alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Csang-o–1

A Csang-o–1 (Csang-o ji-hao, vagyis Holdistennő-1) az első kínai holdszonda, és a Csang-o-program első űrszondája.

Küldetés 

A szondát 2007. október 24-én indították útnak egy CZ–3A (Hosszú-Menetelés 3A) hordozórakétával a délnyugat-kínai Szecsuan tartományban lévő Hszicsang Űrközpont 3-as számú indítóállványáról. A szondát két földi állomásról irányították, az ország keleti, illetve északnyugati feléből, Qingdából és Kasgarból. Az eredetileg tervezett 12 hónapos Hold körüli pályán való működést túlszárnyalva, végül is 16 hónapig szolgáltatott adatokat az égitestről.

A 2350 kg össztömegű kínai holdszonda 24 műszerrel volt fölszerelve. Első felvételeit 2007. november 26-án küldte a Földre. A több színképtartományban készült felvételen a Wan-Hoo kráter látszik. Az űrszonda Hold felszínéről készített, eddigi legrészletesebb, első teljes térképét 2008. november 12-én hozták nyilvánosságra.

2009. március 1-jén a szonda becsapódott a Holdba. A becsapódás a Hold Földről is látható oldalán, a holdi egyenlítő és akkor a terminátor  közelében lévő Mare Fecunditatison (Termékenység tengere) volt, így a Földről jól megfigyelhető lett volna, ha előre bejelentik, (így azonban csak a kínai csillagászok láthatták) emellett a szondával végig rádiókapcsolatban maradhattak. Az irányított becsapódás fontos lépés a későbbi holdra szállások felé.

Források

További információk 
 Kína korábban megy a Holdhoz (2004. március 26.) 
 2007-ben indulhat a kínai Hold-expedíció (2005. december 31.)

Csang-o űrszondák
Cosmic Background Explorer

A COBE (Cosmic Background Explorer) a NASA egyik csillagászati műholdja, amelynek feladata a kozmikus mikrohullámú háttérsugárzás vizsgálata volt. 1989. november 18-án indították.

Ez a munka a COBE (Cosmic Background Explorer)-műhold segítségével segített megerősíteni az Ősrobbanás elméletét. A Nobel-díj-bizottság szerint „a COBE-projektet tekinthetjük a kozmológiának, mint precíziós tudománynak a kezdetének”.
A COBE két fejlesztője – John C. Mather és George Smoot – fizikai Nobel-díjat kaptak „a kozmikus mikrohullámú háttérsugárzás feketetest jellegének és anizotrópiájának felfedezéséért”.

Műszerek 

A holdon három műszer volt:
 Differential Microwave Radiometers (DMR)
 Diffuse Infrared Background Experimen (DIRBE)
 Far-InfraRed Absolute Spectrophotometer (FIRAS)

Jegyzetek

Források 
 The COBE, National Aeronautics and Space Administration,

Csillagászati műholdak
Amerikai műholdak
Égboltfelmérési programok
Lunohod-program

A Lunohod-program keretében a szovjetek két holdautót juttattak el a Hold felszínére. A személyzet nélküli szerkezetek több hónapig mértek és fényképeztek. Luna űrszondákkal érték el a Holdat.

Az automatikus űreszközök költsége tizede az emberes űrkutatás költségeinek. A szovjet űrkutatás nagy technikai eredménye az automatizálás, a sorozatgyártás előtérbe helyezése. A Lunohod űrjármű ennek a programnak kiemelkedő példánya.

Az 1969-1970-es évek szovjet űrkutatásának alapvető irányai: 
 a földkörüli térség rendszeres feltárása automatikus berendezések és személyzetes űrhajók segítségével a gazdasági és tudományos fejlődés érdekében. Tartós személyzetek elhelyezése a kiépítendő űrállomásokon.
 a Hold, a Hold és a Föld környező térségének átfogó tudományos kutatása automatikus űreszközökkel, berendezésekkel. Tapasztalatgyűjtés távolabbi égitestek tudományos tanulmányozásához.
 A Vénusz kutatása automatikus berendezésekkel, szondákkal. Adatszolgáltatás a Naprendszer bolygóiról a Föld keletkezésének megértéséhez.

Holdautók 
(zárójelben az indítás éve)
 Lunohod–1 – Luna–17 (1970)
 Lunohod–2 – Luna–21 (1973)
 Lunohod–3 – Luna–25 (1977)

További információk

Magyar oldalak 
 Keréknyom a Holdon, holdpor a Földön - a szovjet holdrobotok története I. – Knights of Cydonia Region
 Keréknyom a Holdon, holdpor a Földön - a szovjet holdrobotok története II. – Knights of Cydonia Region

Külföldi oldalak 
 Encyclopedia Astronautica
Mariner–4

A Mariner–4 az amerikai Mariner-program negyedik űrszondája. 1964-ben az optimális pályapozíciót, indítási ablakot kihasználva indította a NASA a Marshoz. A műszertartályt  alkatrészből állították össze. A Mariner–4 volt az első olyan űreszköz, amely másik bolygó felszínét sikeresen lefényképezte.

Küldetés 

A Mariner–4 1964. november 28-án indult a floridai Cape Canaveral űrközpontból. Pályáját 1964. december 5-én korrigálták. 1965. július 14-én közelítette meg a Marsot.  kilométer távolságban kezdte meg a fényképezést.  perc alatt  felvételt készített. Közben  kilométerre közelítette meg a felszínt. Ezek voltak az első közeli fényképeket a vörös bolygó felszínéről. A képek továbbítására egy  watt teljesítményű televízióadó-berendezés szolgált. Egy kép továbbításához 8 órára volt szükség. A képek a nagy távolság és a kis teljesítményű adóberendezés miatt nem voltak teljesen tiszták. Az adóvevő berendezés a földi parancsokat vette, az adó pedig a kutatási eredményeket továbbította. A képek alapján a Mars felszíne hasonlít a Holdéhoz. Sok kráter található ott, melyek meteorit becsapódások során jöttek létre. A következő napokban ezeket a képeket a szonda visszasugározta a Földre, majd továbbhaladt a kisbolygóöv irányába. A pasadenai műszaki egyetem olyan elektronikus eljárást dolgozott ki, amely a felvételek minőségét eredményesen javította. A Mariner–4 1967 végéig küldött adatokat.

Újabb elemzések alapján elképzelhető, hogy egy üstökösmag szétesése miatt létrejött meteorraj tagjai találták el 1965-ben a Mariner–4-et.

Tudományos célok 
 A bolygóközi tér vizsgálata (mágnesesség, sugárzási szint, atmoszféra összetétele, színképelemzés)
 Az első közeli felvételek a Mars felszínéről
 Rádiókísérletek a légkör tanulmányozására

Jegyzetek

Források 
 
 Dr. Bitó János - Sinka József – ''Utak a kozmoszba” - 1970. Budapest, Kossuth Könyvkiadó

További információk 

 40 éve repült a Mariner–4, Űrvilág, 2005. július 14.
 Részletes leírás a Mariner–4-ről

Mariner 04
Marskutató űrszondák
Mars Observer

A Mars Observer egy sikertelen amerikai űrszonda. 1992. szeptember 25-én indították a Mars felé Titan III rakétával. A kapcsolat Mars körüli pályára álláskor megszakadt. A oka a hajtómű felrobbanása volt. Műszerek: magnetométer, kamera, spektrométerek, radiométerek. A Mars Observer tartalékberendezéseiből épült meg az 1996-ban indított Mars Global Surveyor űrszonda. A MGS azokat a méréseket végezte el, amiket a Mars Observerrel végeztek volna.

Kapcsolódó szócikkek 
Mars-kutatás

Adatok
 Tömeg: 769 kg (96 kg tudományos műszer);

Marskutató űrszondák
Amerikai űrszondák
IV. (V.) István pápa

IV. (V.) István (), (?, Róma – 817. január 24., Róma) foglalhatta el Szent Péter trónját a történelemben 98.-ként 816. június 16-án. A hivatalos vatikáni dokumentumokban IV. István pápaként jelenik meg, ugyanis az egyház nem fogadja el II. Istvánt hivatalos egyházfőnek, hiszen nem volt felszentelve. A történészek azonban általában mégis megmaradtak az "eredeti" számozás mellett. Rövid pontifikátusa alatt elődjének nyomvonalát követte, és megerősítette szövetségét a frank birodalommal.

Élete
Rómában született a nemes Colonna családban, amely már két pápát is adott az egyháznak. Apját Marinusnak nevezték. A papi pályát választotta, és I. Adorján pápa valamint III. Leó pápa pártfogoltja volt. Ezt főként nagy tudásának és vallásosságának köszönhette. Leó diakónussá szentelte fel. Erényei és népszerűsége miatt Leó halála után 816. június 12-én a keresztény nyáj vezetőjének választották meg, és június 22-én szentelték fel.

István első dolga volt, hogy az új frank uralkodót felkeresse levelével, de előtte esküt csikart ki a római nemességből, amelyben I. Jámbor Lajosnak fogadtak hűbéresi viszonyt. Ezután levelében tudatta Lajossal megválasztását, majd 816 őszén Frankföldre utazott. Októberben Reimsba érkezett az egyházfő, aki I. Lajost a Szent Római Birodalom császárává koronázta. A császár ékes ajándékokkal erősítette meg Frankföld és a Szentszék szövetségét. Ezután a pápai felkenést a császárok beiktatásának elengedhetetlen feltételének tartották. Ez egyértelműen a pápai hatalom erősödését jelentette, és Istvánnak sikerült elérnie Lajosnál, hogy az elismerje a pápaválasztás függetlenségét.

Frankföldi látogatása során István átadta az érseki palliumot Theodulfnak, akit az Orléans-i egyházmegye élére nevezett ki. Theodulf a császár egyik bizalmas tanácsadója volt. Hazafelé a pápai kíséret megállt Ravennában, ahol a pápa az egyik templomban kiállította Jézus saruját. Több III. Leó által száműzött rómait fogadott vissza. 
817. január 24-én halt meg. Testét a Szent Péter-bazilikában helyezték örök nyugalomra.

Művei

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek 
Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

Pápák
9. századi püspökök
A 780-as években született személyek
817-ben elhunyt személyek
Aegon Magyarország Általános Biztosító Zrt.

Az AEGON Magyarország Általános Biztosító Zártkörűen működő Részvénytársaság egy általános biztosító társaság, a holland székhelyű AEGON N. V. cégcsoport magyarországi leányvállalata.

Története 

 1949. június 20.: az Állami Biztosító Nemzeti Vállalat (ÁB) alapítása
 1986. a Magyar Állam létrehozta a Hungária Biztosítót, mely az Állami Biztosító Nemzeti Vállalatból vált ki
 1990. június 1.: átalakulás részvénytársasággá.
 1992. az ÁB privatizációja, új tulajdonosává 75%-ban az AEGON Csoport válik.
 1995. október: az állam eladta maradék részvényhányadát az AEGON Csoportnak, amely így a társaság 100%-os tulajdonossá vált
 2004. május 1.: a vállalat felvette az AEGON Magyarország Általános Biztosító Részvénytársaság nevet
 2006.: AEGON Magyarország Általános Biztosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság

Az Állami Biztosító és a Hungária Biztosító szétválása 

Az állam 1986-ban – a biztosítási állomány megfelezésével – az Állami Biztosítóból kiszakította és létrehozta a Hungária Biztosítót, s ezzel a két biztosítótársaság közötti alapvető differenciálódást is megteremtette.

Az Állami Biztosító fő profiljába főleg a lakás- és ház-, illetve az életbiztosítások állományai tartoztak, míg a Hungária Biztosító a kötelező gépjármű-felelősségbiztosítást és a CASCO-t tudhatta magáénak. Ez a megkülönböztetés megközelítőleg a mai napig fennáll: a magyar biztosítási piacon a legnagyobb élet-, illetve lakás- és házbiztosítással az AEGON Magyarország Zrt. (volt Állami Biztosító), míg a legtöbb KGFB-vel és CASCO-val az Allianz Hungária Biztosító Zrt. (volt Hungária Biztosító) rendelkezik.

Az AEGON csoport egyéb magyar leányvállalatai 

 AEGON Magyarország Befektetési Alapkezelő Részvénytársaság
 AEGON Magyarország Pénztárszolgáltató Részvénytársaság
 AEGON Magyarország Hitel Zrt.

További információk 
 
 AEGON Magyarország Általános Biztosító ZRt. honlapja
 Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete honlapja
 Biztosítási Múzeum

Magyarországi pénzügyi szolgáltatók
Borsós

Borsós (1899-ig Hrachovistye, szlovákul Hrachovište) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Vágújhelyi járásban.

Fekvése 
Vágújhelytől 12 km-re délnyugatra, a Miavai-dombság délkeleti részén, a Kis-Kárpátok lábánál, a Jablonky és a Turanky patakok összefolyásánál fekszik.

Története 
A régészeti leletek tanúsága szerint a környéken már a történelem előtti évszázadokban is éltek emberek.

Borsós a 13. század első felében épült csejtei vár szolgálófalujaként keletkezhetett a 13. században. A falut 1392-ben "Hrachowich", illetve "Rachowch" alakban említik először a csejtei váruradalom részeként. Mint korábban, úgy a későbbiekben is szorosan kapcsolódott a falu története a közeli vár történetéhez. 1452-ben 120, 1617-ben mintegy 400 lakosa volt a falunak. 1715-ben 51 háztartás található a községben, valamint még mellette három malom és szőlőültetvények is. 1753-ban 129 család, 1787-ben 97 ház és 778 lakos élt a településen. 1828-ban 106 házát 743-an lakták. Lakói főként mezőgazdasággal, kosárfonással, napszámos munkákkal foglalkoztak. A fejlett háziipar mellett a községben kenderültetvények voltak.

Vályi András szerint "HRABOVISTYE. Tót falu Nyitra Várm. földes Urai Skultéti, és több Urak, lakosai katolikusok, fekszik hegyek között a’ Vág Újhelyi járásban, Krajnának filiája, fája szűken van, földgyei soványak, legelője szoross."

Fényes Elek szerint "Hrachovistye, tót falu, Nyitra vmegyében, Csejtéhez 1/2 óra: 635 kath., 63 evang., 11 zsidó lak. F. u. Skultéti, s más nemesek."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Miavai járásához tartozott. 1935-ben nagy árvíz pusztított a községben.

Népessége
1910-ben 931, túlnyomórészt szlovák anyanyelvű lakosa volt.

2001-ben 673 lakosából 644 szlovák volt.

2011-ben 742 lakosából 687 szlovák.

Neves személyek
Itt született 1932-ben Titus Kolník szlovák régész.
 Itt tanított Ján Valašťan Dolinský (1892–1965) szlovák zeneszerző, népzenegyűjtő, tanár, újságíró, eszperantista.

Nevezetességei 
 A falu római katolikus temploma 1757-ben épült barokk stílusban.

Források

További információk 
 Hivatalos oldal
 Községinfó
 Borsós Szlovákia térképén
 Rövid ismertető (szlovákul)
 E-obce.sk

Borsos
Nyitra vármegye települései
Császtó

Császtó (1899-ig Császtkó, szlovákul Častkovce) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Vágújhelyi járásban.

Fekvése 
Vágújhelytől 8 km-re délnyugatra található.

Története 
1392-ben "Chastko" néven említik először. A csejtei váruradalom része volt. 1855-től a Breuner család birtoka. 1568-ban 37 jobbágytelke létezett. 1715-ben szőlőskertje, 22 jobbágy és 41 zsellércsaládja volt. 1758-ban 61 család élt a településen. 1787-ben 144 házában 844 lakos élt. 1828-ban 93 házát 633-an lakták. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak.

Vályi András szerint "Csasztkócz, tót falu, Nyitra vmgyében a Dudvágh mellett, Csejtéhez 1/2 órányira: 144 kath., 432 evang. 45 zsidó lak. Termékeny földdel, vizimalommal. F. u. a csejtei uradalom."

Fényes Elek szerint "Csasztkócz, tót falu, Nyitra vmgyében a Dudvágh mellett, Csejtéhez 1/2 órányira: 144 kath., 432 evang. 45 zsidó lak. Termékeny földdel, vizimalommal. F. u. a csejtei uradalom."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Vágújhelyi járásához tartozott.

Népessége 
1910-ben 809, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 1019 lakosából 1009 szlovák volt.

2011-ben 1107 lakosából 1072 szlovák.

Neves személyek
Itt született 1748-ban Révay János Antal szepesi püspök, valóságos belső titkos tanácsos, Turóc vármegye örökös főispánja.

Nevezetességei 
 Szent Cirill és Metód tiszteletére szentelt temploma 1880-ban épült.
 Kastélya 1640-ben épült, a 18. század második felében későbarokk stílusban építették át.
 A községben egy, a 18. század második felében épített harangláb is áll.

További információk 
 Községinfó
 Császtó Szlovákia térképén
 E-obce.sk

Források 

A Vágújhelyi járás települései
Nyitra vármegye települései
Felsőleszéte

Felsőleszéte (1898-ig Podola, szlovákul Podolie) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Vágújhelyi járásban.

Fekvése 
Vágújhelytől 10 km-re délnyugatra fekszik, Alsóleszéte tartozik hozzá.

Története 
A község területe ősidők óta lakott, a lausitzi kultúra temetőjének maradványait tárták itt fel.

A falut a 13. században Leszete néven említik először. Az 1332. évi pápai tizedjegyzésben is szerepel. Több birtokos után 1392-ben királyi adományként a Stíbor család birtoka lett. Temploma a 15. században épült, harangján nagy gótikus számjegyekkel az 1493-as évszám olvasható. Később a csejtei uradalom részeként az Országh, majd a Nádasdy család birtoka. 1695-ben az Erdődy család szerezte meg. 1715-ben 35 jobbágy és 13 zsellér háztartása volt. 1792. június 15-én Ján Kubán portáján tűz ütött ki, mely pillanatok alatt átterjedt az egész falura, a templomon és a plébánián kívül minden leégett. 1828-ban 174 házát 1217-en lakták. Lakói mezőgazdasággal, állattartással foglalkoztak.

Vályi András szerint "PODOLLA. Tót falu Nyitra Vármegyében, földes Ura Gróf Erdődy, és több Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Vág-Besztertzéhez közel, mellynek filiája, határja ollyan, mint Koritnóé, második osztálybéli"

Fényes Elek szerint "Podola, tót falu, Nyitra vmegyében, Csejtéhez délre 1 órányira: 1074 kath., 30 evang., 48 zsidó lak. Kath. paroch. templom. Földei termékenyek, rétjei kétszer kaszálhatók. Vizimalma van a Dudvágh vizén. F. u. gr. Erdődy Józsefnő. Ut. postája Galgócz."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Vágújhelyi járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 1423, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben 2049 lakosából 1994 szlovák volt.

2011-ben 1952 lakosából 1827 szlovák.

Neves személyek
 Itt született 1698-ban Földesi János bölcsészdoktor, jezsuita rendi pap, könyvtárnok.
 Itt született 1850-ben Janda Ferenc igazgató-tanító.
 Itt született 1919-ben Jozef Ščepko orvos.
 Itt született 1950-ben Ľubomír Fogaš ügyvéd, oktató, parlamenti képviselő.
 Itt nyugszik Ocskay Ignác Nyitra vármegye alispánja, majd országgyűlési követe, királyi tanácsos.
 Itt szolgált Jozef Novák (1879-1917) szlovák nemzetébresztő, pap.
 Itt szolgált Petrásek Ágoston (1879-1944) csehszlovákiai politikus, római katolikus szerzetes pap.

Nevezetességei 
 Szent György tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1332-ben már állt, 1748 és 1758 között barokk stílusban átépítették. A 20. század végén bővítették, körítőfal övezi.
 Klasszicista plébániája a 19. század első felében épült.
 Alsóleszéte nevű részén 19. századi klasszicista harangtorony és Szentháromság-oszlop áll.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Községinfó
 Felsőleszéte Szlovákia térképén
 Ismertető szlovák nyelven
 Az iskola honlapja
 Tourist-channel.sk

Felsoleszete
Nyitra vármegye települései
Alsóleszéte

Alsóleszéte (1898-ig Koritnó, szlovákul Korytné) Felsőleszéte településrésze, korábban önálló falu  Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Vágújhelyi járásban.

Fekvése 
Vágújhelytől 10 km-re délnyugatra fekszik.

Története 
Területe már a kőkorszakban lakott volt, ezt bizonyítják az itt előkerült régészeti leletek, melyeket egy a lúzsicei kultúra népéhez tartozó temetőben tártak fel.

A mai falut 1332-ben említik először. 1392-től Stíbor vajda birtoka, aki királyi adományként kapta. Később a csejtei váruradalom része, az Országh és a Nádasdy családok birtoka. 1695-től az Erdődyeké. 1715-ben 35 paraszt, és 13 zsellérháztartás volt a faluban. 1792. június 15-én tűz ütött ki a faluban, és a templom kivételével az egész település leégett. 1828-ban 174 házban 1217 lakos élt.

Vályi András szerint "KORITNO. Tót falu Nyitra várm. földes Ura G. Erdődy, és több Uraságok, lakosai katolikusok, fekszik Podolihoz nem meszsze, mellynek filiája, határja jó, réttye, földgye első osztálybéli, szőleje, legelője elég van, malma alkalmatos, piatzozása közel."

Fényes Elek szerint "Koritno, Nyitra m. tót falu, a Dudvágh mellett: 693 kath., 160 ev. lak. F. u. a csejthei uradalom. Ut. p. Galgócz."

A trianoni békeszerződésig Nyitra vármegye Vágújhelyi járásához tartozott.

Népessége
1910-ben 1078, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.

2001-ben Felsőleszéte 2049 lakosából 1994 szlovák volt.

Nevezetességei 
 Szent György tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1332-ben már állt, 1748 és 1758 között barokk stílusban építették át.
 Klasszicista plébániája a 19. században épült.
 Késő klasszicista haranglábja 19. századi.
 A Szentháromság-oszlop a 19. század első felében készült.

Források

További információk 
 Községinfó
 Alsóleszéte Szlovákia térképén
 Az iskola honlapja
 Matusovo-kralostvo.sk
 Tourist Channel.sk

Alsoleszete
Nyitra vármegye települései
HITS

A HITS (Hyperlink-Induced Topic Search, hiperlinkeken alapuló téma szerinti keresés) egy informatikai algoritmus, amely egy kapcsolatrendszerből (például weboldalak közötti linkekből) nyer ki információt az egyes csomópontok fontosságáról. Az algoritmust 1998-ban publikálta Jon Kleinberg, a Cornell University számítástudomány-professzora.

Alapötlete a releváns oldalak felbontása két kategóriára: a keresett téma szempontjából központi (hub), illetve mértékadó (authoritive) oldalakra. (Emiatt néha hub/authority algoritmusként is szokták emlegetni.) Mértékadó oldal például egy színvonalas szakmai portál vagy egy tekintélyes kutató saját publikációit tartalmazó személyes honlapja; központi oldal egy hírportál, linkgyűjtemény vagy katalógus. A csoportosítás egy rekurzív definíció alapján történik: a központi oldalak azok, amik sok mértékadó oldalra mutatnak, a mértékadó oldalak pedig azok, amikre sok központi oldal mutat.

A két csoport meghatározása iterációval történik: minden oldalhoz rendelünk két számot, amik az oldal központiságát, illetve mértékadóságát jelzik. Kezdetben a számokat tetszés szerint választjuk (például minden oldalnak ugyanazt), majd minden iterációban egy oldal mértékadósága a rá mutató oldalak központiságának összege, és a központisága az általa mutatott oldalak mértékadóságának összege lesz.

HITS és PageRank 
A HITS első ránézésre nagyon hasonlónak tűnik a PageRank algoritmushoz, de van egy fontos különbség közöttük: a PageRank egy témafüggetlen, csak a linkstruktúra által meghatározott érték, a HITS viszont mindig egy konkrét témára nézve keres (tipikusan egy másik, vektortér-modell alapú kereső által visszaadott találatok között). Ez azt jelenti, hogy egyrészt a HITS eredménye sokkal pontosabb és relevánsabb lesz, másrészt viszont minden egyes kérdésnél újra ki kell számolni, tehát kevésbé hatékony. Ezzel magyarázható, hogy – bár a két algoritmust egyszerre publikálták – a PageRankra épült kereső (a Google) piacvezető lett, a HITS viszont nem terjedt el.

HITS és közösségi szűrés 
A HITS által visszadott eredmények nagyon jól használhatóak közösségi szűrésre. Ha két oldal ugyanazokra vagy majdnem ugyanazokra az oldalakra mutat, akkor a két oldal valószínűleg azonos témájú, illetve azonos közösséghez tartozik. Ugyanez igaz arra a két oldalra, amire ugyanazok az oldalak mutatnak. Ez alapján az oldalak jól csoportosíthatók: például az „abortusz” szóra keresve két élesen elkülönülő csoportba rendeződnek a találatok, az egyikben a pro-life, a másikban a pro-choice oldalak lesznek.

Lásd még 
 PageRank
 SALSA
 közösségi szűrés (community filtering)

Irodalom 
 Jon M. Kleinberg: Authoritative Sources in a Hyperlinked Environment, Journal of the ACM 46, 1999. ()

Források 
 Sifting through the jumble: A Cornell researcher finds a new way of retrieving just the right information from the web – a Cornell News beszámolója
 Újfajta, „kapcsolatkereső” Web-böngésző – a beszámoló magyar nyelvű összefoglalása az Élet és Tudományban

Algoritmusok
Borsikafű

A borsikafű (Satureja hortensis) az árvacsalánfélék (Lamiaceae) családjába tartozó fűszernövény. Népies nevei: borsfű, bécsi rozmaring, csombor, csombord, csombort, csomborbors, hurkafű, kerti izsópfű, kerti méhfű, pereszlén. Az erdélyi konyha elterjedt fűszere.

Származása 

Már a 16. századi füvészkönyvek is említik mint fűszer-, és gyógynövényt. Jellegzetes, borsra emlékeztető, fűszeres illatú és ízű növény. Kedvelt aromája miatt általánosan elterjedt. A bazsalikomhoz és a majoránnához hasonlóan morzsolt állapotban (Satureiae herba) kerül forgalomba, de zölden is használják.

Termesztése 

20–50 cm magas, erősen elágazó, fényigényes, szárazságot is tűrő, egyéves növény. Talaj- és termőhely- (-edény) -igénye a majoránnáéval egyező, de annál kevesebb öntözéssel is beéri.

Magját március végén, április elején trágyázás után, 1–2 cm mélyen, 25–30 cm sortávolságra vetjük közép kötött talajba. Sűrű kelés után 8–10 cm-re ritkítjuk, virágzás idején az alsó elágazásnál vágjuk, szárítás után lemorzsoljuk, rostáljuk. A bazsalikomhoz hasonlóan többször is vágható. Szárításhoz többnyire csokrokba kötik és tövével lefelé felakasztják.

Felhasználása 

Illóolajat (főként karvakrol), cseranyagot, nyálkát, keserű anyagot tartalmaz. A borsnál kevésbé erős, de érdekes aromája miatt kedvelt fűszer.

Íze, illata a borsra emlékeztet, ezért diétás ételek, saláták, fűszerezésére kiváló. Felhasználható burgonya-, káposzta-, gombás ételek, kolbászáruk, vadpácok, mártások, majonéz, ecetes és vizes uborka készítésekor. Mivel csökkenti a felfúvódást, előszeretettel ízesítenek vele babos ételeket.

Használatával vigyázni kell, mert erős aromája keserűvé teheti az ételt. Csak a főzés végén kell az ételhez keverni. A diétás főzésnél nagyon hasznos a feketebors pótlékaként. Gyomorerősítő, görcsoldó, étvágygerjesztő, bélféregirtó, felfúvódást gátló hatása van.

Képek

Források 
 Borsikafű - gyogynovenyek.info
 Borsikafű vagy csombor
 Csombor- borsikafű (Satureja hortensis) – Kávécsokoládé.blogspot.com

Növényfajok
Árvacsalánfélék
Gyógynövények
Monofűszerek
Fűszernövények
Zöldfűszerek (kulinária)
Értékrend

Beszélhetünk egy személy vagy egy ideológia értékrendjéről.
Ideológia esetében az ideológiát követő személyek közös értékrendje, így a következőkben egy személy értékrendjét fogalmazzuk meg.

Egy személy értékrendje értékek azon halmaza, amelyet a személy viselkedésében, döntéseiben követ, meghatározónak tart. Ez azt jelenti, hogy a különböző szituációk értékelésekor mit tart fontosnak, mit tart pozitívnak és mit tart negatívnak, illetve, hogy mennyire tartja annak. Ezen értékek összessége dönti el, hogy az adott személy az adott szituációt milyen jónak, milyen rossznak avagy mennyire kívánatosnak vagy kerülendőnek ítél. Így az értékrend szorosan összefügg a személy céljaival, erkölcsével. Az értékrendek befolyásolják egy személy etikus viselkedését, vagy szándékos tevékenységük alapját képezik. 

Egy személy értékrendje, a világról alkotott tudásával együtt alkalmas arra, hogy az adott személy döntéseket hozzon viselkedéséről. Az értékrendet bizonyos esetben beleértik a világnézetbe, ekkor úgy fogalmazhatunk, hogy a világnézet egésze a meghatározó a döntéseink szempontjából. Ha nem vesszük bele, akkor pedig úgy, hogy az értékrendünk a világnézettel együtt alakítja ki döntéseinket. Az adott személy értékrendjét külső szemlélő, ezen döntések elemzésével becsülheti meg, de az adott személy maga is fejlesztheti önismeretét saját döntéseinek ilyen elemzésével.

Bizonyos ideológiák az értékrendet magát is a világ egy tényének tekintik, így tehát beszélnek egy igaz értékrendről, vagy erkölcsről. Ezen ideológiák abszolút értékrendet, erkölcsöt képviselnek.

A személyek egyéni értékrendjét általában nem szoktuk külön névvel elnevezni, inkább bizonyos ideológiák értékrendjeinek adunk nevet, illetve az ideológiának magának. Sokszor bizonyos értékrendet magában is ideológiának tekintünk, és névvel látunk el. Példák értékrendekre:

Kapcsolódó szócikkek 
 Világnézet

További információk 
 World Values Survey

Ertekrend
Babér

A babér (Laurus) a babérfélék (Lauraceae) család névadó nemzetsége három-négy cserje termetű, vagy kis fává növő örökzöld fajjal. Ezek közül a babér fűszert szolgáltató nemes babér (Laurus nobilis) fajt magyarul többnyire ugyancsak közönségesen babérnak nevezzük.

Több faj is a fás növénytársulások egy-egy csoportjának karakterfajai közé tartozik:

 a nemes babér a keménylombú erdők,
 a kanári babér és az azori babér a makaronéziai babérlombú erdők
jellemző fája.

Jegyzetek

Források 

Növénynemzetségek
Babérvirágúak
Cserjék
Fák
A Kanári-szigetek növényvilága
Orvosi angyalgyökér

Az orvosi angyalgyökér (Angelica archangelica L.) a zellerfélék családjába tartozó gyógy-, és fűszernövény. Népies neve: angyalfű, angyalgyökér, angyelika, angelikafű.

Elterjedése 
Európa magasabb hegyvidékein és Észak-Európában honos, hazánkban is termesztett (helyenként kivaduló) kétéves növény, gyökerét (Angelicae radix), már a középkori kolostorok kertjében termesztették és használták fűszerként.

Leírása 
Kétéves vagy évelő növény, mely 2 m magasra is megnőhet. Gyöktörzse mintegy 10 cm hosszú és 5 cm vastag, barna színű, hengeres alakú, felületén körkörös vonalak mutatkoznak, belseje sárgásfehér tejnedvet tartalmaz. Gyökerei 15–30 cm hosszúak és legfeljebb 1 cm vastagok, illatuk jellegzetesen fűszeres, az ízük keserű. Szára 8 cm vastag is lehet, csöves, azaz belül üres. A leveleknek felfújt levélalapjuk van, ami a felső leveleknél feltűnőbb. A levéllemezek háromszor szárnyasan összetettek, a középső levélke többnyire háromkaréjú. Gömb alakú, közel 20 cm átmérőjű ernyős virágzata júliusban és augusztusban nyílik.

Felhasználása 
A növény levele és gyökere saláták, főzelékek, mártások ízesítője. Egyes országokban a növény szárát cukorban főzve kandírozzák, és tápszerként fogyasztják. Különlegesen kellemes, aromás illata és édeskésen kesernyés íze miatt az Altvater típusú likőrök, gyomorkeserűk alapanyaga. Illóolajokat, angelikasavat, cukrot, keserű anyagot tartalmaz.

Az angelikagyökeret és magot felhasználják még teakeverékek, vizelethajtó borok, étvágyjavító, szélhajtó, izzadást megszüntető, idegerősítő gyógyteakeverék készítésénél.

Tárolása 
Az angelikagyökeret kedvelik a kártevők, ezért jól zárható edényben tárolandó. A molyosodásnak induló, vagy rovar rágta fűszert már nem szabad felhasználni. A levendulakéktől a rózsa-vörösig változó színű virágai a nyár közepén nyílnak.

Termesztése 
A nedves, mély fekvésű talajt kedvelő növényt novemberi magvetéssel, április – májusi palántázással szaporítják, tavasszal 60–70 cm-es sortávolságra állandó helyre ültetik. Ha gyökere miatt termesztjük, nem szabad engedni, hogy a növény magszárba menjen, ilyenkor a virágszárat 10 cm magasan kivágjuk.

Gyökerét ősszel fagymentes időben szedik ki, majd arasznyi darabokra vágva, felhasítva, vagy szeletelve, szellős helyen szárítják.

Nem csak gyökere, de a növény minden része fogyasztható, így virága is. Íze a zelleréhez, az édesgyökérhez hasonlít.

Egészségre gyakorolt hatása 
Kicsorduló nedve az érzékenyebb bőrt felhólyagosíthatja.

Fényérzékenységet okozhat a benne lévő furanokumarinok miatt.

Jegyzetek

További információk 
 Angyalgyökér gyógyhatása és termesztése
 Ehető virágok
 Orvosi angyalgyökér (Angyalfű) - gyogynovenyek.info

Növényfajok
Zellerfélék
Fűszerek
Gyógynövények
Európa növényvilága
Petrence (mértékegység)

A petrence, vagy rudas térfogatmérték; latinul cumulus.

Története 
1723-ból eredeztethető, magyar mérték.

Két ember által két rúdon (petrencés rúd) elvihető, kisebb mezei boglya. A petrence elnevezést a Duna–Tisza közén és a Dunántúlon, a rudast a Tiszántúlon használták.

1 petrence 20-30 villahegy, 80-100 kg.

Források 
 Petrence - Magyar néprajzi lexikon
 Térfogatmértékek - Magyar Nemzeti Levéltár
 Mértékegységek (PPT)
 

Hagyományos mértékegységek
Térfogategységek
Villahegy (mértékegység)

A villahegy egy régies térfogatmértékegység.

Története 
1716-ból eredeztethető, magyar mérték.

A széna és a kötetlen gabona legkisebb egysége.

1 villahegy 1/20-1/30 petrence. Egy villahegynyi szálasanyag tömege 3-5 kg.

Hagyományos mértékegységek
Térfogategységek
Dawn Fraser

Dawn Lorraine Fraser (Balmain, Új-Dél-Wales, 1937. szeptember 4. –) ausztrál úszónő, az évszázad úszónője.

Fraser olimpiai bajnok volt a 100 méteres gyorsúszásban 1956-ban, 1960-ban és 1964-ben, 1956-ban a 4×100 m vegyesváltóban is.  Huszonhétszer volt világcsúcstartó, 1962-ben a világon először úszott egy percen belül 100 m gyorson a nők között.

1964-ben tíz évre eltiltották, mert a tokiói győzelme utáni éjjelen örömében átúszta a császári palota csatornáját, aztán állítólag ellopott egy japán zászlót.

Ezután edzőként dolgozott Sydneyben.

1999-ben az évszázad legjobb női úszójává választották. Ausztráliában díjat alapítottak tiszteletére, amellyel az év legjobb egyéni sportolóját jutalmazzák.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Többszörös olimpiai aranyérmesek listája

Ausztrál úszók
Ausztrál olimpiai bajnokok
Olimpiai bajnokok (1956)
Olimpiai bajnokok (1960)
Olimpiai bajnokok (1964)
Olimpiai bajnokok (úszás)
Ausztrál olimpiai ezüstérmesek
1937-ben született személyek
Élő személyek
Ausztrál nők
Borágó

A borágó (Borago officinalis L.) a borágófélék (Boraginaceae) családjába tartozó fűszernövény; a magyar népnyelv uborkaszagú fűnek is nevezi. További népies nevei: borrach, borrágó, borvirág, báránynyelv, hegyes útifű, kerti ökörnyelv, pirítófű, ürömfű, ökörnyelv, tetűvirág. Afrikában, Kis-Ázsiában és Dél-Európában őshonos.

Megjelenése 

30–160 cm-re növő, egynyári növény. Főgyökere répaszerű, erősen elágazó oldalgyökerekkel.
Szára üreges, bokrosodó. Levelei szórt állásúak, tojásdad alakúak, az alsóknak hosszú nyelük van.
Könnyen szaporodik, a házikertekben magról állandóan felújul. Az idősebb növényeket fele hosszukra visszavágva új hajtásokat hoznak. Szárait, leveleit és a virágok csészéjét serteszőrök borítják. Virágzata kevés virágú forgó. Virága égszínkék, néha rózsaszín vagy fehér színű. Az ötszirmú, csillag alakú pártából kilógnak a fekete porzók. A magház négy részre tagolódik, mindegyikben 1-1 résztermés fejlődik. Ezek kb. 4–6 mm hosszúak, ovális alakúak, sötétbarna színűek, 2-3 évig csíraképesek.

Felhasználása 
A növény pirrolizidin alkaloidokat tartalmaz, amelyek bizonyítottan mérgezők a máj számára. Szerepel az OGYÉI tiltólistáján is.

Csillag alakú virágait akkor hullatja el, amikor azok ehetővé válnak. Használhatjuk őket salátákba, savanyúság eltevésénél, de köretek és sütemények díszítésére, a legtöbb esetben szárítva is. Kellemes, enyhén sárgadinnyére emlékeztető illata jól illik a limonádéhoz.

Fiatal, zsenge levele apróra vágva gyenge ízű levesekhez, hideg italokhoz, krémsajtba, szendvicsek ízesítésére, mártásokhoz, salátákhoz alkalmas.

Zöldségként való felhasználása hasonló a spenóthoz. Németországban nagyon kedvelt zöldség. A "zöld szósz" összetevője, amely Frankfurt am Mainban (frankfurti zöld szószként ismert), Közép-Hessenben és a kasseli térségben különböző receptek alapján elkészítve a hesseni nemzeti konyha jellegzetes étele.

A kb. 3 mm-es sötét magjaiból  borágómagolajat nyernek ki.

Gyógyhatás 
Kitűnő tulajdonságai főleg kalcium- kálium- és egyéb ásványi só-tartalmának köszönhetők.

Flavonoidokat, alkaloidokat és némi illóolajat tartalmaz. Magjában sok a gamma-linolénsav: ez az értékes zsírsav csökkenti a vér zsír- és koleszterin-szintjét, gyógyszerek alkotórésze.

Virágát fűszerként salátákba, köretek és sütemények díszítésére használják, akár szárítva is.
Teának főzve jó vizelethajtó; főleg vese- és hólyagbántalmak esetén ajánlott.  A borágó leveleinek forrázata serkenti a stresszre reagáló mellékvesék működését, tehát alkalmazható például pánikbetegség esetén szorongás oldására.

Borogatásként: Gyulladt bőrfelületre, toroköblítésre, naponta többször alkalmazható.

Borágó olaj: A gyulladt és száraz bőr ápolására alkalmas.

Források

Jegyzetek

További információk 
 Tippek és ötletek a fűszerek használatához
 Édenkert Magazin: A borágó gyógyhatásai
 Plants For A Future: Borago officinalis (angolul) 
 Botanical.com: Borage

Borágófélék
Gyógynövények
Növényfajok
Magyarország növényvilága
Monofűszerek
Fűszernövények
Zöldfűszerek (kulinária)
Erdei szamóca

Az erdei szamóca vagy szamóca, földi eper (Fragaria vesca) a rózsafélék (Rosaceae) családjának Fragaria nemzetségébe tartozó, a termesztett eperénél kisebb, de ahhoz hasonlóan ízletes gyümölcsöt termő, Magyarországon is őshonos növény. A Fragaria nemzetségnek az erdei szamócán kívül még két faja él hazánkban, ezeket gyakran (tévesen) szintén erdei szamócának nevezik. Diploid kromoszómaszámú faj.

Jellemzői  
Gyöktörzsén hármasan összetett tojásdad, fűrészes szélű levelek vannak, valamint hosszú, legyökerező indákat fejleszt. Tőkocsányán bogas virágzatot hoz. Áprilistól júliusig virágzik. Virágai öt fehér sziromlevélből állnak, melyek érintkeznek egymással. Levelei világoszöld színűek, fonákjuk selymesen szőrös, szélükön durván fűrészesek, hármasan összetettek. A csészelevél éréskor elálló, nem simul a termésre. A termés csoportos aszmag. A vacokról könnyen leváló gyümölcs színe piros.

Erdőszéleken, erdei tisztásokon, útszéleken fordul elő, majdnem egész Európában és Ázsiában megtalálható. E növényfaj előfordul a Bükk-vidéken.

Felhasználása 
Az erdőkben növő szamócát, mint a kertekben is bőven termő, a levegőt átható illattal betöltő, sokoldalúan felhasználható növényt régen a tündérekkel hozták kapcsolatba. Később Szűz Mária oltalmába ajánlották.

Szárított levelét teakeverékekhez keverve gyógyfűteák íz-, és illatjavítója. Gyümölcse frissen, tejszínhabbal tálalva nagyon finom, de dzsemnek és sütemények készítésére is használjuk.

A levél szárításakor ügyelni kell arra, hogy a fonnyadó levelekben káros anyagok keletkeznek, amely csak a száraz levelekből tűnik el.

Vasat (Fe), 9 g fehérjét, 6 g növényi zsírt, 72 g szénhidrátot, 7 g szerves sót, 8 g rostanyagot tartalmaz kilogrammonként.

Hatóanyagai
Levelei flavonoidokat (kvercetint), cserzőanyagokat (ellagitanninokat), kávésav származékokat, citrált, triterpén-alkoholt, nyomokban illóolajat tartalmaznak. Termésének magas a C-vitamin tartalma (100 g termésben 60 mg), valamint ásványi anyagok (kalcium, kálium, magnézium, mangán, vas, cink található benne.

Gyógyhatásai
Főzetét szájnyálkahártya-gyulladás és fogínysorvadás, teáját gyomor-, és bélpanaszok, hasmenés, aranyér esetén használják. Segít vérszegénység, fáradékonyság, máj, lép, epe működési zavarok ellen. Fagyási sérülésekre szárított terméséből hatásos szer készíthető.

Jegyzetek

Források 
Priszter 1999:

További információk 
Erdei gyümölcsök

Rózsafélék
Növényfajok
Gyógynövények
Évelők
Magyarországon őshonos növények
Gyümölcsök
Torma

A torma (Armoracia rusticana) egy gyógy- és fűszernövény. Népies neve: közönséges torma, csípős torma.

Tartalma 
A jellegzetes csípős ízért felelős allil-izotiocianát gyökerének reszelésekor szabadul fel: a mirozináz enzim a szinigrint allil-izotiocianáttá alakítja.

Ezen kívül kalciumot, nátriumot, magnéziumot és C-vitamint is tartalmaz.

Felhasználása 
Eredetileg gyógynövényként termesztették, csak később vált a marhasültek, füstölt és főtt sonkák ízesítőjévé. Használjuk még kolbászokhoz, főtt sertés- és marhahúsokhoz, savanyúságok tartósításánál is.

Fiatal levele salátába kitűnő. A gyökeréből készített szószt marhasültekhez, füstölt húsokhoz és halételekhez használják. A reszelt torma felhasználható még káposztasalátába, mártások, és majonéz ízesítésére. Reszelt gyökerét mindennap ehetjük, étvágygerjesztő, gyomorjavító, elősegíti az emésztést, és a vérkeringést is előnyösen befolyásolja.

Csípős aromáját hetekig megőrzi, várandós anyák, vesebetegek nagy mennyiségben ne fogyasszák.

Gyermekeknek reszelt almával keverten adható.

Termesztése 
Kiásáskor a vastag gyökereket használjuk fel, a vékony mellékgyökereket újra elültetve szaporíthatjuk.

További információk 

Torma receptek
A torma felhasználása 
Dessewffy István: A torma termesztése; Mezőgazdasági, Bp., 1959 (Hungarofruct kiskönyvtára)
Pántya Julianna: A Debrecen környéki tormatermesztés néprajza; Ethnica, Debrecen, 2000
Haraszthy József: A torma; ford. Terbe Istvánné; Parmen Zöldség-Gyümölcs Kereskedelmi Kft., Debrecen, 2005
Géczi László: A torma termesztése. Új kutatási eredmények, új fajták, új technológiák; Mezőgazda, Bp., 2013 (Házunk táján)
Torma termesztése, gondozása (kertpont)

Káposztafélék
Növényfajok
Fűszerek
Gyógynövények
Zöldségek
Orvosi zsálya

Az orvosi zsálya (Salvia officinalis) az árvacsalánfélék (Lamiaceae) családjába tartozó kesernyés, aromás fűszer- és gyógynövény. Ismert még kerti vagy patika zsálya néven is. Évelő örökzöld levelű illatos félcserje, régóta használt gyógynövény és fűszernövény.

Származása, élőhelye 
Az orvosi zsálya a Földközi-tenger, de különösen a dalmát tengerpart vidékéről származik.
Dél-Európa karsztjain tömegesen előfordul, Magyarországon nem őshonos, de gyógynövényként termesztik, dísznövényként kertekben, temetőkben sokfelé ültetik.

Jellemzése 
30–80 cm magasra növő illatos évelő félcserje.  Szárának töve fás, sűrű rövid szőröktől szürkés. Fiatal levelei és hajtásai fehér molyhúak. Alsó és középső levelei nyelesek, hosszúkás lándzsásak, ráncosak. Virágai 15–23 mm hosszúak, rendszerint hármasával a lehulló murvalevelek hónaljában ülnek, lila színűek, illatosak. A párta csövében szőrkoszorú van. A csésze fogai tüskés szálkában végződnek. Termése tojásdad alakú makkocska.

Hatóanyagai 
1-3% illóolaj, 3-8% katechin típusú csersav, keserűanyag, savanyú glikozida, gyanta, fumársav, urzolasav, oleandolsav, oxitriterpénsav, klorogénsav, kávésav, nikotinsav, nikotinsavamid, viasz, ösztrogén hatású anyag, fitoncida (tbc bacillusokra hat), 30-50% tujon, 8-14% borneol, 15% eukaliptol, linaool.

Felhasználása 
Levelének (Salviae folium) forrázata illóolaj- és cseranyagtartalmánál fogva torokgyulladásra, szájbetegségek öblögetésére, belsőleg pedig izzadás, bélhurut ellen nagyon jó hatású. Idegerősítő hatása is ismert.

Más fűszerekkel használva érdekes ízt ad az ételnek. Fűszerezhetjük vele a zsíros húsételeket, de azok körítéseit is. A kacsa-, liba-, pulyka-, vadhúsok, hústöltelékek, máj, főtt és sült halak, pástétomok, sajtok, főtt tészták ízesítésére is kiváló. Óvatosan használjuk.

Ültethetjük gyógynövénykertbe, napos rézsűre, nagyobb sziklakertbe, évelőágyba egyaránt, de akár napos parkolóöblök, járdaszegélyek beültetésére is használhatjuk.

Gyógyhatások 
Egyes kutatások szerint kivonata pozitív hatással lehet az emberi agy működésére (pl. a korai Alzheimer-kór esetén), de a vizsgálatokkal kapcsolatban felmerült módszertani aggályok miatt nem lehet határozott következtetéseket levonni.
A magas tujon-tartalom miatt az illóolaj hosszan tartó használata nem javasolt. Szoptató anyáknak, terhes nőknek és alacsony vérnyomásúaknak a zsályatea ellenjavallt.

Fajtái 
 Fehér virágú orvosi zsálya – Salvia officinalis ‘Albiflora’
 Kerek levelű orvosi zsálya – Salvia officinalis ‘Berggarten’
 Sárgatarka orvosi zsálya – Salvia officinalis ‘Icterina’
 Salvia officinalis ‘Tricolor’

Jegyzetek

További információk 
 Zsálya - a "halhatatlanság füve", Zöldszerész
Az orvosi zsálya metszése (youtube-videó) Hozzáférés ideje: 2018. június 8.
Orvosi zsálya termesztése, metszése, gondozása (kertpont)

Növényfajok
Fűszerek
Gyógynövények
Zsályák
Európa növényvilága
Fekete nadálytő

A fekete nadálytő (Symphytum officinale), népies nevén forrasztófű, összeforrasztófű, sarkosfű, összeplántálófű, nadálygyökér, madárgyökér vagy feketegyökér a borágófélék (Boraginaceae) családjába tartozó növényfaj.

Elterjedése 
Magyarországon többek közt a Hevesi Füves Puszták Tájvédelmi Körzet területén él.

Jellemzése 
Évelő növény, a nedves helyeket kedveli, réteken vizes gödrökben gyakran előfordul. Gyökerei 2,5–3 cm átmérőjűek, mélyen helyezkednek el a talajban, színük sötétbarna vagy fekete, felvágva belül fehér, esetleg sárga, nyálkás tapintású. A szár alul dúsan elágazó, a szárlevelek nyélrefutók. Levele széles, érdes, hegyes csúcsokban végződik, bogernyős virágzata bíbor vagy rózsaszín, esetleg sárgásfehér. Egész nyáron virágzik.

A gyökereket tavasszal vagy ősszel, leveleit virágzáskor kell gyűjteni, és körültekintően szárítani.

Felhasználás

Hatóanyagok 

Mérgező pirrolizidin alkaloidokat tartalmaz, amelyek a gyomorban és a bőrön keresztül könnyen felszívódnak és megnövelik a végzetes májmérgezés veszélyét. 2001-ben az amerikai US Food and Drug Administration és a Federal Trade Commission betiltotta a fekete nadálytőből készült termékek forgalmazását a lehetséges mérgező hatásuk miatt, de szerepel az OGYÉI  tiltólistáján is. Egy 2018-as, a fekete nadálytőben lévő pirrolizidin alkaloidokról szóló átfogó tanulmány általános, emberre és állatra veszélyes mérgező hatást állapított meg.

Népi felhasználása 
Friss levelét levélborogatásként, szárítottan, illetve ülőfürdő készítéséhez; gyökerét frissen és szárítva, de porrá őrölve is lehet használni borogatásnak; tinktúra, esszencia, vagy kenőcs is készülhet belőle. Belsőleg (pl. teaként) nem ajánlott, mivel a májra mérgező (toxikus) hatású pirrolizidin-alkaloidot tartalmaz. A borogatás nyílt sebre nem használható. Alkalmazása terhesség alatt ellenjavalt. Borogatásként segíti az eltört csontok összeforradását.

A népi gyógyászatban sokféle célra használják, külsőleg kitűnő hatása van a fekélyekre és a csonttörésekre, égési és más sérülésekre, duzzanatok borogatására.
Hatásos szer még a reuma, ízületi gyulladás, megerőltetés, csontfájdalmak, sebek, vérömlenyek, zúzódások, ficam, rándulás, bénult végtagok fájdalmainak enyhítésére, de tüdőbetegségek kezelésére is.

Levél forrázata: fürdőbe, arclemosóba téve bőrlágyító hatású. Egyes készítmények (például a lóbalzsam) a gyógyszertárakban is beszerezhetők. 2013-ban egy klinikai tanulmány kimutatta, hogy a vélelmezett gyógyhatást bemutató kutatás nagyon megbízhatatlan és nem igazolható hitelesen a hatásossága és a biztonságossága. Európában 2015-ben nem használták belsőleg és a külsőleges használata során is májmérgezés veszélye merült fel.

Jegyzetek 

Fűszerek
Gyógynövények
Borágófélék
Magyarországon őshonos növények
Európa növényvilága
Növényfajok
Gyomnövények
Illatos ibolya

Az illatos ibolya (Viola odorata), népies nevén: lila ibolya, violetta, vénuszvirág vagy bájos ibolya az ibolyafélék (Violaceae) családjának Viola nemzetségébe tartozó évelő növény, Európában és Ázsiában őshonos, de Észak-Amerikában is elterjedt.

Leírása 
Gyöktörzséből indák fejlődnek. Levelei tőlevelek, szíves vállúak, kerekdedek. A virágok tőkocsányon fejlődnek, sarkantyúsak. Termése tok, mely pelyhes szőrzettel borított.
Illatos, fehér, vagy lila virágai tavasz közepéig nyílnak.

Alfajok
Viola odorata subsp. stolonifera J. Orell & A. Romo
Viola odorata subsp. wiedemanni (Boiss.) Kupf. – virágai nagyobbak, sötétebbek;

Felhasználása 
Kandírozhatjuk, sütemények, pudingok, jégkrémek, saláták díszítésére, illatosításra használhatjuk.

Virágából az egyik legdrágább illóolajat vonják ki.

Gyógyászati 
A középkorban a fekélyek borogatására használták, fontos volt sebgyógyító  hatása is.

Drogja gyöktörzse, levele, ritkán virága. Hatóanyagai triterpénvázas szaponinok és szalicilsav származékok. Köptetőként légcső- és hörghurut kezelésében használatos. 

Friss, vagy szárított virágának szörpje, vagy forrázata enyhe hashajtó, hörghurut, köhögés, álmatlanság, fejfájás elleni teákban alkotórészként vagy idegnyugtató, köptető, izzasztószerként is használható.

Dísznövényként
Félárnyékos helyre ültethető tavaszi dísznövény. Kékeslila, rózsaszínű, egészen fehér virágú fajtái ismertek.

Egyéb
Az illatszer- és kozmetikai ipar szintetikus anyagokat használ fel az ibolyaillatú termékekben.

Jegyzetek

Források 

 Ehető virágok
 43. Az ibolyavirágúak rendje

További információk

Ibolyafélék
Gyógynövények
Évelők
Magyarországon őshonos növények
Európa növényvilága
Észak-Amerika növényvilága
Ázsia növényvilága
Növényfajok
Kerti virágok
Tövises kapri

</ref>

Kapribogyó 

A kapribogyó a kapricserje ecetben, sóban, olajban tartósított, még ki nem nyílott, fonnyasztott bimbója.

A sötétzöld, borsó nagyságú virágbimbót (Capparis flos) begyűjtik, mielőtt felnyílna, majd sós ecettel és gyakran olívaolajjal tartósítják. A zöld, nem túlságosan puha, zárt bimbó kellemesen kesernyés és csípős, jellegzetesen fanyar fűszer.

Gyakran hamisítják más növények, leginkább a mocsári gólyahír bimbójával. Mexikóban a nyílmérget adó kreozotcserje (Larrea tridentata) ártalmatlan, ecetben elrakott bimbóival helyettesítik.

Felhasználása 

Húsételek, mártások, körözöttek, vadas ételek, hidegtálak, halételekhez, húskocsonyák és a szoljánka leves egyes változatainak ízesítésére használható fel.

Hatása 

Étvágygerjesztő és vérnyomáscsökkentő. Hatóanyaga, a sárga rutinglikozid egy természetes flavonoid, ami a C-vitaminnal karöltve erősíti az immunrendszert.
Ez a növény tartalmazza tömegarányosan a legtöbb kvercetint (234 mg/100 g ehető rész).

Jegyzetek

Források

További információk 
 Capri
 kapri
 Ehető virágok

Fűszerek
Gyógynövények
Keresztesvirágúak
Növényfajok