Bátorliget

Bátorliget község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Nyírbátori járásban.

Fekvése 
A vármegye kelet-délkeleti részén helyezkedik el, a Nyírség peremén. A megyeszékhely Nyíregyházától 65, Mátészalkától 28, Nyírbátortól 13,5, Nyírvasváritól 10,5 kilométer távolságra található. Határszéle keleten és délen, mintegy 7 kilométer hosszan egybeesik a magyar-román államhatárral.

A közvetlenül szomszédos települések a határ magyar oldalán: észak felől Terem, északnyugat felől Nyírvasvári, nyugat felől Nyírpilis, délnyugat felől pedig Piricse és Ömböly. A határ túlsó oldalán a legközelebbi települések: dél felől Ponyváspuszta (Viișoara), kelet felől pedig a Csanáloshoz (Urziceni) tartozó Csanáloserdő (Urziceni Pădure).

Különálló településrésze Pilisújtanya, a délnyugati határszéle közelében, központjától mintegy 3,5 kilométerre.

A határában elterülő, természetvédelmi oltalom alatt álló területek közül a bátorligeti ősláp a falutól alig egy kilométerre északra, a bátorligeti legelő az előbbitől nyugatra, a Fényi-erdő pedig a település határának délkeleti szélén helyezkedik el.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Terem község felől, a 4915-ös és a 4917-es utak találkozásánál kiágazó 49 149-es számú mellékúton, amely a falut elhagyva még tovább folytatódik Pilisújtanyáig. A település központja az elágazástól mintegy 5 kilométerre található.

Története 

Bátorliget első előfordulása a forrásokban 1346-ból való. Ekkor Dedemez néven található az oklevelekben, a Gutkeled nemzetséghez tartozó Majádi család birtoka. A Dedemez név eredete ismeretlen, de az ezzel egyidőben használt másik megnevezése: Aporháza a falu egykori Apor nevű birtokosára utal. A település 1936-ig a szomszédos Vállaj falu külterületeként volt számontartva. 1936-ban alakult önálló telepes községgé Aporháza néven.

1950-ben egy belügyminiszteri rendelettel a három egymással szomszédos (puszta) telep: Györgyliget, Aporháza és Bátorliget egyesítésével jött létre Aporliget község. Aporligetre a magyarországi községek közül utolsóként vezették be a villanyt 1963-ban. Ezzel fejeződött be a faluvillamosítás hazánkban.

1975-ben nevezték át Bátorligetre. 1984-től a szomszédos Terem településsel közös tanácsú község lett. 1989-től Bátorliget mint Nyírbátor város vonzáskörzetéhez tartozó, Teremmel közös tanácsú község szerepel.

A település lakosságának nagy része a központi belterületen él, de nagy külterület is tartozik hozzá. Legnagyobb külterületi része Újtanya, ahol a közel 300 lakóházból álló Bátorliget 42 háza található, 110 lakossal. A falu lakosainak nagy része nyugdíjaskorú.

A településen óvoda, általános iskola, könyvtár, művelődési ház, múzeum, szabadidő tábor is található.

Bátorliget legnagyobb nevezetessége azonban a híres Bátorligeti ősláp, mely legjobban megőrizte a hajdani Nyírség, Nagyalföld történelem előtti képét.

Az 50 hektáros bátorligeti arborétum ma az Alföld természeti múltjának élő múzeuma, melyben megtalálhatók a Kárpát-medencében lezajlott éghajlatváltozások nyomai. A mikroklímát az arborétumot övező erdők biztosítják az itt megőrződött különleges növény- és állatvilág számára.

Nagykiterjedésű lápok, láprétegek, ligeterdők, ezüsthársas tölgyesek, a csak a Kárpátok 1500 m magasságai fölött jellemző európai zergeboglár, orchideafajok, kökörcsin, kékliliom stb., az állatfajok közül az elevenszülő gyík, bátorligeti pók stb. találhatók a természetvédelmi területen.

Az ősláp múzeuma a bátorligeti iskola egykori épületében mutatja be a terület élővilágát. A természetvédelmi terület csak a Hortobágyi Nemzeti Park előzetes engedélyével látogatható.

A faluban minden nyáron megrendezik a hagyományőrző falunapot, lovasversennyel, és minden év tavaszán a Bátorligeti Messier Maratont, közel 100 fő részvételével.

2011 óta minden év július elején (2014-ben augusztus elején) megrendezik a Bátorligeti Csillagászati Programhétvégét híres vendégek, sztárvendégek részvételével.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Ravasz Gyula (független)
 1994-1998: Antal Mihály (független)
 1998-2002: Antal Mihály (független)
 2002-2006: Antal Mihály (független)
 2006-2010: Antal Mihály (független)
 2010-2014: Antal Mihály (Fidesz-KDNP)
 2014-2019: Antal Mihály (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Antal Mihály (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a község lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 77,9%-a magyarnak, 2,4% cigánynak mondta magát (22,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 21,8%, református 7,3%, görögkatolikus 31,1%, felekezeten kívüli 8,9% (31% nem válaszolt).

2022-ben a lakosság 90,5%-a vallotta magát magyarnak, 0,3% románnak, 0,3% németnek, 0,2-0,2% horvátnak, cigánynak és lengyelnek, 1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 18,4% volt római katolikus, 11,5% református, 32% görög katolikus, 0,3% egyéb keresztény, 0,2% ortodox, 4% felekezeten kívüli (33,6% nem válaszolt).

Nevezetességei 
I-II. világháborús emlékmű, mely a település főterén található.

Természetvédelmi területek 
 Bátorligeti Legelő
 Bátorligeti Ősláp
 Fényi erdő
 Ősláp múzeum

További információk 
  Bátorliget Önkormányzatának honlapja   Építés alatt a hivatalos oldal.
 <![Bátorliget csillagászati honlapja
 <![Bátorliget IKSZT művelődési honlapja

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 

A Nyírség települései
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye települései