Körösfői-Kriesch Aladár

Körösfői-Kriesch Aladár (egyes forrásokban Körösfői Kriesch) (Buda, 1863. október 29.– Budakeszi, 1920. június 16.) magyar festő, szobrász, iparművész, a szecesszió kiváló képviselője.

Életútja 

Kriesch János (1834–1888) zoológus fia. Mintarajziskolai tanulmányai alatt Székely Bertalan és Lotz Károly voltak a mesterei. München és Velence után 1891/92-ben Rómában volt ösztöndíjas. 1895. augusztus 15-én megházasodott; a kolozsvári Főtéri római katolikus templomban tartotta esküvőjét kökkösi Újvárossy Ilonával (Ilkával). Abt Antal és Szamossy János egyetemi tanárok voltak a násznagyok.
1896-ban rövid ideig a párizsi Julian Akadémiát látogatta, előtte Olaszországban, Spanyolországban tett tanulmányutat.

1897–1902 között Az Országház dekorációs munkálataiban működött közre.

1901-ben Gödöllőn, az Erdő (ma a nevét viselő) utcában vett házat, ezzel megalapította a gödöllői művésztelepet Nagy Sándorral együtt, bár utóbbi csak 1907-ben költözött ide. Itt Ruskin és a preraffaeliták hatására a képzőművészet középkori festési technikáit próbálták feleleveníteni. Azonban legnagyobb érdemük a magyar szecesszió meghonosítása, a magyar kézműves- és népi hímzési motívumok tanulmányozása, utóbbiak ihlették Körösfőit számos szőnyegminta és textil falikép tervezésére. 1904-ben létrehozta a szövőiskolát. Az igényesebb képes kárpitok kivitelezését Párizsban megismert svéd származású barátja, a Gödöllőn letelepedő, műtermet is építtető Leo Belmonte vállalta.

1913-tól az Iparművészeti Iskolában tanított. 1913-ban Céhbeliek néven művészcsoportot szervezett.

Számos művét őrzi a Magyar Nemzeti Galéria és a Gödöllői Városi Múzeum.

Főbb művei

Festmények 
 Korai történelmi képek
 Az 1568-as tordai országgyűlés
 II. Rákóczi György halála
 Eger ostroma (1552)
 Az Országház Vadásztermében freskói
 Vadászat. Etele megmenti Budát
 Halászat a Balatonon a 15. században
 Falképek a Zeneakadémia előcsarnokában
 A művészet forrása (1907)
 Arcképek
 A marosvásárhelyi Kultúrpalota falképei
 Zách Klára története I. és II.

Mozaikképek 
(kivitelezte Róth Miksa)
Kerepesi temető, árkádok kupolája 
Velencei Magyar állandó kiállítási csarnok: Isten kardja, Aquileia ostroma; Imre herceg; Balassi Bálint stb. (1912)

Írásai 
 Lotz Károly emléke (Bp., 1905)
 Ruskinről s az angol praerafaelitákról (Bp., 1904) Online
 Naplók (Bp., 2005)

Emlékezete 
 Gödöllőn
 utca viseli nevét, 
ahol emléktáblája
 és a városi temetőben sírja is megtalálható.
 A Városi Múzeum előtt áll mellszobra.

Irodalom 
 A gödöllői művésztelep: 1901-1920. (Gödöllő, 2003)

Jegyzetek

Források 
 Kovalovszky Márta: A modern magyar festészet remekei: 1896-2003. Budapest: Corvina, 2005. Körösfői-Kriesch Aladár lásd 22-23. o.
 Nagy Sándor: Életünk Körösfői Kriesch Aladárral (Gödöllő, 2005)
 Körösfői-Kriesch Aladár - Artportal

További információk 
 Nagyértékű művészeti lelet Vajdahunyad várában – A Mezőgazdasági Múzeum pincéjében megtalálták Székely Bertalan és Körösfői Kriesch Aladár négy csodaszép freskóját In: Az Est, 1938. máj. 15. 5. o.
 Szecesszió – Körösfői-Kriesch Aladár 
 Magyar életrajzi lexikon

Magyar festők
Szecessziós festők
Budaiak
Gödöllőiek
1863-ban született személyek
1920-ban elhunyt személyek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
Magyar írók