Srí Lanka

Srí Lanka, korábbi nevén Ceylon (teljes nevén Srí Lanka-i Demokratikus Szocialista Köztársaság) az Indiai-óceán északi részén található szigetország. A Mannár-öböl és a Palk-szoros választja el az indiai félszigettől. Délnyugaton a távolabbi Maldív-szigetekkel, északnyugaton a közeli Indiával van tengeri határa.

A Magyarországnál kisebb területű ország körülbelül 22 millió fős népességgel rendelkezik (2023) és több nyelvnek és etnikumnak ad otthont. 
A szingalézek alkotják a lakosság többségét. A tamilok a legjelentősebb kisebbségi csoport, amely szintén befolyásos szerepet játszott a sziget történetében. 1983-ban egy hosszú polgárháború kezdődött, amely 2009-ben ért véget, amikor a Srí Lanka-i fegyveres erők legyőzték a szeparatista Tamil Felszabadító Tigriseket.

Fejlődő ország, az emberi fejlettségi indexen 2021-ben a 73. helyen állt. Fővárosa Szrí Dzsajavardhanapura Kótté, legnagyobb városa Colombo.

Fekvése 
Az Indiai-óceán északi részén, India partjaitól délre található, az Egyenlítőtől 6–9,5 fokra északra.

Homokos tengerpartja pálmafákban, a sziget belseje buja növényzetben és állatvilágban gazdag. A szárazföld belsejében teaültetvények, rizsföldek, trópusi őserdők váltogatják egymást.

Nevének eredete 
Neve szingaléz eredetű, és „sugárzó, fénylő ország”-ot jelent. Az államot régebben a szigettel megegyező néven emlegették. Ez a név óind eredetű („oroszlánsziget”), és a bátorságukról híres szingaléz harcosokra emlékeztet. Az egykori brit gyarmat 1948-ban kiáltotta ki függetlenségét.

Korábbi elnevezése volt még: Lanka (szanszkrit), Simundu vagy Simoundou (görög), Szerandives (római latin), Szerendip (perzsa), illetve Szerendib (arab), Tâmraparnî (hindi), illetve Taprobanê (görög).

A portugálok a Ceilas nevet adták neki, a latin Selan (Szelan) név alapján. Általánosan ismertté az angol Ceylon néven lett, mely 1972-ig volt érvényben, akkor lett hivatalosan Srí Lanka.

Földrajz

Domborzat 
A szigetország mértani középpontjában, a kiszélesedő déli rész közepét idős kőzetekből felépülő hegység foglalja el, amelyet minden oldalról lankás dombságok, alföldek, part menti síkságok öveznek. A számtalan lagúna, földnyelv és szigetecske jelzi, hogy a partok a legtöbb helyen laposak, szinte észrevétlenül olvadnak bele a tengerbe.

A sziget területe három magassági zónára osztható:
 a parti síkságok (tengerszint feletti 50 m magasságig), amelyek nyugaton és délen viszonylag keskenyek; a keleti oldalon viszont észak felé fokozatosan kiszélesednek
 a dombvidék és az előhegyek (800 m magasságig), ezek főleg a központi hegységtől nyugatra és délre foglalnak el jelentős területeket
 a központi hegyvidék (2000 m feletti csúcsokkal)

Az ország legmagasabb pontja a Pidurutalágala, ennek magassága  méter. További jelentősebb csúcsok: Kirigalpota ( m), Totapola ( m) és a vallási-kultikus jelentőségű Ádám-csúcs (Sri Pada,  m). Ez utóbbi a buddhizmusnak, az iszlámnak és a hinduizmusnak egyaránt szent helye.

Indiával az „Ádám hídja” nevű képződmény köti össze. Ez ma apró szigetek és mészkőzátonyok láncolata, amelyek nagy része nem emelkedik ki a tengerből. Valaha azonban összefüggő földhíd volt. 1480-ban adta meg neki az utolsó kegyelemdöfést egy trópusi ciklon.

Vízrajz 
A sziget domborzati adottságai következtében a folyók küllőszerűen ágaznak ki a központi hegyvidékből. A leghosszabb folyó a Mahaweli is alig éri el a 330 km-t. A két legbővizűbb folyó a Kalu (112 km) és a Kelani (143 km).

Az alacsonyan fekvő, porózus mészkő Jaffna-félszigetnek (északon) gyakorlatilag nincs természetes vízfolyása.

A folyók általában meredek esésűek, különösen a hegyvidék fennsíkjait elhagyva alkotnak látványos vízeséseket, a legmagasabban 200 méterről zuhannak alá. A tengerparti síkságok enyhén lejtenek, a lassan hömpölygő folyók nagy deltatorkolatatot alakítanak ki vagy pedig a tenger hullámzása által létrehozott lagúnákban végződnek. E lagúnák hossza eléri a 100 km-t is és a tengervízzel keveredve ideális életfeltételeket teremtenek sok hal- és rákfélének.

Természetes tavak alig vannak az országban, viszont az északi és a keleti száraz területeken lépten-nyomon az ősi időkben kiépült víztározókra bukkanunk. E tározók  éves múltra tekintenek vissza. A víztározókból öntözőcsatornák ágaznak el, amelyek nagy távolságig juttatják el az éltető vizet.

Éghajlat 
Srí Lanka az Egyenlítőtől valamivel északra, az Indiai-óceánban terül el, klímája trópusi. Átlaghőmérséklete és a levegő páratartalma magas, de a sziget domborzati viszonyai miatt tájegységenként különböző. A tengerparton a levegő jóval melegebb – esetenként kifejezetten forró -, míg a hegyek között jóval kellemesebb a hőmérséklet. Tengerparton átlag 27 °C, "a hegyi fővárosban", Kandiban 20 °C, mig a közel 2000 méter magasan fekvő Nuwara Eliyaban 16 – 18 °C. A csapadék eloszlása sem egyenletes. A sziget délnyugati részén fekvő esős zóna átlagosan évi 2500 mm csapadékot kap. A legtöbb vidéken az évi csapadékmennyiség 1200–1900 mm. Itt az esős időszak októbertől januárig tart, az év többi részében nagyon kevés a csapadék. Az északnyugati és a délkeleti partok kifejezetten szárazak, az évi csapadékmennyiség 600–1200 mm.

Élővilág 
Eredetileg a sziget egészét erdő fedte, a 21. század elejére csak 32%-át foglalja el erdő. Természetes növénytakarója DNy-on trópusi esőerdő, DK-en monszunerdő, É-on szavanna és fás szavanna. Erdőirtások miatt elsősorban a trópusi sík vidéki esőerdők állományai tűntek el, ezek nagyobbrészt csak  m magasság felett maradtak meg.  méteren hegyi esőerdők, illetve köderdők vannak, felettük füves növényzet, az úgynevezett pata. Észak felé haladva az örökzöld erdőket lombhullató fajok alkotta erdők váltják fel. A legszárazabb vidékeket bozótos szavanna borítja. Az általában homokos tengerparton pálmaligetek nőnek.

Gazdag állatvilágát sok bennszülött (endemikus) faj jellemzi, a rovarevők közül például a karmoscickány és a ceyloni törpecickány. Jellegzetes faj a félmajmok közé tartozó karcsú lóri, amelynek legközelebbi rokonai Madagaszkáron élnek. A főemlősök közül megtalálható a ceyloni parókás majom, a hulmán, a vörösarcú langur is, ragadozók közül az aranysakál, a mocsári hiúz, a ceyloni leopárd, a ceyloni törpemacska, az ajakos medve, az indiai mongúz. Valószínűleg betelepített az indiai elefánt és a disznószarvas.
A szigeten él a maradványhangya (Aneuretinae) alcsalád egyetlen recens faja, a Srí Lanka-i maradványhangya (Aneuretus simoni).

Természetvédelmi területek 
A szigeten sok nemzeti park található. Az alábbi felsorolás csak a legrégebbieket, legnevezetesebbeket tartalmazza.
 Yala: Colombótól 309 km-re a sziget délkeleti részén, száraz vidéken fekszik. Területe: 1259 km2. Nevezetessége az itt élő nagy testű emlősök, köztük elefánt.
 Uda Walawe: Colombótól 170 km-re a sziget északnyugati részén fekszik, száraz övezetben. Területe 30821 ha. Elefánt, leopárd, vízibivaly, krokodil, vaddisznó, szarvas, őz és számtalan madár élőhelye.
 Horton Plains: Colombótól 200 km-re, hegyvidéken, az esőerdőben helyezkedik el.
 Kumana madár rezervátum: Colombótól 312 km-re. Vándormadarak és több mint 500 féle honos madár.
 Wilpattu: Colombótól 176 km-re, az északnyugati part száraz övezetében, természetes tavak vidékén.
 Pinnawela elefánt menhely: Colombótól 90 km-re, több mint 70 elefántból álló csorda látható.
 Peradeniya botanikus kert: 600 ha festői környezetben Kandi mellett található, 1371-ben létesítették. A világ egyik legszebb botanikus kertje.

Természeti világörökség 

Az UNESCO által elismerten a világ természeti örökségének része a Sinharadzsa Erdő Természetvédelmi Terület.

Történelem 
Őslakosai a vedda törzsek voltak. Őket az Északnyugat-Indiából érkező fejlettebb kultúrájú szingalézek igázták le és a Kr. e. 1. évezred közepén alapítottak államot Anuradhapura fővárossal.

Kr. e. 250 körül a sziget lakói áttértek a buddhizmusra. A Kr. e. 2. században megkezdődött a tamil terjeszkedés, elűzésük után az Anurádhápurai Királyság kora következett (Kr. e. 2. század – Kr. u. 10. század).

Ókori történelme során számos nép folytatott kereskedelmet a szigettel (így a rómaiak, az arabok is).

A 7. és 11. század között több hullámban a tamilok vándoroltak át a kontinenst Srí Lankával összekötő szigetsoron a szigetre. Önálló királyságot alapítottak, és a szingalézeket a sziget délnyugati részébe szorították. (A két nép között máig tartó ellenségeskedés folyik.) A 10. század végén a sziget északi része a tamil Csola-Birodalom fennhatósága alá került. A hódító Csola-dinasztia alapította az új fővárost, Polonnaruvát. A Csolák után ismét a szingalézek uralkodtak, de Pollonaruva főváros maradt és a szigetországot a szingaléz Parákramabáhu egyesítette (ur.: 1153-1186).

A 13-15. században Kandi volt a főváros. Északon a 14. században egy dél-indiai dinasztia megalapította a Tamil Királyságot.

A portugálok érkezésekor a szigeten három királyság, Jaffna, Kotte és Kandi állt fenn. Az 1505 és 1658 közötti portugál, illetve az azt követő, 1802-ig tartó holland uralom csak a két part menti királyságra terjedt ki. A 18-19. század közötti angol gyarmatosítás megpecsételte a sziget további sorsát: 1802-ben brit koronagyarmattá nyilvánították.

Ceylon 1948-ban elnyerte a függetlenségét és ugyanakkor belépett a Brit Nemzetközösségbe, államfője a brit uralkodó maradt. 1972-ben az ország végleg elszakadt a brit koronától, áttért a köztársasági államformára és nevét Ceylonról Srí Lankára változtatták.

A Srí Lanka-i polgárháború 1983-ban robbant ki a tamilok és szingalézek között és végül 2009-ben zárult le a tamil felkelők vereségével. 

2004 karácsonyán a szigetet érintette az indiai-óceáni cunami.

2019. április 21-én, húsvétvasárnap, iszlamista szélsőségesek kilenc helyszínen követtek el robbantásos merényleteket, a halottak és a sérültek száma több száz volt.

Államszervezet és közigazgatás

Alkotmány, államforma 
Az ország egy félelnöki rendszerű köztársaság. A kabinetet az államelnök vezeti, akit öt évenként a nép közvetlenül választ. A miniszterelnököt az államfő nevezi ki. Az egykamarás parlamentbe öt évenként 225 képviselőt választanak.

Törvényhozás, igazságszolgáltatás

Politikai pártok

Közigazgatási beosztás 

Az országot 9 tartomány alkotja:

Védelmi politika

Népesség

Népességének változása 

Srí Lanka népességének növekedése 1950 és 2020 között:

Népesebb települések

Etnikai megoszlás 
A lakosság 74%-a szingaléz, 18%-a tamil, 7%-a ceyloni mór, 1%-a pedig egyéb népcsoporthoz tartozik.

Az északi területek kivételével mindenhol a szingalézek vannak többségben. A tamilok elsősorban északon és a Központi-hegyvidék belsejében élnek. Az arab-tamil keverék lakosság, a ceyloni mórok a nyugati és keleti partvidéken laknak, akárcsak a portugál-holland leszármazottak, a burgherek.

Nyelvi megoszlás 
Az országban a hivatalos nyelvek a szingaléz és a tamil, de sokan beszélik még az angolt is.

Vallási megoszlás 
A buddhizmus „hivatalos vallás” (államvallás).  A legtöbben a théraváda buddhista irányzathoz tartoznak.

A lakosság 70%-a buddhista, 12%-a hindu, 10%-a muszlim, 8%-a keresztény.

A népesség nagyobb részét adó szingalézek túlnyomórészt buddhisták, a tamilok főleg hinduk, a ceyloni mórok főleg muszlimok.

Szociális rendszer

Egyéb adatok 
 Városi lakosság aránya: 19,4%. (2017)
 Születéskor várható élettartam (2016): 76,8 év; férfiaknál 73,3 év, nőknél 80,4 év.
 Dél-Ázsia országai közül itt a legalacsonyabb a természetes szaporodás és az analfabéták száma.

Gazdaság 

2021 szeptemberében Srí Lanka súlyos gazdasági válságot jelentett,
majd 2022-ben csődöt jelentett.

Általános adatok 
A GDP (reál) növekedési üteme: 7% (2014-ben), 7,3% (2013-ban). GDP összetétele szektoronként (2014-ben): mezőgazdaság: 10,2%, ipar: 33,1%, szolgáltatások: 56,7%. A munkaerő foglalkozása (2012-ben): mezőgazdaság: 31,8%, ipar: 25,8%, szolgáltatások: 42,4%. A lakosság 9%-a él a szegénységi küszöb alatt 2010-ben.

Gazdasági ágazatok 
A trópusi monszun által öntözött termőföldeken rizst, teát, kaucsukfát és fűszernövényeket termesztenek. Sokan a halászatból és a fakitermelésből élnek. Az ipar elsősorban a mezőgazdaság terményeit dolgozza fel. A földjéből bányászott grafit, csillám és drágakőfélék világgazdasági jelentőségűek.

Mezőgazdaság 
Fő termények, nyersanyagok: rizs, cukornád, gabona, hüvelyesek, olajos magvak, fűszerek, zöldség, gyümölcs, tea, gumi, kókuszdió; továbbá a tej, tojás, marhahús; hal.

Az ültetvényeken teát, korpát, fahéjt, kaucsukot termesztenek. Az állattenyésztés alárendelt szerepet játszik. Jelentős a korall- és gyöngyhalászat, valamint az értékes fák kitermelése.

Ipar 
Fő ágazatok (2014-ben): a mezőgazdasági termények feldolgozása (tea, kókuszdió, dohány, nyersgumi); hajózás; ruházati- és textilipar; cementgyártás, építőipar, kőolaj-finomítás.

Iparára az exportra kerülő mezőgazdasági termékek részleges feldolgozása (bőr-, cukor- és pamutipar), illetve a gyorsan fejlődő vegyipar jellemző.
A közelmúltban a vaskohászat, kőolaj-finomítás, gyógyszergyártás, elektrotechnika, autó-összeszerelés is meghonosodott.

A bányászatnak sokféle értékes ásványkincse van.

Jelentősebb még a banki, biztosítási és informatikai szolgáltatások és az idegenforgalom (turizmus).

Külkereskedelem 
 Exporttermékek: textil- és ruházati cikkek, tea és fűszerek; gumi; drágakövek; kókusz, hal 
 Importáruk: kőolaj, textília, mezőgazdasági gépek és berendezések, építőanyagok, ásványi termékek, élelmiszerek

Főbb kereskedelmi partnerek 2017-ben: 
 Export:  24,6%, Egyesült Királyság 9%, India 5,8%, Szingapúr 4,5%, Németország 4,3%, Olaszország 4,3%
 Import:  22%,  19,9%, Szingapúr 6,9%, Egyesült Arab Emírségek 5,7%, Japán 4,9%

Drágakövek 
Srí Lankában több mint 50 féle drágakő fordul elő, a legértékesebbek a kék zafír, a macskaszem (krizoberill) valamint a narancsos-rózsaszínű zafír (padparadsa). Megtalálható még a csillagzafír, a rubin, az alexandrit, az akvamarin, a topáz, a garnet, a kék és a fehér holdkő és az ametiszt. Az angol királynő koronáján lévő 400 karátos kék zafírt (blue belle) és a tévesen „indiai csillag” névre hallgató – a New York-i Nemzeti Múzeumban található kék zafírt is Srí Lankán találták. A drágakövek zömét Ratnapura környékén bányásszák.

Közlekedés 

A közlekedés elsősorban a közúti hálózatán alapul, amely az ország kereskedelmi fővárosában, Colomboban összpontosul.

Közút 
2013 októberében 12 ezer kilométer volt az A- és B-osztályú utak hossza és közel 152 kilométer a gyorsforgalmi út (elsősorban Colombo-Matara, illetve Colombo – Katunayake (Negombo) között).
A 2010-es években Colombotól Kandy felé is épül egy közel 100 km-es gyorsforgalmi út.

Vasút

Vízi közlekedés 
Mélyvízi kikötők: Colombo, Hambantota, Gálle, Trincomalee.

Légi közlekedés 
Repterek száma 2012-ben 18, ebből 15 burkolt pályájú.

Nemzetközi forgalmú repterek Colombo, Hambantota és Jaffna mellett találhatók.

Kultúra

Oktatási rendszer

Kulturális intézmények

Múzeumok 
Nemzeti Múzeum – Colombo. Címe: Sir Marcus Fernando Mawatha, Colombo 7. Nyitva: péntek kivételével 9-17 h
Könyvtárában 500000 könyvet tartanak, melyek közül 4000 pálmalevélre íródott
Kandi Városi Múzeum – A királyi palotában található. Nyitva: minden nap 9-17 h
Drágakő Múzeum – Ratnapura. Nyitva. 9-17 h
Romvárosok: Anuradhapura, Polonnaruwa. Megtekinthetők: 9-17 h

Kulturális világörökség 

A sziget a buddhizmus egyik központja és hosszú múltra tekint vissza története és kultúrája. Ezért aránylag sok helyet nyilvánított az UNESCO világörökséggé:
 Anuradhapura szent városa;
 Polonnaruva ősi városa;
 Szigirija ősi városa;
 Kandi szent városa;
 Gálle óvárosa és erődítményei;
 Dambulla szikla- és aranytemploma.

Tudomány

Művészetek

Építészet 
Srí Lanka történelmének korai időszakából elsősorban építészeti emlékek maradtak fenn: nagyobbrészt vallási célú építmények (főleg buddhista templomok és dagobák), illetve a királyi hatalomhoz kapcsolódó paloták, erődítmények. A vallási építészet alapja, a dagoba, rendszerint négyzetes kőteraszon nyugvó, félgömb alakú építmény, tetején négyzetes oszlopra állított, fokozatosan vékonyodó, hengeres csúccsal. A tömör építmény lényegében ereklyetartó, melynek alapjában, vagy csúcsában befalazva Buddha-ereklyét, vagy szent életű szerzetesek hamvait helyezték el. A buddhista gondolkozás a dagoba egyes elemeinek meghatározott jelentést tulajdonít, így kialakítását e szimbolika előírásai határozzák meg. A dagobák, amelyek éppoly elmaradhatatlan részei a buddhista templomoknak, mint a terebélyes bó-fák, méreteiket tekintve az 1-2 méterestől a 100 métert meghaladó magasságúig terjednek.

Tánc

A főbb hagyományos táncstílusok:
 Kandi táncstílusok. (Uda Rata Natum, szingaléz: උඩරට නැටුම්) Önálló irányzatot képviselnek a kandi táncstílusok, amelyek a buddhista templomokban, vallási rítusokból alakultak ki. A kandi táncokat – a kultikus táncokhoz hasonlóan – főleg férfiak adják elő. A táncosok öltözéke fémlemezkékből álló díszítéssel keretezett, csúcsos sapka és szoknyaszerű, fehér szárong. Kar- és lábpereceket, valamint fülbevalókat viselnek, felsőtestük a mellüket borító díszítéstől eltekintve meztelen. Az akrobatikus elemekkel tarkított táncra pontosan kidolgozott kéz- és lábmozdulatok, a fokozatosan gyorsuló ütem jellemző. 
 Maszk- és ördög-táncok. Az előadó művészetek közül a sziget déli részéről származó, kultikus eredetű maszk-táncok a legősibbek. A démon- és állatmaszkokat viselő táncosok ősi mítoszokat, ördög- és betegségűző rítusokat mutatnak be. Híres Ambalangoda települése az ördögűző táncairól. 
 Néptáncok (pl. a Leekeli, Kalagedi, Raban, Polkatu)
 Táncdráma

A legtöbb tánc kíséretének alapja a dob, amelyeknek több mint 30 fajtája ismert. A táncok egy részének csak dobkísérete van, de gyakran szerepet kapnak a csengettyűk és az egyszerűbb fúvóshangszerek is.

Irodalom
Egészen a 19. századig az irodalmat főként vallási témájú művek és történelmi krónikák képviselték. A legkorábbi írásmű, a Tipitaka buddhista szöveggyűjteményhez fűzött páli és szingaléz nyelvű kommentárok, szövegmagyarázatok Atthakatha néven ismert összefoglalása.

A 14. századig a vallási-történelmi művek nagyobbrészt páli nyelven íródtak, de fokozatosan használatossá vált a szingaléz is. A 17. században a portugálok elleni harcok idején kialakult egy új versfajta is, a harci dal, amely a hódítókat legyőző királyok tetteit dicsőíti. Majd a 19. század végén, a szingaléz reneszánszot hirdető nacionalista mozgalom keletkezésével kezdődött meg az irodalom kibontakozása. A nemzeti gondolat kifejezésének eszközévé a történelmi dráma vált, a 20. század elejére már több, a szingaléz színjátszás és drámaírás művelőit összefogó társaság is létrejött. A kor legnevesebb drámaírója John de Silva volt, akinek számos műve, köztük a Sirisangabo és a Sri Vikhrama nagy szerepet játszott a nemzeti öntudat kialakításában.

Hagyományok, néprajz 
A szigetország egyik jellegzetessége, hogy a helyi halászok közül sokan még ma is hagyományos módon, magas gázlólábakon állva fogják ki a halakat.

Nemzeti szimbólumok 

 Nymphaea nouchali (tündérrózsa) a nemzeti virág
 Mesua ferrea (vasfafélék) a nemzeti fa
 Ceyloni tyúk a nemzeti madár
 A kék zafír a nemzet drágaköve
 A nemzeti sport: a röplabda

Nem hivatalos nemzeti szimbólumok
 A ceyloni elefánt (Elephas maximus maximus) és az oroszlán
 Nemzeti (hagyományos) viselet: nőknek a szári, férfiaknak a szárung és a dhoti (vetti, mundu)

Szokások, illemtan 

 Az angol befolyásnak köszönhetően a nyugati üdvözlési formák, így a kézfogás az üzleti életben mindkét nem tagjai között általánosan ismert. 
 Ujjal mutatni valakire illetlenség. Ha valakit magunkhoz akarunk hívni, lefelé fordított tenyérrel intsünk az ujjainkkal.
 A társalgásban ne hozzuk szóba a tamilok és szingalézek közti ellenséges viszonyt, a vallás, a kasztrendszer és a szex témakörét.
 Étkezéskor ne használjuk a bal kezünket! Ha a fogást növényi levélen kínálják, azt ne együk meg, hiszen az a tányér.
 A fej szent, a láb tisztátalan. Ne érintsük meg senkinek a fejét, a lábunkat ne tegyük fel bútordarabokra stb.
 Templom vagy mecsetlátogatáskor a ruházatunk takarja a lábunkat és a karunkat. 
 Ne adjunk közvetlenül pénzt a buddhista szerzeteseknek. Számukra tilos a pénz érintése, adományunkat a templom előtti dobozba tegyük. 
 A vallási kegytárgyakat kezeljük a legnagyobb tisztelettel. 
 A helyiek időfelfogása alapján ők természetesnek veszik, ha egy fontos ember akár 2-3 órát is megvárakoztatja őket. 
 Délelőtt és délután teaszüneteket tartanak a hivatalnokok. Ilyenkor ne számítsunk rá, hogy bárki is a rendelkezésünkre áll, még ha az íróasztalánál is ül az illető.

Gasztronómia 
A konyhaművészet alapja a curry (fűszerkeverék és egyben a felhasználásával készült ételek neve). A curry-s ételek a pörkölthöz hasonlóan, de a pirospaprika szerepét a fűszerkeverék játssza. Az ízléstől és az étel jellegétől függően még további fűszereket (kardamom, szegfűszeg, mustármag) is felhasználnak. A currys ételek nagyobbrészt zöldségfélékből készülnek. A leggyakoribb alapanyagok: zöldbab, káposzta, burgonya, uborka, cékla és más Magyarországon ismeretlen zöldségek. A curry-t elsősorban főtt rizzsel eszik. A vidéken élő Srí Lanka-iak gyakran minden étkezéshez curry-t esznek, de különböző alapanyagokból és különböző ízesítésekkel.

Reggelire gyakran fogyasztják a hoppert, ami rizslisztből és kókusztejből készült, ropogós palacsintaféle. A Srí Lanka-i konyhában a leves gyakorlatilag ismeretlen, de az ebéd vagy vacsora elképzelhetetlen a gyümölcsök sokasága nélkül. A buddhisták és hinduk jelentős része vegetáriánus.

A legjellegzetesebb üdítő ital a kókusz friss leve. Jellemző még a napi többszöri teázás. A sötétre készített teát sok cukorral és gyakran néhány csepp tejjel isszák. Jó minőségű a kávé is, amelyet hosszú lére eresztve isznak. A nemzeti italuk még a kókuszléből erjesztett pálinkaféle, az arak, melynek fő termelő vidéke a déli tengerparti sáv.

Népszerű az országban az indiai, muszlim és kínai konyha is.

Turizmus 
Az ország ókori városok, paloták, templomok maradványaiban gazdag. A kellemes klíma, a több mint 2500 éves írott történelem, a fantasztikus kirándulások évről évre rengeteg turistát vonzanak a világ minden tájáról. Srí Lankán egy ma még érintetlen kultúra várja az odalátogatót.

Fő látnivalók 
 a kulturális világörökség helyszínei
 a kókuszpálmás tengerpart
 a vízesések
 a tengeri élővilág
 az Ádám-csúcs
 a Sinharaja Erdőrezervátum ritka és endemikus állatvilága
 Jaffna városa
 a Srí Lanka-i kultúra, a különféle fesztiválok, táncok stb.
 Ambalangoda ördögűző táncai

Sport 

Az ország messze legnépszerűbb sportja a krikett, amelyben nemzeti válogatottjuk 1996-ban világbajnoki címet is szerzett. Szintén népszerű a nemzeti sportnak számító röplabda, valamint a rögbi, a labdarúgás, az atlétika és a tenisz.

Olimpia

Ünnepek 
Minden valószínűség szerint Srí Lankán van a világon a legtöbb munkaszüneti- vagy ünnepnap. Ezek közül a legjelentősebbek a következők:

* nemzeti ünnep, † munkaszüneti nap, # kereskedelmi szünnap

Minden hónapban, teliholdkor, vagyis az ún. poya (puja) napokon a hívők és nem hívők egyaránt munkaszünetet tartanak. Ezért, ha bármilyen programot szervezünk az éppen aktuális holdnaptár szerinti ünnepi nyitva- vagy éppen zárva tartásra már jó előre célszerű felkészülni, nehogy meglepetés érjen bennünket. Viszont a vallási ünnepeken, felvonulásokon – a peraherán – részt venni mindenkinek nagy élményt jelent.

Jegyzetek

Források 
 Kultúra: Dr. Balás Péter: Srí Lanka, 1984
 Közlekedés:

További információk 
 Sri Lankáról általános tudnivalók
 Sri Lanka baráti kör
 SríLanka.lap.hu (linkgyűjtemény)
 Srí Lankai utazás.lap.hu – linkgyűjtemény

Kapcsolódó szócikkek 
 Tamil Ílam

 
A Nemzetközösség tagjai
Ázsia országai