

A Distributed Component Object Model (DCOM) egy Microsoft tulajdonában levő technológia szoftverkomponensek számítógép-hálózaton keresztül történő kezelésére. A COM utóda, később a COM+ részévé vált. Elavulttá vált a Microsoft .NET megjelenésével.

A DCOM a COM következő problémáit küszöbölte ki:
 Marshalling (elrendezés) – a függvényhívások sorosítása és visszaalakítása hálózaton keresztül
 Elosztott szemétgyűjtés – a távoli kliens lefagyása vagy a hálózati kapcsolat elvesztése után a referenciák megszüntetése

A DCOM a CORBA jelentős versenytársa volt. Mindkét technológia támogatói úgy tekintettek a saját technológiájukra, mint a kód és szolgáltatás-újrahasznosítás modelljére interneten keresztül.

Ennek ellenére mindkét technológia alkalmazása komoly nehézségekbe ütközött internetes tűzfalak használata esetén.

Microsoft-szoftverek
JIMO

A NASA JIMO (Jupiter Icy Moons Orbiter azaz jupiteri jeges holdak orbitere), a Prometheus-program részeként, az első nukleáris meghajtású amerikai űrszonda lett volna. Tervezett indulása a Jupiterhez 2011 volt, a bolygó holdjainak tanulmányozása céljából. A meghajtást ionhajtómű szolgáltatta volna, amely működéséhez a szükséges energiát egy nukleáris reaktor állítja elő.

2006-ban a programot törölték a magas költségei miatt, helyette 2020 körül tervezik indítani a EJSM küldetés szondáit.

Külső hivatkozások

Magyar oldalak 
 Rajzasztalon a jövő atommeghajtású Jupiter expedíciója (2003. szeptember 23.)
 Nemsokára visszamegyünk a Jupiterhez (2003. szeptember 23.)

Külföldi oldalak 
 Future Jupiter exploration on the drawing boards
 Proposed nuclear-powered Jupiter mission defined (2004. május 27.)

Űrszondák
Törölt űrrepülések
Szojuz–18

A Szojuz–18 (oroszul: Союз 18) háromszemélyes, kétszemélyessé átalakított, szkafanderes személyszállító, szabványos rendszerben épített Szojuz űrhajó. Az űrhajó vitte fel a Szaljut–4 űrállomás második személyzetét.

Küldetés
Feladat volt, az űrállomásra tervezett szakmai program: orvosi, csillagászati, légkörkutatási, biológiai, navigációs, földmegfigyelési vizsgálatok végrehajtása, a hosszútávú űrrepülés idejének további (60 napra) növelése.

Jellemzői
Központi tervező iroda CKBEM <= Центральное конструкторское бюро экспериментального машиностроения (ЦКБЕМ)> (OKB-1 <= ОКБ-1>, most OAO RKK Energiya im. SP Korolev <= ОАО РКК Энергия им. С. П. Королёва> – Központi Kísérleti Gépgyártási Tervezőiroda). Az űrhajót kis átalakítással emberes programra, teherszállításra és mentésre (leszállásra) tervezték.

1975. május 24-én a bajkonuri űrrepülőtér indítóállomásról egy Szojuz hordozórakéta (11А511) juttatta Föld körüli, közeli körpályára. Az orbitális egység pályája 88.6 perces, 51.7 fokos hajlásszögű, elliptikus pálya-perigeuma  kilométer, apogeuma  kilométer volt. Hasznos tömege  kilogramm. Manőverezés gyakorlása érdekében több pályamódosítást hajtott végre. Összesen 62 napot, 23 órát, 20 percet és 8 másodpercet töltött a világűrben, 993 alkalommal kerülte meg a Földet.

A küldetés ideje alatt zajlott a Szojuz–Apollo-program, a részvevők a Szojuz–19 és az Apollo–18 űrhajókkal kölcsönös rádiókapcsolatot létesítettek.

Szerkezeti felépítését tekintve megegyezik a Szojuz–17 űrhajóval. A 100 méterre történő automatikus megközelítés után Klimuk a külső televíziós kamerák bekapcsolásával kézi vezérléssel hajtotta végre a dokkolást. A hermetikusság és az űrállomás sterilizálásának ellenőrzését követően átszálltak, hogy megkezdjék a szigorú napirendet követő 9 hetes programjukat. A második legénység 63 (62,97) napos szolgálatával megdöntötte az űrben tartózkodás rekordját. A program végeztével lezárták az űrállomást, majd szétválasztották az egységeket.

július 26-án belépett a légkörbe, a leszállás hagyományos módon – ejtőernyős leereszkedés – történt, Arkalik városától 56 kilométerre északkeletre értek Földet.

Személyzet
 Vitalij Szevasztyjanov űrhajós parancsnok
 Pjotr Klimuk fedélzeti mérnök

Tartalék személyzet
 Vlagyimir Vasziljevics Kovaljonok űrhajós parancsnok
 Jurij Anatoljevics Ponomarjov fedélzeti mérnök

Források

További információk 
 
 
 
 
 
 

Szojuz 7K–T
Szojuz-036
Szojuz–18A

A Szojuz–18A, vagy Szojuz–18–1 (oroszul: Союз–18–1) kétszemélyes Szojuz 7K–T típusú űrhajó. Az űrhajó szállította volna a  Szaljut–4 űrállomás második személyzetét.

Küldetés
Feladata lett volna az űrállomásra tervezett szakmai program végrehajtása, a hosszútávú űrrepülés idejének további (60 napra) növelése. Csillagászati, orvosi, légkörkutatási, földmegfigyelési, navigációs és biológiai feladatok végrehajtása.

Jellemzői
Központi tervező iroda CKBEM <= Центральное конструкторское бюро экспериментального машиностроения (ЦКБЕМ)> (OKB-1 <= ОКБ-1>, most OAO RKK Enyergija im. Sz.P. Koroljov <= ОАО РКК Энергия им. С. П. Королёва>). Az űrhajót kis átalakítással emberes programra, teherszállításra és mentésre (leszállásra) tervezték.

1975. április 5-én a bajkonuri űrrepülőtér indítóállomásról egy Szojuz hordozórakéta (11А511) juttatta volna Föld körüli, közeli körpályára. Hasznos tömege 6830 kilogramm. Szerkezeti felépítését tekintve a Szojuz–14 napelemszárnyak nélküli változata. Az indítórakéta III. fokozatának égéstechnikai hibája miatt nem tudott a terv szerinti pályára állni. Szuborbitális repülési pályán mozgott. Ebben a felszállási szakaszban az űrhajósok semmit sem tudtak tenni, a folyamat teljesen automatikusan zajlott. Az automatika giroszkópja a pályától való 10°-os eltérés miatt megszakította a repülést, beindította a leválasztó pirotechnikai eszközöket. A mentőrakéta-rendszer tökéletesen működött. A Szojuz űrhajó egységei, a Keringő Modul és a Műszer Modul leváltak a Visszatérő Modulról, és az megkezdte a kényszerleszállást. Az űrhajó nagy g-terheléssel járó, meredek zuhanásba kezdett mintegy 192 km-es magasságból. Az űrhajósok mindössze 400 másodpercig voltak a súlytalanság állapotában, majd 20,6 g terheléssel járó, életveszélyes zuhanást éltek át. Összesen 21 percet és 27 másodpercet töltött a világűrben.

A Visszatérő Modul belépett a légkörbe, és hagyományos módon – ejtőernyős leereszkedéssel – szállt le. Gorno-Altajszk városától délnyugatra Nyugat-Szibériában, mintegy 1500 kilométerre Tyuratamtól, a (Bajkonuri űrrepülőtértől) ért Földet. A mentőcsapatok 30 perccel később lokalizálták az űrhajót, és nem sokkal később kimentették a személyzetet.

Ez volt az addigi leghosszabb szuborbitális, emberes repülés; a legrövidebb szovjet, emberes űrrepülés; és a legrövidebb emberes űrrepülés.

Személyzet
 Vaszilij Grigorjevics Lazarev, parancsnok
 Oleg Grigorjevics Makarov, fedélzeti mérnök

Források 
 
 
  Tim Furniss, David J. Shayler: Praxis Manned Spaceflight Log 1961-2006, Springer, 2007,

További információk 
 
 
 
 

Szojuz-035
Szojuz 7K–T
Zond–2

Zond–2 (oroszul: Зонд–2) szovjet űrszonda, melyet a Zond-program keretében indítottak a Mars tanulmányozására.

Küldetés
3MV típusú űrszonda, melyet az OKB–1 tervezőiroda készített. Feladata a Mars felé repülő űrszondákkal kapcsolatos problémák tisztázása, a kozmikus tér kutatása, a Mars elérése és vizsgálata volt.

Jellemzői
1964. november 30-án a Bajkonuri űrrepülőtérrről egy Molnyija–M (GRAU-kódja: 8K78M) hordozórakétával indították Föld körüli parkolópályára. Az orbitális egység alappályája 88,16 perces, 64,72 fokos hajlásszögű, elliptikus pálya-perigeuma  kilométer, apogeuma  kilométer volt. December 1-jén a második kozmikus sebességet elérve indult a Mars felé.

Három tengellyel stabilizált űrszonda. Méretei, szerkezete a Zond–1 űrszondához hasonló. Belsejében állandó nyomás 113,3 kPa és 20-30 °C hőmérséklet-tartomány volt. Az orbiter modul hossza 2,7 méter, itt volt elhelyezve az irányítás és az orientációs rendszer, a tápegységek, a hőszabályozó, valamint a tudományos műszerek egy része. A Mars közeli kutatások műszereit egy 0,6 méter hosszú egységbe helyezték el. Energiaellátását akkumulátorok és napelemek összehangolt egysége biztosította. Két napeleme 2,6 m² felületű, az  újratölthető nikkel-kadmium  (NiCd ) akkumulátor 42 Ah kapacitással rendelkezett. Kapcsolattartást segítette a parabolaantenna, egy körsugárzó, valamint egy spirális  antenna. Egy KDU–414 típusú pályakorrekciós hajtóműegységgel szerelték fel, amely a műhold felső részén kapott helyet. December 8–18. között sikeresen tesztelték az ionhajtóműveket. A hat kis ionhajtómű hosszú időn át biztosította a szonda Naphoz viszonyított orientációját. Egy leszálló egységet is vitt magával, amely a légkört és a felszíni viszonyokat vizsgálta volna. Tömege 890 kg, repülési ideje  nap volt.

1964. december 19-én 5,5 millió km-re távolodott a Földtől. Mivel az egyik napelemtábla meghibásodott, a tervezett energiának csak a fele állt rendelkezésre. 1965 májusában egy korrekciós manőver közben megszakadt a rádiókapcsolat. Pályamérési adatok alapján 1965. augusztus 6-án 5,62 kilométer/másodperc sebességgel 1500 km-re közelítette meg a Marsot. Ez volt a második küldetés a Marshoz, melyet a Szovjetunió indított.

Az űrszondába épített tudományos berendezések:
 egytengelyes magnetométer, a bolygóközi mágneses tér mérésére,
 fototelevíziós kamerarendszer, a Mars közelében készítendő felvételek céljából,
 spektroreflektométer, szerves molekulák regisztrálására a Marson,
 ionizációs és szcintillációs detektor a kozmikus sugárzás mérésére,
 a napszél hatásának, a nagyenergiájú elektronok és protonok észlelésére,
 rádiózajmérés,
 spektrográf a lehetséges ózonsávok meghatározására,
 mikrometeorit-detektor.

Források 
 
 Dr. Bitó János – Sinka József – Utak a kozmoszba – 1970. Budapest, Kossuth Könyvkiadó

Külföldi oldalak 

Zond-program
Marskutató űrszondák