alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Bökvers

A bökvers rövid, tömör, általában kétsoros, csattanós, gunyoros költemény valaki kárára, esetleg a szerző, vagy a leíró vagy elmesélő feszültségének oldására, érzelmei ventilálására.

Az ókorban és a reneszánsz humanizmus idején az epigramma formátumú bökversek rendkívül gyakoriak voltak (rendkívül csípős nyelvű költőknek számítottak Martialis és Juvenalis). Metrum nélküli formája a XIX. századtól ismert. Gyakran nélkülözi a költőiséget, inkább propagandaisztikus, vagy a gúny eszközeként van jelentősége. A régi magyar népköltészetben nem honosodott meg, kivéve a tréfás vagy csípős sírfeliratokat, amelyek elsősorban Erdélyben voltak jellemzőek, de a 20. század előtt Magyarországon is elterjedtek voltak.

Nem számít nyílt agressziónak, sértésnek vagy káromlásnak.

Híres költők bökversei 

Elismert költők is kipróbálták magukat ebben a stílusban. Kisfaludy Károly Xéniák címmel adott ki bökversgyűjteményt, Kosztolányi Dezső Rím a földi igazságszolgáltatásra című költeménye pedig a következőképpen hangzik:

Itt az ítélet pusztán alaki,
mindig kell a börtönbe valaki.

Szintén Kosztolányi (Esti Kornél rímeiből):

Napoleon vad lába porzik a
szikláidon, sasfészek: Korzika.

Gyerekkorom, mindig téged kereslek,
ha járom a poros-boros Szabadkát.
Mióta labdám elgurult itt,
nem ér az élet egy fabatkát.

Budapest!
Itt éltem én! Lelkek közt! Csupa lélek!
Csupa test!
Kávéház! Mámor! Lángokban leszálló
csuda-est!
Csak az gyülölhet, aki tompa, pudvás,
buta, rest!
Rimet reád még! Színt, mely életemre
odafest!
Ha meghalok, mondjátok siromnál:
Budapest.

Kurt Vonnegut (Az ötös számú vágóhíd):
Élt egy ember Törökhonban,
Szerszámjához így szólt zordan:
"Elherdáltad minden pénzem,
Tönkretetted egészségem,
S pisilni sem tudsz már mostan?"

Nemzeti 

Borneo és Celebes
Magyar volt és magyar lesz!
Karinthy Frigyesnek tulajdonítják

 Piros, fehér, zöld az adu,
 Lesz még Moszkva magyar falu!
 Falfirka

Szerelmes vers 

Bika vagyok, tehén vagy,
Én Te vagyok, Te Én vagy!
Weöres Sándor

Orosz 

A következő kis versikét a népnyelv szerint Jevtusenko írta Dolmatovszkijnak (mások szerint folklór):

Я Евгений, ты Евгений,
Я не гений, ты не гений.
Я говно и ты говно,
Я недавно, ты – давно.

Megint mások szerint Puskin írta.

(Nyers fordításban: Én is Jevgenyij vagyok, te is Jevgenyij vagy, / Én sem vagyok zseni, te sem vagy zseni. / Én is szar vagyok, te is szar vagy, / Én csak nemrég, de te már rég.)

Lásd még 
 Kecskerímek
 Michael Braude-díj, irodalmi díj, melyet a legjobb bökvers írónak adnak az Egyesült Államokban.

További információk 
 „Itt a tavasz, itt a nyúl, magyar–brazil három null.”
 Sírfeliratok gyűjteménye

Költői műfajok
Álszenteskedés

Álszenteskedésnek (hipokrita viselkedésnek vagy cselekedetnek) nevezzük azt a gyakorlatot, amikor valaki olyan hitről, hiedelemről, érzésekről vagy erényekről prédikál, amelyek belőle hiányoznak, vagy amelyek neki nincsenek.

Az álszenteskedéssel kapcsolatos a köpönyegforgatás, amikor valaki álszent módon mindig az uralkodó nézet képviselőihöz csatlakozik (sokszor ellentétes, vagy ellenséges nézetek közt váltva), kizárólag személyes előnyök szerzése céljából.

A latin hypocrisis, szerepjátszás, színlelés szóból, a görög hupokrisis, hupokrnesthai szavakból, szerepet játszani, színlelni: hupo-, hypo- + krnesthai, magyarázni, a krnein középső mód, megítélni, eldönteni; krei indo-európai gyökök között.

Az irodalom talán leghíresebb álszentje Molière Tartuffe-je.

Források 
 Képmutatás Magyar zsidó lexikon
 Álszent A magyar nyelv értelmező szótára

Alszenteskedes
ISO (egyértelműsítő lap)

Infrared Space Observatory űrteleszkóp
 Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (International Organization for Standardization)
 Nemzetközi Cukorszervezet (International Sugar Organization)
 ISO fájlformátum
 ISO-érzékenység fényképkészítési beállítás
 asztronómiában, az Infravörös Űrobszervatórium (Infrared Space Observatory)
 a brit kitüntetések között: a Birodalom Szolgálatáért Érdemrend (Imperial Service Order)
 a Nemzetközi Szocialista Szervezet (International Socialist Organization), az Amerikai Egyesült Államokban működő politikai szervezet
 az elektromosáram-termelő és -továbbító iparágban: Független Rendszeroperátor (Independent System Operator)
 i.s.o., egy meleg-tartalmú képregény-sorozatban az in search of (=kereslek) kifejezés rövidítéséből
Tau

Az tau (Τ τ) a görög ábécé tizenkilencedik betűje, a t betű és hang.

A τ betűhöz kapcsolódó fogalmak 
 Tau-lepton, elemi részecske jele a részecskefizikában
 Nyírófeszültség, jele a mechanikában
 Ramanujan-féle tau-függvény, a számelmélet területén
 Lánczos Kornél taumetódusa, approximációelmélet 
 Tau (biokémia), protein
 Tau időállandó az elektronikában (RC-kör)
 A  vektorral való eltolást -vel jelöljük.
 A Tau kereszt vagy Antalkereszt a latin kereszt egyik változata.
 Tau birodalom a Warhammer 40000 Univerzumban

Görög betűk
Kisgeszt

Kisgeszt (szlovákul Hoste) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban.

Fekvése 
Galántától 14 km-re északnyugatra fekszik.

Élővilága

Kisgeszten egy facsonk tetején fészkelnek gólyák. 2011-ben 4, 2012-ben 3 fiókát számoltak össze.

Története 
1231-ben említik először. Pozsony várának tartozéka volt, majd a Szentgyörgyi és Bazini grófok a birtokosai. A 14. század első felétől a Geszti családé, majd 1553-tól a nagyszombati klarissza kolostor birtoka. 1805-től az Eszterházy család a tulajdonosa.

Vályi András szerint "GESZT. Tót falu Posony Vármegyében, földes Ura a’ Tudományi, vagy Religiói Kintstár, lakosai katolikusok, fekszik az alsó Szigeti járásban, Dugvág vize mellett, Majténynak szomszédságában, mellynek filiája, Sz. Abrahámhoz 1/4 mértföldnyire, Puszta födémestöl egy mértföldnyire. Határja közép termékenységű, réttye, legelője elég, más meglehetős vagyonnyai is lévén, második Osztálybéli."

Fényes Elek geográfiai szótárában "Geszth, tót falu, Pozsony vmegyében, a Dudvágh mellett, Diószegtől éjszakra 1 órányira. Számlál 165 kath. lak. Földje, rétje igen jó. F. u. gr. Eszterházy Vinczéné. Ut. p. Pozsony."  

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Galántai járásához tartozott.

Népessége
1880-ban 391 lakosából 354 szlovák és 5 magyar anyanyelvű volt.

1890-ben 413 lakosából 379 szlovák és 9 magyar anyanyelvű volt.

1900-ban 453 lakosából 430 szlovák és 5 magyar anyanyelvű volt.

1910-ben 528 lakosából 497 szlovák, 21 német és 10 magyar anyanyelvű volt.

1921-ben 479 lakosából 10 magyar és 465 csehszlovák volt.

1930-ban 544 lakosából 2 magyar és 537 csehszlovák volt.

1991-ben 517 lakosából 510 szlovák volt.

2001-ben 496 lakosából 487 szlovák és 2 magyar volt.

2011-ben 503 lakosából 490 szlovák és 3 magyar volt.

2021-ben 437 lakosából 420 (+1) szlovák, 2 (+2) magyar, 3 egyéb és 12 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 

A Kisboldogasszony tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1760-ban épült.

Jegyzetek 
 Nevizánszky Gábor - Prohászka Péter 2020: Honfoglalás és kora Árpád-kori soros temetők és leletek katasztere - Szlovákia. Budapest, 43 No. 78-80.
 Zuzana Litviaková 2017: Opevnené sídlisko zo staršej doby bronzovej v Hoste (okr. Galanta) a jeho ekonomicko-sociálne zázemie. Disszertáció.
 Filip Jaššo 2007: Stredoveké hrádky na západnom Slovensku. Musaica XXV, 123-140.
 Bujna, J. - Romsauer, P. 1984: Halštatské sídlisko v Hostiach. Slov. Arch. 32, 431-452. 
 Jozef Bátora 1977: Opevnená osada zo staršej doby bronzovej v Hostiach. AVANS 1976, 46-49.

További információk 

 Községinfó
 Kisgeszt Szlovákia térképén
 Rövid történet (németül)
 E-obce.sk

Kisgeszt
Pozsony vármegye települései
I. Manuél trapezunti császár

I. Manuél  (), (1218 – 1263. március) Nagy Komnénosz, a Trapezunti Császárság uralkodója 1238-tól haláláig.

Élete 
Az országalapító Alexiosz és Axukhaina Teodóra császárné kisebbik fia. A trónon bátyját, I. Jánost követte, míg annak gyermeke kolostorba vonult.

A Nagy Kapitány melléknévvel felruházott Mánuel minden igyekezete ellenére képtelen volt lerázni magáról a török igát, így csapatai az Ikóniumi Szultánság oldalán szálltak szembe 1243-ban a betörő mongolokkal. A Köse Dagh mellett vívott ütközetben a szeldzsukok megsemmisítő vereséget szenvedtek, a szultánság pedig széthullott. A Trapezunti Császárság a mongolok hűbérese lett.

1253-ban Mánuel tárgyalásokat folytatott IX.Lajos francia királlyal, mivel dinasztikus kapcsolatokat akart kiépíteni vele, hogy a keresztesek segítségét biztosítsa országa számára a szeldzsukok és a Nikaiai Császárság ellen. Törekvése nem járt sikerrel: Lajos az életéért küszködő Latin Császárságot javasolta beházasodásra.

1258-ban Hülegü kán elpusztította Bagdadot. Ezzel ismét megélénkült az Örményországon és a felső-Eufrátesz völgyén Erzerumba, illetve az innen a Zigana-hágón Trapezuntba vezető északi kereskedelmi útvonal, mivel a selyemút forgalmának jó részét immár a Fekete-tengerhez szállították a Földközi-tenger helyett. A trapezunti gazdasági virágzást bizonyítja, hogy ebben az időben széles körben elterjedtek a császárságban vert pénzérmék (főleg Grúziában).

Mánuel idején épült újjá a trapezunti Hágia Szófia monostor valamikor 1250 és 1260 között.

Amikor Palaiologosz Mihály megdöntötte a Latin Császárságot azzal, hogy visszafoglalta Konstantinápolyt 1261-ben, hiába követelte Mánuel lemondását a bizánci császári trónra. Mánuel 1263-ban bekövetkezett halálakor három házasságából hat gyermeket hagyott maga után, akik közül négyen trónra kerültek utána.

Kapcsolódó szócikkek 
Trapezunti császárok családfája

Trapezunti császárok
Komnénosz-ház
1218-ban született személyek
1263-ban elhunyt személyek
Sírfelirat

A sírfelirat az a szöveg, amely az elhunyt(ak) nevén és születési, halálozási adatain kívül még valami személyeset mond az elhunytról vagy családtagjairól.

Lehet jelmondat vagy mottó, de vannak sírversek is. Az előbbiek a hátramaradottak üzenetei vagy ígéretei az elhunytnak, az utóbbiak esetleg az elhunyt szavai.

Domborműves, illetve festett képes változata az epitáfium; a két kategória átmenete folyamatos.

Ókori sírversek 

A talán leghíresebb ókori sírvers Szimónidész epigrammája a Thermopülainál elesett spártai katonák emlékére:

„Itt fekszünk, vándor, vidd hírül a spártaiaknak,
Megcselekedtük, amit megkövetelt a haza.”

Gyakori feliratelemek 

 R.I.P       
Rövidítés, jelentése: Requiescat in pace (latin: nyugodjék békében). Angol nyelvterületen is elterjedt, ott: Rest in Peace)
 A.B.F.R.A.  
Rövidítés, jelentése: A boldog feltámadás reménye alatt. Református sírokon jellemző.

Újkori sírversek 

Sírversnek számítanak az elhunytak sírján, síremlékén szereplő sírfeliratok közül – a többnyire keresetlen, ironikus rigmusok, tréfás, a halott jellemére utaló rímfaragványok, amilyeneket a magyar néprajz is ismer.

Sok sírverset írtak még életükben a költők, akik többnyire nárcisztikus személyek, és inkább saját magukat siratják, mintsem szeretteiknek üzennek.

"TRÉFÁS" SÍRVERSEK
„MINDIG ÚTJELZÉST KERESTEM, 
A KERESZTRE MOST RÁLELTEM 
DE SÖTÉT VAN, SZÍNT NEM LÁTOK, 
HISZ' ALÓLA KANDIKÁLOK.” 

„ITT NYUGSZOM ÉN, MÉLA BÉLA 
TÚRA VOLT ÉLETEM CÉLJA 
DE NEM TALÁLTAM, HOL VAN HUTA,
TÚRÁN ÜTÖTT MEG A GUTA.” 

„ITT NYUGSZOM ÉN
NÉZED MOST TE;
NÉZNÉM MOST ÉN
NYUGODNÁL TE.”

Láthatóan a műfaj nem őszinte, vagyis egyáltalán nem biztos, hogy ezek a versek fel is kerülnek a sírokra felirat formájában, de valószínűleg szórakoztatják az íróikat, akárcsak a limerickek.

Angolból:

„Here lies the body of poor Wiliam Gray,
Who did not want to give his right of way,
He held it long and held it strong,
But he is just as dead, as if he had been wrong.

Itt nyugszik a teste szegény William Graynek,
Aki nem adott elsőbbséget más tengerésznek,
Védte a körmével, védte a fogával,
Azt őrzi most is vigyorgó pofával.”

Források 

 https://web.archive.org/web/20050306000510/http://www.fsz.bme.hu/mtsz/irodalom/szilv97.htm

További információk 

 Babits sírvers
 Dsida Jenő
 Vörösmarty
 Kolarovits Antal túrkevei költő
 Római kori sírvers, valamint itt
 Állatok sírversei

Irodalmi műfajok
Halál
Ariane

Az Európai Űrügynökség (ESA) a sikertelen Europa rakétaprogram után fejlesztette ki az Ariane rakétákat.

Története
1960. december 1-jén a svájci Meyrin-ben írták alá az Európai Űrkutatási Szervezet (European Space Research Organisation) – ESRO) létrehozását.

Rakétafejlesztési programja

Első szakasz
Egy hároméves program keretében olyan hordozórakétát kívántak rendszerbe állítani, amely  kilogrammos hasznos teherrel képes a világűrbe juttatni egy űreszközt.

Második szakasz
Egy ötéves rakétafejlesztési programban olyan hordozóeszköz kifejlesztése és megépítése volt a cél, ami egy – kilogrammos űreszközt a Holdra képes juttatni.

Harmadik szakasz
A harmadik szakaszban hordozóeszközökkel kívánták lehetővé tenni más bolygók és a Hold felderítését, valamint más űrkutatási szervezetek polgári felhasználású programjainak támogatását.

Az ESRO a program létrejöttéig az amerikai (vagy szovjet) rakéták bérlését javasolta. Létrehozták az Európai Űrkutatási és Technológiai Központot (European Space Research and Technology Centre – ESTEC). Feladata a tervezés, fejlesztés és gyártás volt, valamint a műholdak és egyéb űreszközök tudományos és műszaki fejlesztésének támogatása. Az adatközpontok (követés, telemetria, számítógéprendszer (adatközlés, adatrögzítés, adatelemzés)), és a követő állomások (telemetria, optika) kialakítása.

1962. április 16-án született meg a megállapodás, hogy létrehozzák az Europa rakétát. A program teljes sikertelenséggel zárult.

Franciaország javaslatára, és pénzügyi támogatásával egy új rakéta (rakétacsalád) fejlesztésébe fogtak, és közben megkezdték a Guyana Űrközpont kiépítését.

A hordozórakétákat a Guyana Űrközpontból indítják, a Francia Guyana-i Kourou mellett. Forgalmazásukat az Arianespace vállalat végzi.

Ariane rakéták 
 Ariane–1
 Ezzel a változattal indították a Giotto űrszondát a Halley-üstököshöz.
 Ariane–2
 Ariane–3
 Ariane–4
 Utoljára 2003-ban indították.
 Ariane–5
 A legerősebb Ariane rakéta.
 Első indítása 1996-ban sikertelen.
 2003-ban Ariane-5-tel indították a SMART–1 holdszondát.
 Ariane–6

További információk

Magyar oldalak 
 25 éves az Arianespace

Külföldi oldalak 
 Az Arianespace honlapja
 Az Európai Űrügynökség honlapja
 Az Ariane rakéták története
Pusztakürt

Pusztakürt (szlovákul Pusté Sady, korábban Pustakert) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban.

Fekvése 
Galgóctól 15 km-re, délre fekszik.

Története 
1156-ban „Kurt” néven említik először. A honfoglalás után a Kürtgyarmat törzs Kürt részének szállásterülete volt, mely időközben elpusztult, majd újratelepült. 1352-ben „Kyurth”alakban szerepel. Kezdetben a semptei uradalom része, majd 1392-ben az esztergomi káptalan birtoka lett. 1598-ban kirabolták és felégették a törökök. A 16.-17. században a Chizy, Thúry és Henezy családok birtokában állt. A 18.-19. században a Záhy, Andrássy és Eszterházy családok a birtokosai. A 19. század végén az Appel család volt a földesura.

Vályi András szerint: „Nemes, és Puszta Kürt. Két tót falu Nyitra Várm. Puszta Kürtnek földes Urai G. Eszterházy, és G. Sándor Uraságok, Nemes Kürtnek pedig több Urak, lakosai katolikusok, fekszenek Udvarnokhoz nem meszsze, Nyitrához két mértföldnyire, határbéli földgyeik termékenyek, boraik jók, más vagyonnyaik is vagynak.”

Fényes Elek szerint: „Nemes- és Puszta-Kürth, Nyitra m. két egymás mellett lévő tót falu, Semptéhez éjszakra 1 órányira, az elsőben lakik 334 kath., 151 zsidó, kiknek synagógájok van; a másodikban 410 kath., 14 zsidó. Határuk dombos, de meglehetős; dohányt és bort termesztenek. F. u. többen. Ut. post. Szered.”

Nyitra vármegye monográfiája szerint: „Pusztakürt, tót község a járás déli csúcsán, Nemes-Kürttől mintegy 3 kmre, a Jácz-patak mellett, 529 r. kath. vallásu lakossal. Postája Kis-Báb, táviró- és vasúti állomás Szered. A községben csak kápolna van, mely 1885-ben épült. A faluban az Illésházy és a Thurzó grófoknak szép kastélyuk volt, mely azonban már elpusztult. Előbb ezek, később az Eszterházyak voltak a földesurai.”

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Galgóci járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 593, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 603 lakosából 600 szlovák.

2011-ben 596 lakosából 584 szlovák.

Nevezetességei

Jegyzetek

Források 
 Kniezsa István: Az esztergomi  káptalan 1156-i dézsmajegyzékének helységei. Budapest, Egyetemi ny., 1939

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Pusztakürt Szlovákia térképén
 E-obce.sk

A Galántai járás települései
Nyitra vármegye települései
Delta IV

A Delta IV amerikai hordozórakéta-család, a Delta rakétacsalád legújabb tagja, amelyet a Boeing fejlesztett ki. 2002-ben repült először, pályára állította az európai Eutelsat W5 távközlési műholdat. A Delta IV legfontosabb része a CBC (Common Booster Core) központi fokozat, amire a gyorsítórakétákat és a többi fokozatot szerelik. A legerősebb változat a Delta IV Heavy, amelynek gyorsítórakétái is CBC fokozatok. A Delta rakétákat az 1950-es években kezdték fejleszteni, azóta több változat is elkészült.

További információk

Magyar oldalak 
 Mérsékelt sikerrel zárult a Boeing óriásrakétájának repülése (2004. december 23.)

Külföldi oldalak 
 Boeing Delta 4

Delta rakéták
Salgócska

Salgócska (szlovákul Šalgočka) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban.

Fekvése
Galgóctól 11 km-re, délre található.

Története 
1248-ban a zoborhegyi bencés apátság oklevelében említik először.

Vályi András szerint „SALGOCSKA. Salgov. Tót falu Nyitra Várm. földes Ura Báró Dávid Uraság; fekszik Udvarnokhoz közel, mellynek filiája; határja jól termő.”

Fényes Elek szerint „Salgocska, tót falu, Nyitra vgyében, Semptéhez éjszakra 1 mfd., 264 kath., 6 zsidó lak. F. u. gr. Sándor. Ut. p. Nyitra 4 óra.”

Nyitra vármegye monográfiája szerint „Salgócska, tót község Galgócztól délre, Nemes-Kürt mellett, 353 r. kath. vallásu tót és néhány család izraelita lakossal. Posta-, táviró- és vasúti állomása Szered. 1248-ban csak „Salgó” néven találjuk feljegyezve. Kath. temploma 1740-ben épült. Kegyura Appel Gusztáv, kinek itt nagyobb birtoka és szép parkkal övezett, régi nemesi kúriája van. Ezt a XVIII. század első felében a Dávid család építtette. Később a gróf Sándor-család vásárolta meg, melytől a gróf Dezasse-család örökölte. Ettől került a jelenlegi tulajdonos birtokába.”

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Galgóci járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 324, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 433 lakosából 424 szlovák.

2011-ben 437 lakosából 423 szlovák.

Nevezetességei 
 Nagy Szent Teréz tiszteletére szentelt, római katolikus temploma 1720-ban épült.
 Barokk-klasszicista kúria a 18. századból.

Jegyzetek

További információk 
 Községinfó
 Salgócska Szlovákia térképén
 E-obce.sk
 Travelatlas.sk

A Galántai járás települései
Nyitra vármegye települései
Szentharaszt

Szentharaszt (szlovákul Vinohrady nad Váhom, korábban Svätá Chrasť) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban.

Fekvése
Szeredtől 3 km-re északkeletre, a Vág bal partján található.

Története 
1113-ban a zoborhegyi apátság határleírásában említik először. Ekkor az apátsághoz tartozott, később a semptei váruradalom része volt. Ezt követően tulajdonképpen Sempte szőlőhegye volt, mely akkor lett nevezetes, amikor a 17. században gróf Eszterházi Ferencné Thököly Katalin kegykápolnát építtetett ide.

(Sempte) "Két kath. temploma van; az egyiket, mely szőllőhegyen áll és "Szent-Haraszt" templomnak neveztetik, gr. Thököli Katalin a XIV. században építtette. E templom nagyon látogatott búcsujáróhely."

A trianoni békeszerződésig területe Nyitra vármegye Vágsellyei járásához tartozott. A falu csak 1958-ban nyerte el önállóságát.

Népessége
2001-ben 1466 lakosából 1442 szlovák volt.

2011-ben 1569 lakosából 1468 szlovák.

Nevezetességei 
 A falu Szűz Mária tiszteletére szentelt 17. századi temploma kegyhely, eredete: egy, itt a szentkútnál bőrbetegségéből meggyógyult lány apja kápolnát építtetett.
 A falu felső végén, a Vág folyó feletti magaslaton egy Szent Orbán tiszteletére szentelt 1728-ban épített kápolna is áll, mely az itt vízbefúltak emlékére épült.
 A templom bejáratával szemben a Sándor grófi család síremlékei láthatók, akik a kegytemplom patrónusai voltak.

Jegyzetek

Források 

 Hivatalos oldal
 E-obce.sk
 Községinfó
 A búcsújáróhely ismertetője
 Szentharaszt Szlovákia térképén
 Az alapiskola honlapja
 Travelatlas.sk

A Galántai járás települései
Hegy (Szlovákia)

Hegy (szlovákul Heď) Vízkelet településrésze, korábban önálló falu Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban.

Fekvése 
Galántától 6 km-re délnyugatra fekszik.

Története 
1239-ben a pozsonyi váruradalom részeként említik először, de temploma már az 1220-as években állt.

Vályi András szerint "HEGY. Elegyes magyar falu Posony Várm. földes 156Urai Váradi, és több Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Galantához 1 mértföldnyire, Kossúth, és Vizkelett mellett, határbéli két kerűlőre osztott földgyei jók, legelője tsekély, erdeje, és réttye nints."

Fényes Elek szerint "Hegy, magyar falu, Pozsony vmegyében, Vizkelet mellett: 186 kath., 6 zsidó lak. F. u. többen. Ut. p. Pozsony."''

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Galántai járásához tartozott. 1943-ban csatolták Vízkelethez.

Népessége
1910-ben 224, túlnyomórészt magyar lakosa volt.

2001-ben Vízkelet 1524 lakosából 1374 magyar és 143 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Eredetileg Szűz Mária tiszteletére szentelt temploma ma elhagyottan áll. A templom 1220 és 1230 között épült román stílusban. A 14. században bővítették, melynek következtében sok eredeti részlet eltűnt. A török időkben elhagyottan állt, majd 1753-ban rendbehozták. 1915-ben, 1943-ban és 1975-ben renoválták.
 A templomtól keletre álló kálváriakápolna 1736-ban épült.

Jegyzetek 
Valér A. Zavarský 1943: Slovenské kostoly románske.

Külső hivatkozások 
 Vízkelet község hivatalos oldala
 Községinfó
 Vízkelet Szlovákia térképén
 Cikk a templomról

Hegy
Hegy
Alsócsöpöny

Alsócsöpöny (szlovákul Dolný Čepeň, németül Unter-Chepen) Szered város  településrésze, korábban önálló község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban.

Története 
Vályi András szerint „Alsó Csöpöny. Tót falu Poson Vármegyében, birtokosai külömbféle Nemes Urak, lakosai katolikusok, fekszik Vág vize mellett, ó Szeredtöl nem meszsze, Valtasurhoz 1/4. órányira, határja jó termékenységű, vagyonnyai meglehetősek, második Osztálybéli”.

Fényes Elek szerint „Alsó-Csöpöny, (Unter-Csepen), tót falu, Pozson vgyében, 206 kath., 63 zsidó lak. F. u. többen”.

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Nagyszombati járásához tartozott. 1944-ben Szeredhez csatolták.

Népessége
1910-ben 317, többségben szlovák lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.

Források 

Alsocsopony
Alsocsopony
Felsőcsöpöny

Felsőcsöpöny (szlovákul Horný Čepeň, németül Ober-Chepen) Szered város  településrésze, korábban önálló község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban.

Fekvése 
Szered központjától 2 km-re északra, a Vág jobb partján fekszik.

Története 
Írásos források 1431-ben említik először.

Vályi András szerint "Felső Csöpöny. Elegyes magyar, és tót falu az előbbeninek szomszédságában, birtokosai külömbféle Urak, lakosai katolikusok, határja gazdag, vagyonnyai is nevezetesek, fája, réttye, legelője nádgya elég, első Osztálybéli."

Fényes Elek szerint "Felső-Csöpöny, (Ober-Csepen), tót falu, Pozson vgyében, 337 kath., 19 zsidó lak. F. u. többen.
" 

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Nagyszombati járásához tartozott. 1964-ben Szeredhez csatolták.

Népessége
1910-ben 331, többségben szlovák lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.

Külső hivatkozások 
 Felsőcsöpöny Szlovákia térképén

Jegyzetek 

Felsocsopony
Pozsony vármegye települései
Középcsöpöny

Középcsöpöny (szlovákul Stredný Čepeň, németül Mittel-Chepen) Szered város  településrésze, korábban önálló község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galántai járásban.

Fekvése 
Szered északi, külterületi része a Vág jobb partján, a központtól 3 km-re északra. A három Csöpöny közül a középső, északról Felsőcsöpöny, délről Alsócsöpöny határolja. Ma mindhárom település Szeredhez tartozik.

Története 
Egykor nemesi község volt a semptei váruradalom részeként. Később az Eszterházy család birtoka lett.

Vályi András szerint "Közép Csöpöny. Tót falu Posony Vármegyében, az előbbieknek szomszédságában, földes Ura Gróf Eszterházy Uraság, lakosai katolikusok, határja termékeny, fája, legelője elég, réttye kevés, második Osztálybéli."

Fényes Elek szerint "Közép-Csöpöny, (Mittel Csepen), tót falu, Pozson vgyében, 240 kath., 4 zsidó lak. F. u. gr. Eszterházy Károly. Mind a három falu a Vágh vize mellett; fekszik Szeredtől éjszakra 1/2 órányira. Határja a Vágh mentiben kavicsos, de beljebb termékeny; rétjeik, legelőjök jó."

A trianoni békeszerződésig Pozsony vármegye Nagyszombati járásához tartozott. 1944-ben Szeredhez csatolták.

Népessége
1910-ben 348, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

Források

Külső hivatkozások 
 Szered város hivatalos oldala
 Szered Szlovákia térképén
 Csöpöny a búcsújárás honlapján

Kozepcsopony
Pozsony vármegye települései
Alsóatrak

Alsóatrak (szlovákul Dolné Otrokovce) község  Szlovákiában, a Nagyszombati kerület Galgóci járásában.

Fekvése 
Galgóctól 15 km-re északkeletre található.

Története 
A zobori apátság 1113-as oklevele már említ egy Ardaric nevű falut, mely azonos lehet a településsel. 1156-ban Otroc néven, Alsóatrakot külön 1400-ban Also Atrak néven említik először. A zobori kolostor szolgálófalvai közé tartozott. Neve a szláv otrok (= rabszolga) főnévből származik.

1548-ban Ujfalussy Miklós a birtokosa, 1549-ben a Mérey család, majd 1583-ban Rudolf király Nagyváthy Balázsnak adta. 1598-ban a török megtámadta és felégette a falut. 1600-ban a falu birtokosai a Kohányi, Lucsányi, Rákóczi, Rudnyánszky és Ábel családok voltak. Később a Rákóczi-birtokot a hannoveri Beninghaus család vásárolta meg.

Vályi András szerint "ATRAK. Alsó Atrak. Dolne Otrokovcze. Tót falu Nyitra Vármegyében, birtokosai Bertalanfi, és több Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Felső Vásárdnak szomszédságában, mellynek filiaja Galgótzhoz egy mértföldnyire. Határbéli földgye sovány, fája kevés, réttyei jók, ’s legelője is meglehetős lévén, második Osztálybéli."

Nyitra vármegye monográfiájában "Alsó-Attrak, szép völgykatlanban fekvő kis falu, 233 r. kath., tót lakossal. Postája van, távirója Galgócz, vasúti állomása Lipótvár. Egyike a legrégibb községeknek. 1113-ban „Adradic”, 1156-ban „Vldrucz” név alatt szerepel. Kath. temploma 1806-ban épült. Földesurai a Taukák, Kochanovszkyak és a Rákóczyak voltak. Jelenleg Rudnyánszky Györgynek van itt nagyobb birtoka."

1890-ben régi templomát lebontották és 1934-ben építették a mai templomot. A falu iskolája 1907-ben épült. Lakói főleg mezőgazdaságból éltek.

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Galgóci járásához tartozott.

Népessége 
1910-ben 280, túlnyomórészt szlovák anyanyelvű lakosa volt.

2001-ben 334 lakosából 324 szlovák volt.

2011-ben 364 lakosából 331 szlovák.

Neves személyek
Itt született 1787-ben Huberth Károly Tádé piarista áldozópap.

Nevezetességei 

 Mihály arkangyal tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1934-ben épült.

További információk 
 Községinfó
 Alsóatrak Szlovákia térképén
 Travelatlas.sk
 E-obce.sk

Források 

Alsoatrak
Nyitra vármegye települései
Alsóvásárd

Alsóvásárd (szlovákul Dolné Trhovište, korábban Dolné Vašardice) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galgóci járásban. Gellénfalu tartozik hozzá.

Fekvése 
Galgóctól 9 km-re keletre fekszik. A Nyitrai fennsíkon, a Vásárdi patak (szk. Trhovištský potok) – a Radosna patak (szk. Radošina) mellékága – völgyében található a település.

Története 
A Pri plánkach, Rúbanice és Pasienky nevű dűlőkben a neolitikum korából való cserepeket és kőszerszámokat, míg a Turná dűlőben – légi fényképezés útján – állítólag objektumokat (sőt rondelt) is dokumentáltak. A Zlatárky dűlőben a felszíni leletek alapján a latén és római korban is éltek itt emberek, Fornószeg és Alsóvásárd között, a Galanovka patak jobb partján, a Kíčer vagy Kičír dűlőben pedig középkori település nyomaira bukkantak a 12-13. századból. Alapos régészeti kutatásuk azonban még várat magára. Az egyik ház udvarán – körülbelül 200 m-re délnyugatra a mai templomtól – 2 kelta sírt tártak fel a nagyszombati múzeum munkatársai.

1156-ban Vascard néven említik először. Neve a magyar vásár főnévből származik.

1574-ben a Vásárdi és Tomaszeghi családok osztoztak a birtokon.

Vályi András szerint "Alsó, ’s Felső Vasárd. 2 Tót falu Nyitra Várm. földes Urai Bossányi, és több Urak, fekszik egygyik Pásztóhoz közel, és annak filiája; határbéli földgyeik termékenyek, szőlőhegyeik nagyok, és jók, piatzok Galgóczon, legelőjök szoross, fájok tűzre tsekély."

Fényes Elek szerint "Alsó-Vásárd, Nyitra m. tót falu, Pásztó filial., 178 kath., 7 evang., 19 zsidó lak. Ut. p. Nagy-Ripény."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Galgóci járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 381, túlnyomórészt szlovák anyanyelvű lakosa volt.

2001-ben 623 lakosából 616 szlovák volt.

2011-ben 650 lakosából 633 szlovák volt.

2021-ben 610 lakosából 1 magyar, 1 (+2) ruszin, 591 (+6) szlovák, 7 (+1) egyéb és 10 ismeretlen nemzetiségű volt.

Nevezetességei 

 Szent György tiszteletére szentelt római katolikus temploma a 13. században, román stílusban épült. Harangja 1761-ből származik.
 Gellénfalui (szk. Jeleňová, korábban Galanová) részén késő klasszicista kastélya 1855-ben épült. Építtetője a szentharaszti Jellinek Mózes zsidó származású nagybirtokos volt. Ma a postának, könyvtárnak és borozónak ad otthont.

Források 
 Kniezsa István: Az esztergomi  káptalan 1156-i dézsmajegyzékének helységei. Budapest, Egyetemi ny., 1939

További információk 
 Községinfó
 Alsóvásárd Szlovákia térképén
 Travelatlas sk.

Alsovasard
Nyitra vármegye települései
II. Andronikosz trapezunti császár

II. Andronikosz (), (1236 – 1266) Nagy Komnénosz, trapezunti császár 1263-tól haláláig.

Élete 

I. Manuél császár legidősebb fia. Édesanyja, Anna Xylaloé császárné feltehetően trapezunti nemesi családból származott. II. Andronikosz rövid uralma idején országa békében fejlődött és virágzását élte a selyemút kereskedelmének kiaknázásával. Halála után öccse követte a trónon.

Kapcsolódó szócikkek 
Trapezunti császárok családfája

Trapezunti császárok
Komnénosz-ház
1236-ban született személyek
1266-ban elhunyt személyek
I. Geórgiosz trapezunti császár

I. Geórgiosz (), (1255 – 1284 után) Nagy Komnénosz, trapezunti császár 1266-tól 1280-ig haláláig..

Élete 

I. Mánuel császár második fia, aki féltestvérét, II. Andronikoszt követte a trónon. Édesanyja, Iréné Szürikánia császárné egy trapezunti nemes család sarja volt. Uralkodása alatt kezdődtek meg a később Trapezuntra jellemző belső viták, ellenségeskedések. Tizennégy évnyi békés, virágzó országlás után hűtlen nemesei elárulták egy törökök ellen vezetett hadjárata alkalmával, ő pedig fogságba esett Taurészion hegyénél (talán a Torosz-hegységben). Ekkor öccse, János megkoronáztatta magát és elfoglalta a trónt. A kortársak által kóbor lovagnak bélyegzett György kiszabadulva még megpróbálta visszaszerezni jussát az 1280-as években, ám ismét fogságba esett. További sorsa ismeretlen.

Kapcsolódó szócikkek 
Trapezunti császárok családfája

Trapezunti császárok
Komnénosz-ház
1255-ben született személyek
Az 1280-as években elhunyt személyek
II. Jóannész trapezunti császár

II. Jóannész (), (1262 – 1297. augusztus 16.) Nagy Komnénosz, trapezunti császár 1280-tól haláláig.

Élete 

I. Mánuel és Eiréne Szürikaina császárné fia, II. Andronikosz és I. György öccse.

Miután bátyja fogságba esett, János elfoglalta a trónt. Kezdettől fogva bizánci küldöttségek jártak nála, míg végül 1282-ben VIII. Mikhaé diplomáciája rávette, hogy feleségül vegye a bizánci császár harmadik leányát, Eudokiát. A trapezunti uralkodó beleegyezett, hogy magas udvari tisztséget kap cserébe a Bizánci Birodalomban, cserébe többé nem formált igényt a minden római urát megillető címekre és szimbólumokra. A frigy létrejött, és hamarosan megszületett a trónörökös, a későbbi II. Alexiosz. Más természetű hozadéka is volt a házasságnak a Konstantinápollyal való kiegyezés mellett: ugyan Hülegü kán 1265-ben bekövetkezett halálával Trapezunt megszűnt a mongolok hűbérese lenni, feltehetően hasznos volt a rokoni kapcsolat, ami Abakha mongol vezér felesége, a bizánci császár törvénytelen lányán keresztül jött létre.

Ugyan rendezte a kapcsolatokat nyugaton, II. Jánost keletről még veszély fenyegette. Távollétében még 1282 folyamán VI. Dávid (Narin) grúz király megostromolta fővárosát. Fogságból szabadult bátyja, György is megpróbálkozott a trón megszerzésével, azonban ismét fogságba került. A családi vita hevében 1285-ben még féltestvérük, I. Mánuel Ruszudani grúz feleségétől származó Theodóra is magához ragadta a hatalmat egy kis időre.

A belső bajokon úrrá lenni nem tudó, gyengekezű János 1291-ben, az utolsó szentföldi keresztes város, Akkon eleste után levelet kapott IV. Miklós pápától, aki a római katolikus egyház kebelébe akarta édesgetni, hogy segíthesse az esetleges új keresztes akciókat, illetve megkezdje mongolok térítését. A pápa nem járt sikerrel, János megmaradt az ortodox hiten.

Kapcsolódó szócikkek 
Trapezunti császárok családfája

Trapezunti császárok
Janos
1262-ben született személyek
1297-ben elhunyt személyek
Hordó (mértékegység)

A hordó híg űrmérték. Eltérő mennyiségeket jelöl.

Kőolaj és származékai 
 1 amerikai hordó (bbl.) = 42 amerikai gallon = 336 amerikai pint = 9702 köbhüvelyk = 158,987294928 liter ≈ 0,136 tonna nyersolaj
 1 birodalmi hordó (bbl.) = 35 birodalmi gallon = 280 birodalmi pint = 9709,68075 köbhüvelyk = 159,113159869818 liter.

Borászat 
Magyar eredetű mérték (1395), a tároló edény elnevezéséből a nagyobb borvidékeken alakult ki, és országos bormérték lett.
 1 hordó = 8-93 köböl = 80,5-930 l.

Hordófajták 
 abaúji hordó
 bécsi hordó 
 beregszászi hordó
 berényi hordó
 egri hordó
 erdélyi hordó (három méretben: 1823-ig 218 l, 436 l, 872,1 l; 1823-tól 56,6 l, 113,2 l, 452,8 l.)
 gönci hordó (egész és fél: 17. század elejéig 352,5 l és 176,25 l; 17. század további részében 201,44 l és 100,72 l; 18. századtól csak egyféle: 151,07 l; 1807-től 147,73 l); 1 gönci hordó = 2,5 akó = 160 icce = 136 liter.
 gyöngyösi hordó
 kassai hordó
 körmendi hordó
 kövi hordó
 munkácsi hordó
 pozsonyi hordó
 somogyi hordó
 soproni hordó (18. század elejéig 930,6 l; utána 105,75 l.)
 szepesi hordó
 szerémi hordó
 sztankóci hordó
 telkibányai hordó
 tokaj-hegyaljai hordó (18. század elejéig 134,29 l; utána 1807-ig 157,07 l; 1807-től 147,73 l.)
 Tolnai hordó
 ungvári hordó
 váradi hordó

Jegyzetek

Fordítás 

Hagyományos mértékegységek
Térfogategységek
Hadifogoly

Hadifogoly az a harcos, aki hadviselés során a szemben álló fél hatalmába kerül. Az elfogott személyt a hadifogoly státusza a végleges szabadulásáig és hazaszállításáig megilleti. Nem lehet hadifogolyként kezelni az állandó jellegű egészségügyi szolgálatot teljesítő, illetve egyházi személyeket. Hadifogolynak kell tekinteni az ellenféltől átszökött idegen harcosokat is. A nemzetközi jog szerint azonban nem hadifogoly a kém. A hadifogoly a szemben álló hadviselő fél foglya, nem pedig az őt elfogó személyé vagy egységé.

Jogi helyzete
A hadifoglyok jogállását, a velük való bánásmód szabályait a az 1949. évi III. genfi egyezmény és az 1977. évi genfi kiegészítő jegyzőkönyvek igen részletesen szabályozzák. Eszerint követelmény többek között az emberséges bánásmód, az ingyenes ellátás, orvosi kezelés. Tilos a hadifoglyok kínzása, és a hadifogoly csak a nevét, születési időpontját, rangját és szolgálati beosztási számát köteles megadni.

A hadifoglyokat a fogadó állam internálhatja, hadifogolytáborokban helyezheti el. A hadifoglyokat szökés esetén csak fegyelmi büntetéssel lehet sújtani. A nemzetközi egyezmény szerint a hadifoglyokat a tényleges ellenségeskedés befejeződése után azonnal haza kell szállítani, ez nem függhet a békekötéstől, de saját elhatározásuktól sem.

Jegyzetek

Források

További információk
 http://www.mek.iif.hu/porta/szint/tarsad/tortenel/mo_1918/hadifog/html/
 http://www.magyartragedia1945.hu/malenkij011284.html
 Szabó György: Kolozsvári deportáltak az Uralban, Kolozsvár, 1994
 Bognár Zalán: Hadifogolytáborok és (hadi)fogolysors a Vörös Hadsereg által megszállt Magyarországon 1944–1945, Kairosz Kiadó, Budapest, 2012, , 512 p

Kapcsolódó szócikk
Toma András

Hadügy
Robot (egyértelműsítő lap)

Műszaki kifejezésként
Robot, az automatizálásban újraprogramozható, sokfunkciójú manipulátor
Robot, a weblapok gyűjtését végző program
Bot, egyes internetes rendszerekben (pl. IRC, Wikipédia) használt segédprogram

„Munka” jelentésben
Málenkij robot
Robot, történelmi fogalom, a jobbágyok és zsellérek által végzett ingyenmunka a földesúr számára
 Igás robot

A művészetben
Én, a robot (1950), Isaac Asimov novelláskötete
Én, a robot (2004) Asimov művéből készült film Alex Proyas rendezésében
Robotok (2005) Chris Wedge filmje
Robotpárbaj (1988) hongkongi film
Robot (1975) a Ki vagy, doki? című sorozat epizódja
Ingyenmunka

Ingyenmunka a nem anyagi ellenszolgáltatás fejében végzett hasznos munka, amely lehet önkéntes, és kényszerből folytatott.

Az önkéntes ingyenmunka leggyakoribb fajtája a baráti, rokoni, munkatársi segítség, csoportos formában ismert nevén a kaláka. A kaláka a közeli történelmi múltban is nemcsak felebaráti, jótékonysági indíttatású, hanem gazdasági kényszer is az egy ember képességeit meghaladó nagyságrendű feladatok pénzforgalom nélküli elvégzésében.

Tipikusan ilyenek voltak vidéken a gépesítés előtt a mezőgazdasági idénymunkák, a közelmúltban a költözés, a kárhelyreállítás vagy a katasztrófaelhárítás.

Az elmúlt rendszerben az ipari körzetekben ilyen munkának számított a szocialista brigádok szociális, patronáló, vagy a társadalmi munkának nevezett ingyenes közmunkája.

Külföldi példák nyomán ingyenes munkavégzés folyik az egész országban a munkaerőpiacról kiszorult, és/vagy a szociális gondozó hálózatból kieső, rászoruló személyek és csoportok felkarolására, amely tevékenység vagy "profil" nálunk korábban az egyházak „privilégiuma” volt. Ezt a munkát karitatív vagy emberbaráti munkának vagy szolgálatnak nevezik, és az ilyen céllal működő önkéntes segítő szervezetek a civil szektor jelentős részét alkotják.

Kapcsolódó szócikkek 
 Jótékonyság
Önkéntesség
Reprodukciós munka

Ingyenesség
Munkaerőpiac
Az Európai Tanács elnökeinek listája

Az Európai Tanács elnöke 2009 decemberéig az Európai Unió Tanácsának elnökségét ellátó ország kormány- vagy államfője volt; nem volt semmilyen különleges hatalma, csupán egy az egyenlők közül (primus inter pares), aki a Tanács gyűléseinek szervezéséért és az ülések lebonyolításáért felelős.

A lisszaboni szerződés életbe lépése óta a maastrichti szerződés 15. cikke alapján az Európai Tanács főállású elnököt jelöl ki, aki egy alkalommal újraválasztható. Az elnök megválasztásához vagy elmozdításához az Európai Tanács kettős többségére van szükség – tehát a tagállamok 55%-ának támogatására, ahol az igennel szavazó tagországokban élő lakosok számának el kell érnie az Unió teljes lakosságának 65%-át.

Az Európai Tanács választott elnökei (2009–

Az Európai Tanács soros elnökei (1975–2009)

Jegyzetek

Politikusok listái
Európai Unió
Európai Tanács
Az Európai Bizottság elnöke

Az Európai Bizottság elnöke az Európai Unió legmagasabb rangú nem közvetlenül választott tisztségviselője. Az elmúlt években többen az EU-tagállamok volt kormányfői közül kerültek ki.

Kiválasztás
Az Európai Bizottság elnökét az Európai Tanács választja ki egyhangú döntéssel, ezután az Európai Parlamentnek is jóvá kell hagynia a Bizottság többi tagjával egyszerre, egy közös szavazáson. Az elnök a Parlamentnek tartozik felelősséggel munkájáért, amely a teljes Bizottságot leválthatja egy bizalmatlansági szavazással.

Az Európai Bizottság elnöke az Európai Unió végrehajtó hatalmának a feje, ezért időnként felmerül a kérdés, hogy miért nem a Parlament vagy az állampolgárok választják közvetlenül, ahelyett hogy a kormányok választanák ki. Ilyen változtatás jelenleg nincs napirenden. A még nem elfogadott alkotmány szerint a Tanácsnak figyelembe kellene vennie a döntésnél a legutóbbi parlamenti választások eredményét. Ez abban is különbözik a jelenlegi eljárástól, hogy a Parlamentnek hatalmában állna magát az elnököt is elutasítania, nem csak a teljes Bizottságot.

A Bizottság elnökei 

 Lásd még: Az Európai Bizottság elnökeinek listája

A sorok színe mutatja a hozzávetőleges politikai irányultságot az alábbiak szerint:

Hivatkozások 

Elnoke

Az Európai Bizottság elnökei
Alsózélle

Alsózélle (szlovákul Dolné Zelenice) község  Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galgóci járásban.

Fekvése 
Galgóctól 9 km-re délnyugatra, a Vág jobb partján fekszik.

Története 
1244-ben említik először. A 14. században Galgóc várának uradalmához tartozott, vámszedőhely is volt itt. 1720-ban az iszákos kártyajátékos világjáró, Erdődy György lett a falu birtokosa, aki a birtok egy részét az ottani birtokos Szúnyogh családnak adta el.

Vályi András szerint: "Alsó, és Felső Zela. Két tót faluk Nyitra Vármegy. földes Uraik több Urak, lakosaik katolikusok, fekszik A. Zela Vág, és Dudvág vizek között, Alsó a’ Felsőnek filiája; határbéli földgyeik meglehetősek."

Fényes Elek szerint: "Zéle, (Alsó) (Zelenicz), Nyitra m. tót f. 186 kath., 1 evang., 9 zsidó lak. F. u. gr. Brunsvik Ferencz örök."

Nyitra vármegye monográfiája szerint: "Alsó-Zelle, vágvölgyi kis község, a Vág-folyó mellett, 248 tótajku, r. kath. vallásu lakossal. Postája Szilárd, táviró és vasúti állomása Szilád-Zelle. Földesura a gróf Brunswick-család volt, korábban azonban Szolgagyőrvár tartozékát képezte. E község a XIII. században "Zöld", a XIV-ik században pedig "Zöldvár" név alatt szerepel."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Galgóci járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 326, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 554 lakosából 548 szlovák volt.

2011-ben 561 lakosából 533 szlovák.

Források

További információk 
 Nemhivatalos honlap
 Községinfó
 Alsózélle Szlovákia térképén

Alsozelle
Nyitra vármegye települései
Bajmócska

Bajmócska (szlovákul Bojničky) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galgóci járásban.

Fekvése 
Galgóctól 5 km-re, délre fekszik.

Története 
1113-ban a zobori apátság birtokösszeírásában említik először. Lakói mezőgazdasággal foglalkoztak.

Vályi András szerint: „BAJMOTSKA. Bojnitska. Tót falu Nyitra Vármegyében, birtokos Ura Gróf Erdödy Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Udvarnoknak szomszédságában, mellynek filiája, Vág víze mellet, malmairól, mellyeknek víze soha bé nem fagy nevezetes. Határja középszerű, termésbéli tulajdonságaira nézve hasonló Csornok falujáéhoz, második Osztálybéli.”

Fényes Elek szerint: „Bajmócska, tót falu, Nyitra vgyében, ut. p. Galgóczhoz 1/2 órányira, közel a Vágh vizéhez. Lakja 480 kath., 3 evang., 11 zsidó. Bor- és dohány-termesztés; erdő. F. u. gr. Erdődy Józsefné.”

Nyitra vármegye monográfiája szerint: „Bajmócska, a Jácz völgyében fekvő tót község, 769. r. kath. vallásu lakossal. Postája Udvarnok, távirója és vasúti állomása Galgócz. Kath. temploma 1830-ban épült. A községben téglagyár is van. Lakosai a kosárfonást háziiparszerüleg űzik. Földesurai az Erdődyek voltak. Ősrégi község, mely a XII. században mint bajmóczi várbirtok szerepel.”

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Galgóci járásához tartozott.

Népessége 
1910-ben 892, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 1184 lakosából 1167 szlovák volt.

2011-ben 1341 lakosából 1318 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Erzsébet tiszteletére szentelt, római katolikus temploma 1828-ban épült klasszicista stílusban. Később, 2000-ben modern templomot építettek Szent Cirill és Metód tiszteletére.

További információk 
 Travelatlas.sk
 Községinfó
 Bajmócska Szlovákia térképén
 Povazie.sk

Források 

Bajmocska
Nyitra vármegye települései
Felsőatrak

Felsőatrak (szlovákul Horné Otrokovce) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galgóci járásban.

Fekvése 
Galgóctól 10 km-re északkeletre fekszik.

Története 
1156-ban Otroc néven említik először. Neve a szláv otrok (= rabszolga) főnévből ered. Középkori temploma a Mindenszentek tiszteletére volt szentelve és 1397 előtt épült. 

1526-ban Wyffalwssy Mátyás 110 régi jó magyar pénzért eladja Felsewsook és Felsewattrak birtokait Marsoffalwa-i Marowczky Györgynek. Alvinczi-kúriáját 1693-ban említik.

Vályi András szerint "ATRAK. Felső Atrak. Hornye Otrokovcze. Tót falu Nyitra Vármegyében, birtokosa Bertalanfi, és más Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik az előbenitöl nem meszsze, ’s Plébániája van az Esztergomi FőPüspökségben. Ambár fája tűzre határjában elég, ’s gyümötsös kertyei is vagynak; de mivel földgye sovány, és a’ Záporok járják, legelője szoross, réttye pedig kevés, harmadik Osztálybéli."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Galgóci járásához tartozott.

Népessége 
1910-ben 573, többségben szlovák lakosa volt, jelentős magyar kisebbséggel.

2001-ben 890 lakosából 881 szlovák volt.

2011-ben 858 lakosából 844 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Imre herceg tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1695 körül épült, mai formáját 1882-ben, az átépítés után nyerte el.
 A Hétfájdalmú Szűzanya tiszteletére szentelt kápolnája.
 18. századi barokk-klasszicista kastélya.

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Felsőatrak Szlovákia térképén
 A plébánia honlapja
 E-obce.sk

Jegyzetek

Források 
 Ján Hunka 1996: Počítacie žetóny objavené počas archeologických výskumov na Slovensku. Študijné zvesti 32.
 Kniezsa István: Az esztergomi  káptalan 1156-i dézsmajegyzékének helységei. Budapest, Egyetemi ny., 1939  

Felsoatrak
Nyitra vármegye települései
Felsővásárd

Felsővásárd (szlovákul Horné Trhovište) község Szlovákiában, a Nagyszombati kerületben, a Galgóci járásban.

Fekvése 
Galgóctól 7 km-re északkeletre fekszik.

Története 
1156-ban Vascard néven Martirius esztergomi érsek oklevelében említik először. Neve a magyar vásár főnévből ered. Az 1332-es pápai tizedjegyzék már említi Szent Bertalan templomát, amely a 13. század elején épült. Lakói főként mezőgazdasággal és szőlőtermesztéssel foglalkoztak.

Fényes Elek szerint "Felső-Vásárd, Nyitra m. tót falu, 350 kath., 4 evang., 7 zsidó lakossal., kath. paroch. templommal; bort termesztenek. F. u. mind kettőben többen. Ut. p. Nagy-Ripény."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Galgóci járásához tartozott.

Népessége 
1910-ben 436, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 549 lakosából 546 szlovák volt.

2011-ben 594 lakosából 582 szlovák.

Nevezetességei 
 Szent Bertalan tiszteletére szentelt római katolikus temploma a 13. század elején, 1230 körül épült, mai formáját az 1742-es átépítéskor kapta.
 Hétfájdalmú Szűzanya kápolnája 1760-ban épült.
 Szent Orbán szobor a szőlőhegyen.
 A falu közepén áll a Jeszenszky család kastélya.

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Felsővásárd Szlovákia térképén
 Travelatlas.sk
 E-obce.sk

Jegyzetek 

Felsovasard
Nyitra vármegye települései