Bajna (Magyarország)

Bajna község Komárom-Esztergom vármegyében, az Esztergomi járásban. A vármegye egyik legnagyobb faluja.

Fekvése 
A település Budapesttől nyugati irányban körülbelül 45 kilométerre fekszik, az Esztergomot és Tatabányát összekötő képzeletbeli vonalnak majdnem pontosan a közepénél, a Gerecse keleti szélén.

Központjának északnyugati részén áthalad északkelet-délnyugati irányban a Tát-Tatabánya közti 1119-es út, amibe itt torkollik bele a Zsámbéktól Szomoron át idáig húzódó 1105-ös út. Szintén a község területén ér véget a Nyergesújfalutól idáig húzódó 1125-ös út, valamint itt indul az Epölön és Máriahalomon át Únyig tartó 1122-es út.

A legközelebbi települések: Epöl 3,5, Nagysáp 5, Szomor és Gyermely 9-9, Héreg 10, Bajót 10-10, Tarján, Tát és Tokod egyaránt 14-14, Nyergesújfalu és Lábatlan pedig 15-15 kilométerre.

Története 
Bajna írott történelme a 11. századig vezethető vissza, hiszen már 1087-ben egyházashely volt. Királyi földjét 1293-ban és 1295-ben is említik.

Bajna 13. század vége körül a környék egyik legnagyobb birtokosaként említett Zoárd Vécs ágából származó Miklós főlovászmester és utódai birtokába került.

1322-ben a nemzetségből származó Miklóst és Péter nevű testvérét hamis pénzveréssel vádolták meg, miután a vád bebizonyosodott, birtokaikat Károly Róbert király elkoboztatta, és csak évtizedek múltán sikerült azt visszaszereznie a nemzetség Domokos nevű tagjának. Bajna Zsigmond király uralkodásának vége felé már a bajnai Both család birtoka volt, aki innen vette előnevét is. Templomát 1484-ben építették, egy hajóval, gótikus stílusban. Sándor Mihály kegyúr 1751-55 között átépíttette. A templom Simor János esztergomi érseknek, aki korábban itt szolgált, a jóvoltából kereszthajóval és két mellékhajóval bővült 1885–1891 között. Figyelemre méltó a falba illesztett faragott gótikus szentségfülkéje és bélletes kapuja. 1688-ban visszaállították a plébániát, melynek irattára az 1706-os harcok folyamán elpusztult.

Egyébként Simor János építtette az iskolát is a szeretett híveinek. A közeli csimai kálvária egy török időkben elpusztult falu (Csimaföld vagy Csimaszombat) temploma helyén emelkedik, ősi vörösmárvány kereszttel. Az 1732-es vizitációban ezen kívül Sárás elpusztult települést is említik. Bajna hírét azonban mégsem ez keltette, hanem az ún. Sándor–Metternich-kastély, mely a 19. század harmincas éveiben az „ördöglovas” Sándor Móric gróf lakhelye volt.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Pallagi Béla (független)
 1994-1998: Pallagi Béla (független)
 1998-2002: Pallagi Béla (FKgP)
 2002-2006: Kalmár Zoltánné (független)
 2006-2010: Pallagi Tibor (független)
 2010-2014: Pallagi Tibor (független)
 2014-2019: Pallagi Tibor (független)
 2019-től: Pallagi Tibor (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,2%-a magyarnak, 1,9% cigánynak, 0,9% németnek, 0,2% szlováknak mondta magát (7,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 66,2%, református 10,2%, evangélikus 0,3%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 8,1% (14,9% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Szent Adalbert római katolikus templom
 Sándor–Metternich-kastély
 csimai kálvária 
 Bajnai Öreg-lyuk
 1778-ból származik a műemlék jellegű barokk kőkereszt

Légifotók a kastélyról

Híres személyek 
 1805. május 23-án gróf Sándor Móric, az Ördöglovas.
 Simor János bíboros, hercegprímás, esztergomi érsek, 1842. július 14.–1846. július 20. közt a falu plébánosa.

Jegyzetek

Források 
 1982 Az Esztergomi főegyházmegye névtára és évkönyve. Esztergom, 200.
 Tóth Krisztina: Bajna; szerk. Bárdos István; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2001 (Száz magyar falu könyvesháza)

További információk 

 Bajna község honlapja
 Cikk Sándor Móric kastélyáról

Komárom-Esztergom megye települései
A Gerecse települései
Esztergom vármegye települései