Nürnberg

Nürnberg (pronunțat în germană , v. AFI) este un oraș din Franconia Mijlocie, landul Bavaria, Germania, cu peste 500.000 de locuitori, al doilea oraș ca mărime din Bavaria. Împreună cu orașele Fürth, Erlangen și Schwabach formează centrul economic și cultural al Franconiei.

Geografie 
Orașul Nürnberg este așezat pe ambele părți ale râului Pegnitz pe o lungime de 14 km, râu care izvorăște la 80 km la nord-est de oraș. Pe porțiunea orașului vechi, rîul Pegnitz a fost destul de mult canalizat. Aluviunea produsă de râul Pegnitz (care este numit așa după prima localitate prin care se strecoară, localitatea Pegnitz) în nord și nord-vest de Nürnberg a transformat această zonă într-o zonă agricolă numită Knoblauchsland (țara/regiunea usturoiului). În localitatea învecinată Fürth, râul Pegnitz se împreunează cu râul Rednitz, de unde curg mai departe sub denumirea Regnitz.

Subsolul Nürnbergului constă dintr-o gresie moale formată în triasicul superior („Keuper”). În nordul orașului Nürnberg se află zona Fränkische Schweiz, zonă turistică deluroasă care are o altitudine medie de peste 600 m.

Istoric 
Istoria orașului Nürnberg, este strâns legată de istoria Sfântului Imperiu Roman. Conducătorii acestui imperiu au ales construirea unei cetăți lângă râul Pegnitz, care apare pentru prima dată cu denumirea Nourenberg (deal stâncos) în documentul numit Sigena, emis de către împăratul Heinrich al III-lea în anul 1050. Asigurând granițele dintre Saxonia, Bavaria, Franconia de est și Boemia, teritoriul s-a dezvoltat curând într-un târg liber.

Perioada dintre anii 1470 și 1530 este considerată perioada apogeului în dezvoltarea orașului Nürnberg, chiar în ciuda repetatelor vendette și a conflictelori cu cavaleri, cum ar fi Götz von Berlichingen sau Conz Schott von Schottenstein. Unele din motivele de creștere a bogăției orașului erau excelentul meșteșug și locația orașului convenabilă ca un loc de comercializare în mijlocul Europei. În această perioadă Nürnbergul, împreună cu Köln și Praga, era considerat unul din cele mai mari orașe al Sfântului Imperiu Roman.

În perioada războiul de Treizeci de Ani, Nürnbergul era zonă de război. Cu toate că orașul nu a fost cucerit, el a fost devastat și permanent slăbit din punct de vedere economic. După război, în 1649, a avut loc la Nürnberg „Banchetul de pace” în care părțile participante la conflict au sărbătorit timp de câteva zile convenția pentru sigilarea păcii.

Importante evenimente se petrec din 1796 la 1806. Sub presiunea administrării prusace din apropiata localitate Ansbach, Nürnbergul se supune dominanței prusace. Contractul însă nu a fost finalizat din cauza datoriilor Nürnbergului. În același timp în Nürnberg resentimentele populației față de familiile aristocrate creșteau tot mai mult. Aceste operațiuni agitatoare erau să ducă orașul la un pas de revoluție.

În sec. al XIX-lea Nürnbergul devenise un centru industrial al Bavariei. În anul 1835 între Nürnberg și localitatea învecinată Fürth a circulat primul tren feroviar din Germania, Adler („Vultur”), pentru servicii de transport de pasageri. În a doua jumătate a sec. al XIX-lea în Nürnberg s-a descoperit Rauschgold („foița de aur”), care erau foi extrem de subțiri de alamă.

Deja în anii 1920 la Nürnberg au avut loc adunările generale ale partidului nazist NSDAP. În oraș, partidul nazist însă nu a putut câștiga niciodată alegerile. În principal orașul a fost condus de Partidul Liberal DDP, și în același timp, din cauza importanței sale drept centru industrial, Nürnbergul era un centru bavarez al Social-Democraților.

În perioadă național-socialismului orașul Nürnberg a fost ales de naziști drept oraș pentru congresele naționale ale partidului (Stadt der Reichsparteitage), unul dintre cele mai importante centre de propagandă nazistă. Legile de la Nürnberg, de asemenea cunoscute sub numele de Nürnberger Rassengesetze („Legile Rasiale”), au fost decise în unanimitate la data de 15 septembrie 1935 de către partidul nazist NSDAP. Cu această decizie naziștii au pus baza legală dar criminală a ideologiei lor antisemite.

În timpul celui de-Al Doilea Război Mondial Nürnbergul a fost intens atacat, iar la 2 ianuarie 1945 centrul vechi al orașului distrus aproape în întregime. În cele patru zile de luptă finală din aprilie 1945 distrugerile au continuat. După război au existat propuneri de abandonare a poziției vechi a orașului și de reconstrucție în altă parte.

După terminarea războiului, între 1945-1949, aici au avut loc Procesele de la Nürnberg, prin care au fost judecați și pedepsiți cei mai mari criminali de război naziști.

Stemele orașului 
În anul 1936 au fost adoptate două steme ale orașului:
Prima stemă reprezintă un vultur cu cap încoronat de împărat, cu origini în vechi sigilii datând din anul 1220.
A doua stemă ilustrează un vultur imperial, alături de benzi roșii și albe, cu origini necunoscute.

Obiective turistice 
 Kaiserburg (din secolul al XI-lea).
 Biserica Sfântul Laurențiu sau „Lorenzkirche”. Cuprinde câteva capodopere de artă, de pildă: „Engelsgruß” (Veit Stoss, 1517),„Sakramentshaus” (Adam Kraft, 1493) ș.a.
 Biserica Sfântul Sebald sau „Sebalduskirche”, cea mai veche biserică din Nürnberg, cu mormântul lui Sf. Sebald. 
 Bazilica Sfânta Elisabeta sau „Elisabethkirche”. Pe acest loc a existat o filială a Ordinului Teutonic și o mică capelă gotică. Demolate în 1785, spre a face loc actualei bazilici, în stil clasicist.
 Biserica Sfântul Iacob sau „Jakobskirche”: inițial (sec.XI) biserica spitalului Ordinului Teutonic. Modificată, actuala construcție datează din a doua jumătate a sec.XIV (stil romanic și gotic).
 Biserica Fecioarei noastre sau „Frauenkirche”, construită între 1352 - 1362 la îndemnul regelui Carol al IV-lea. 
 „Nassauer Haus”   (fost turn de apărare al unei reședințe private a familiei Ortlieb), construit la începutul sec.XIII. Pivnița este folosită ca restaurant, restul încăperilor ca birouri și depozite. Numele vine de la legenda (neistorică) că turnul ar fi fost construit de către regele Adolf von Nassau. 
 Piața „Aegidienplatz”: în mijlocul acestei piețe se găsește statuia împăratului Wilhelm I.
 „Weinstadel”, situat pe malul nordic al râului Pegnitz, lângă „Henkersteg”  și „Wasserturm” . Construit între anii 1446-1448 ca stabiliment pentru bolnavii de ciumă și lepră („Siechenhaus”), ulterior folosit ca depozit de vin pentru piața de vinuri din apropiere. Construcția, în stil gotic târziu, a fost restaurată după cel de al doilea război mondial și folosită (până in prezent) ca și cămin de studenți. 
 „Handwerkerhof”  (sinonim „Waffenhof” ), învecinat cu turnul „Frauentor”  și cu „Königstor” 
 Fântâna “Schöner Brunnen” cu „inelul norocului”,  construită între ani 1385–1396 de Heinrich Beheim, și în decursul anilori de mai multe ori restaurat. 
 Opera, (Opernhaus) construită între ani 1903-1905 de arhitectul Heinrich Seelig a fost înaugurată la 1 septembrie 1905 cu Festwiese din maeștrii cântăreți din Nürnberg, una din cele 13 opere de Richard Wagner. 
 Muzeul Germanisches Nationalmuseum construit în anul 1852 de Hans von und zu Aufseß. 
 Casa lui Albrecht Dürer.
 Turnul de televiziune, construit între ani 1977-1980 cu înălțimea de 292,80 m. Platforma de observație cu diametrul maxim de 32 m, se află la 185 m. Pe motivul acestei forme, turnul se mai numește „oul de Nürnberg”.

 Fântâna Ehekarussell,  construită între ani 1977-1981 de sculptorul Jürgen Weber. Acesta s-a inspirat după poezia lui Hans Sachs Das bittersüße eh'lich' Leben, dedicată soției sale, unde descrie în șase scene căsnicia: de la pasiunea dragostei, ceartă și până la moarte. Pe podest se află Hans Sachs.

Personalități născute în Nürnberg 
 St Sebaldus (ca 1020 - ca 1070)
 Christine Ebner (1277 - 1356), călugăriță
 Holzschuher von Harrlach (din 1228), (Stema familiei)
 Stromer von Reichenbach (din 1230), (Stema familiei)
 Haller von Hallerstein (din 1293), (Stema familiei)
 Fürer von Haimendorf (din 1295), (Stema familiei)
 Peter Stromer, (1315-1388) 
 Ulman Stromer, (1329-1407)
 Venceslau de Luxemburg (1361-1419), Rege al Boemia 
 Sigismund de Luxemburg (1368-1437), împărat
 Friedrich I. (Brandenburg) (1371-1440), Principe de Brandenburg
 Conrad Paumann (1409-1473), compozitor
 Endres Tucher (1423-1507), arhitect în Nürnberg (Stema familiei)
 Hartmann Schedel (1440-1514), medic, istoric (Stema familiei)
 Anton Koberger (1440-1513), editor, tipograf
 Adam Kraft (1455-1508), sculptor gotic
 Martin Behaim (1459-1507), constructorul primului glob pământesc

 Peter Vischer (1460-1529), sculptor al mormântului St Sebaldus
 Johannes Werner (1468-1522), preot, matematician, astronom, astrolog, geograf și cartograf
 Albrecht Dürer (1471-1528), pictor
 Lazarus Spengler (1479-1534), consilier protestant
 Peter Henlein (1479-1542), inventatorul ceasului de „buzunar”
 Christoph von Scheurl (1481-1542), jurist și diplomat,  (Stema familiei desenat de Albrecht Dürer)
 Johann Heß (1490-1547), teolog protestant
 Thomas Venatorius (1490-1551), matematician, teolog
 Pankraz Labenwolf (1492-1563), sculptor
 Anton Fugger (1493-1560), magnat

 Hans Sachs (1494-1576), poet
 Johann Neudörffer der Ältere (1497-1563), matematician
 Hieronymus Baumgartner (1498-1565), primar, teolog protestant  (Hieronymus Baumgartner luat prizonier)
 Hans Sebald Beham (1500-1550), pictor  (tablouri de Hans Sebald Beham)
 Barthel Beham (1502-1540), pictor (lucrări de Barthel Beham)
 Augustin Hirschvogel (1503-1553), artist, cartograf (lucrări de Augustin Hirschvogel)
  Virgilius Solis (1514-1562), pictor, grafician (lucrări de Virgil Solis)
  Lucas Osiander der Ältere (1534-1552), teolog protestant
  Paul Pfinzing (1554-1599), cartograf al „atlasului-Pfinzing”  din 1594 (stema familiei)
  Basilius Besler (1561-1629), farmacist, editor 
  Hans Leo Hassler (1564-1612), muzician

 Michael Walther der Ältere (1593-1662), teolog protestant
 Georg Philipp Harsdörffer (1607-1658), poet și fondatorul fondației de poeți: P.Bl.O. (lat. Societas Florigerae ad Pegnensum)  
 Johann Georg Volckamer (1616-1693), medic și cercetător natural
 Johann Christoph Arnschwanger (1625-1696), poet de cîntece bisericești
 Johann Christoph Wagenseil (1633-1705), istoric orientalist
 

 Barbara Juliane Penzel (1636-1673), poetă
 Martin Limburger (1637-1692), poet și teolog protestant
 Johann Graf, (1684-1750), compozitor
 Johann Adam Delsenbach (1687-1765), grafician în cupru
 Barbara Regina Dietzsch (1706-1783), pictoriță
 Ludwig von Zinzendorf (1721-1780), politician austriac
 Paul Wolfgang Merkel (1756-1820), om de afaceri și primul parlamentar al Nürnbergului din Bavaria
   Johann Benjamin Erhard (1766-1826), renumit filosof german în timpul revoluției Franceze
 Jacob Sturm (1771-1848), cercetător și grafician în cupru  
 Christian Gottfried Lorsch (1773-1830), primul primar al orașului Nürnberg
 Gustav Philipp Zwinger (1779-1819), pictor și litograf
 Georg Zacharias Platner (1779-1862), inițiatorul al Bayerischen Ludwigsbahn (Calea ferată al Bavariei)  
 Johann Adam Klein (1792-1875), pictor și grafician în cupru
 Jacob Daniel Burgschmiet (1796-1858), sculptor și turnător
 Georg Friedrich Daumer (1800, † 1875), poet, filosof și educatorul lui Kaspar Hauser
 Bernhard Molique (1802-1869) compozitor și violonist
 Adolf Harless (1806-1879) teolog
 Johann Christian Konrad von Hofmann (1810-1877), teolog
 Bernhard von Gugler (1812-1880), matematician și profesor la politechnica Nürnberg și Stuttgart
 Bernhard Afinger (1813-1882), sculptor
 Theodor von Cramer-Klett (1800-1875), fondatorul al uzinelori MAN AG
 Lothar von Faber (1817-1896), proprietar de fabrică, de creioane
 Paul Ritter (1829-1907), pictor și profesor la școala de arte
 Karl Otto Stromer von Reichenbach (1831-1891), primar al orașului Nürnberg
 Lorenz Ritter (1832-1921), pictor și grafician în cupru
 Friedrich Wanderer (1840-1910), artist și profesor la școala de arte
 Ignaz Bing (1840-1918), proprietar de fabrică de jucări, descoperitorul peșterei Bing
 Sigmund Schuckert (1846-1895), inventator și proprietar de fabrică

 Max von Stetten (1860-1925), ofițer german, explorator
 Wilhelm Ritter (1860-1948), pictor
 August Engelhardt (în jurul anului 1870-1919), fondatorul unei secte pe insula Kabakon din Noua Guinee 
 Ernst Stromer von Reichenbach (1871-1952), paleontolog
 Hermann Föttinger (1877-1945), inginer, profesor la facultatea technică din Berlin
 Hans Meiser (1880-1956), episcop luteran al Bavariei
 Otto Mader (1880-1944), inginer la Junkers & Co
 Carl Wenglein (1882-1935), patron al fabricii de ace și inițiatorul „alianței internaționale pentru ocrotirea naturi și al păsărilori”
 Wilhelm Nußelt (1882-1957), profesor de termodinamică, inventatorul numărului Nusselt
 Georg Helgerth (1885-1953), luptător
 Georg Haas (1885-1953), medic, în anul 1924 a efectuat prima dializă
 Claire Goll (1890-1977), jurnalistă și scriitoare
 Friedrich von Röth (1893-1918), aviator și purtător al distincției Pour le Mérite
 Hans Zöberlein (1895-1964), scriitor și criminal de război nazist
 Karl Bröger (1896-1944), poet și politician
 Willy Liebel (1897-1945), primar al orașului
 Hans Kalb (1899-1945), fotbalist
 Hermann Josef Wehrle (1899-1944), preot catolic activ în rezistența germană
 Lilly Becher (1901-1978), scriitoare și publicistă
 Franz Reichel (1901-1965), architect
 Friedrich Hagen (1903-1979), poet
 Karl Diehl (1907-2008), antreprenor al firmei Diehl
 Käte Strobel (1907-1996), politiciană (SPD), ministra sănătății (1966-1969), ministra tineretului, sănătății și al familiei (1969-1972)
 Ludwig Rödl (1907-1970), șachist al Germaniei (1930-1948)
 Max Grundig (1908-1989), fondatorul uzinelor Grundig AG
 Hugo Distler (1908-1942), compozitor
 Karl Josef Rauber (n. 1934), cardinal

Transporturi
Aeroportul Nürnberg este în prezent este unul din aeroporturile germane cu cea mai mare creștere.

Tramvaiul din Nürnberg dispune de o rețea formată din cinci linii, cu un traseu operațional în lungime de 33 km.

Orașe înfrățite 
Încă din antichitate, orașul Nürnberg a fost internațional. Meșteri și artiști din toată lumea au migrat în metropolă, iar comercianții au distribuit mărfuri în toată Europa. 

În anul 1991 a fost înființat un birou pentru relații internaționale (IB), de sine stătător, plasat direct în aria de acțiune a primarului. Scopul acestei instituții era organizarea efectivă și intensificarea relațiilor cu alte țări.

  Nisa, din 1954
  Cracovia, din 1979
  Skopje, din 1982
  Glasgow, din 1985
  San Carlos, din 1985
  Gera (atunci RDG), din 1988
  Harkiv, din 1990
  Praga, din 1990
  Hadera, din 1995
  Antalya, din 1997
  Shenzhen, din 1997
  Kavala, din 1998
  Atlanta, din 1998
  Veneția, din 1999
  Cordoba, din 2010
 Brașov, din 2014

Oraș al drepturilor omului și al păcii 
Din cauza faptelor regimului totalitar nazist, pe vremea căruia a jucat un rol negativ destul de important, orașul Nürnberg și-a propus după război să se impună prin activități de pace și apărare a drepturile omului.

În acest scop au fost edificate, printre altele, Straße der Menschenrechte (Strada drepturilor omului) și Dokumentationszentrum (Centrul de documentare), care informează despre perioada Germaniei Naziste în Nürnberg. Începând din anul 1995 se acordă anual „Premiul Internațional al Drepturilor Omului din Nürnberg” persoanelor care se impun în acest domeniu umanitar.

Orașul Nürnberg a fost decorat la 10 decembrie 2000, la Paris, cu Premiul UNESCO pentru educația în spiritul drepturilor omului.

Vezi și 
 Lista orașelor din Bavaria
 Listă de orașe din Germania
 Procesele de la Nürnberg
 Incidentul OZN de la Nürnberg (1561)
 Tramvaiul din Nürnberg

Note

Legături externe 

  
  Poze aeriene
  Hărți și machete historice 
  Planul orașului
  Grădina zoologică
  Vederi aeriene: NÜRNBERGLUFTBILD

 
Eponime ale asteroizilor