Szigetszentmiklós

Szigetszentmiklós város a budapesti agglomerációban, Pest vármegyében, a Szigetszentmiklósi járás székhelye.

Fekvése 
A város Budapest déli határa mellett, a Csepel-szigeten található. A települést északról Budapest XXI. kerülete, keletről a Ráckevei-Duna (ezáltal Dunaharaszti és Taksony), délről Szigethalom, délnyugatról Tököl, nyugatról Halásztelek, északnyugatról pedig a Duna folyam (Budapest XXII. kerülete) határolja.

Története 

Szigetszentmiklós 750 éves település, 1986. január 1. óta város.

A település területe már a neolitikum időszakában is lakott volt. A rézkor idején az ún. bádeni kultúra népe élt ezen a vidéken, emlékeik Szigetcsép és Szigetújfalu határából kerültek elő. Őket követte az ún. harangedényes kultúra képviselőinek megjelenése a térségben, akik sűrű rajokban lepték el a Csepel-szigetet. A hozzájuk köthető leletek Szigetszentmiklóson Háros területéről, Lakihegyről, valamint az Auchan áruház alatti területekről kerültek elő nagyobb számban, de az M0 autópálya építése során az Üdülő-sor környékén is feltárták temetkezési helyeiket. Még több lelet került elő a város területéről a bronzkorból, mégpedig a Vatya-kultúra időszakából; a leletek tanúsága szerint ekkor a helyi népesség száma meglehetősen gyarapodott.

Ásatások alapján valószínűsíthető, hogy kelta és ókori római, ill. kora és késő középkori település állt a mai város területén.
A településen végzett kutatások alapján, az őskor óta lakott helyen a honfoglaló magyarok fejedelmi törzse telepedett meg Árpád vezetésével. A sziget nevét Árpád főlovásza, Csepel ispán (aki itt telepedett le) kölcsönözte.

A Kossuth utcai református templom bővítése során 2012-ben ásatásokat végeztek, melyek során kiderült, a mai templom helyén már az Árpád-korban is templom állt.

Szigetszentmiklós nevét elsőként 1264. október 14-én IV. Béla levele említette, melyben ír az akkori falu templomáról is. A tatárok pusztítása nyomán ez a helység elnéptelenedett, helyén a hagyomány szerint a Ráczkevei-szigeten megtelepített rácok alapítottak új települést 1440 táján. A mohácsi vész után ez a falu is elpusztult, a 17. század elején magyarok költöztek ide.

Az 1634–1635 évi török kincstári adólajstromukban a kövi (ráczkevei) járás községei között volt feltüntetve; ekkor 14 házzal szerepelt.

A református egyház az 1626-29. években már jelen volt a településen. 1731–1739 között Patai János, a Dunamelléki református egyházkerület szuperintendense (püspöke) a helységben lakott és lelkészkedett. Az első református templom építési ideje ismeretlen, annyi ismert, hogy 1798-ban helyreállították. Tornyát az 1853 évi nagy vihar ledöntötte, 1875-ben építették újra. A második világháborúban helyreállíthatatlanul megsérült a templom, a romokat 1948-ban bontották el. Az új templom alapkövét 1987-ben tették le, a gyülekezet négy év múlva, 1991-ben vehette birtokba.

A hagyomány szerint 1707-ben, a rácok támadása alkalmával épült cinteremben húzta meg magát a lakosság Szőlős és Háros községek menekült lakosságával együtt.

Az 1715 évi összeíráskor 42, 1720-ban pedig 70 adóköteles magyar háztartást vettek föl e helységben.

1770-ben a Mária Terézia-féle úrbéri rendelettel kapcsolatban 73 16/32 negyedik osztályú úrbéri telket mutattak ki a településen. A 20. század elején még a település birtokában volt egy régi ezüst pecsétnyomó, keresztüllyukasztott fogantyúval, e pecsétnyomó még abból az időből származott, amikor a községbíró a helység pecsétjét a nyakába akasztott zsinegen hordta. A pecsétnyomón levő címerkép egy rúddal keresztülszúrt bárányt ábrázolt. A rúd végén kereszt volt, míg a helység 20. század eleji pecsétjén buzogány.

Az 1838, 1850 és 1876-os években árvíz pusztított a helységben.

A határrendezés, illetőleg a tagosítás, 1862-ben történt. 1848-ig a település a ráckevei uradalomhoz tartozott, majd a 20. század elején a királyi család ráckevei uradalma volt a helység legnagyobb birtokosa.

A község határában feküdtek egykor Háros és Szőlős elpusztult települések; előbbi a nagy Duna, utóbbi a Soroksári-Duna-ág mellett. Mindkét település templomának a romjai láthatók voltak az 1800-as évek végéig. Ugyancsak mindig a községhez tartoztak, mint lakott helyek: Hárossziget, Felsőbuczka, és Felsőtag is. Bár a jelenlegi megye-határvonalak hivatalos rendezése előtt Felsőtagra sok csepeli épített nyaralót és végül Szigetszentmiklós fennhatósága alá kerültek. Lakihegy egy középkori csepeli gyümölcsösbirtokból felfejlődve - ide-oda vándorló birtokjogokat követően - 2002-ben máig hatályosan Szigetszentmiklóshoz került és ekkor épült meg Csepel-Háros határában, szintén a város külterületén az Auchan Sziget áruház. Lakihegyet a helyiek továbbra is falusias elkülönülő exklávé területként tartják nyilván és - a sok egyéb városrész ellenére egyedüliként - ezt jelzi különálló Szigetszentmiklós-Lakihegy helységtábla is.

1898-ban a lakihegyi dunai árvízvédelmi gát építésekor őskori agyagedényeket találtak, ezek akkor a református iskola tulajdonába kerültek.

Szigetszentmiklós a 20. század elején Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye Ráckevei járásához tartozott. 1910-ben 3997 lakosából 3974 magyar volt. Ebből 3233 református, 637 római katolikus, 53 izraelita volt.

A település és környezete a Kádár-rendszer idején stratégiai fontosságú része volt az országnak, a közelben volt repülőgép-, autó- és acélgyár, katonai repülőtér, laktanya, valamint számos ipari és katonai létesítmény. A kiemelt szerepet az is jelzi, hogy a Duna-menti gátrendszer szigetszentmiklósi szakasza helyenként két-három méterrel magasabb, mint más szakaszok. A város fejlődésére komoly hatást gyakorolt a fénykorában közel 10 ezer embert foglalkoztató Csepel Autógyár is. Az üzem dolgozói számára a József Attila lakótelep, majd a Szent Miklós úti lakótelep 1950-1982 között épült.<ref>30 éve város Szigetszentmiklós - Kisváros magazin, 2016 március</ref> (Előbbi 1955 óta viseli a költő nevét.)

Szigetszentmiklós 1986-ban kapott városi rangot.

A város kedvelt célpontja a (Budapestről kitelepülő) szuburbanizációs rétegeknek, ezért is erősödik az utóbbi időben a település kertvárosi, kisvárosi jellege. A város rendezési tervein is főként a fent említett két lakóövezeti formának szántak helyet a helyi önkormányzat szakemberei. A lakosság a 21. század első évtizedében negyedével gyarapodott.

Jelentős a környék idegenforgalma és a szuburbanizációs folyamatok mellékhatásaként emelkedik a térség gazdasági szerepe is. Az M0-s körgyűrű mentén kiépült leshegyi ipari park folyamatos növekedése és számos nagyvállalat letelepedése Szigetszentmiklóson az ország munkahelyekkel legellátottabb régiói közé emeli a várost. Érdekességképpen megemlíthető, hogy a városban munkát vállalók számottevő része a Csepel-sziget többi településeiről ingázik, a város lakosai közül sokan inkább jellemzően budapesti munkahelyeken dolgoznak.

Szigetszentmiklós határában észlelték Magyarországon először az agresszíven terjeszkedő harlekinkatica egy egyedét (egy áttelelő példányt), 2008 februárjában.

 Részei 

Szigetszentmiklós integrált városfejlesztési stratégiája az alábbi településrészeket különbözteti meg a lakosság mentális érzetére hivatkozva.

 Lakótelep
 Falu
 Bucka (alsó és felső)
 Lakihegy
 Duna-part
 Ragád

A helyiek további városrészeket is megkülönböztetnek.

 Gyártelep
 Sóshegy
 Északi üdülő terület
 Páskom (alsó és felső)
 Cuczor-sziget
 Felsőtag
 Paptag
 Háros
 Vásártér
 Haszontalan
 Leshegy

A Gyártelep, a Cuczor-sziget, és Felsőtag kivételével az utóbbiak jobbára egykori dűlőnevek. Manapság mezőgazdasági területek, illetve ipari-kereskedelmi egységek találhatóak rajtuk.

Az integrált városfejlesztési stratégia megállapítja ugyanakkor, hogy a lakosság mentális városrész-térképei nem fedik le a város egészét, mint az a fenti felsorolásból is látható.

Közélete
Polgármesterei
 1990–1994: Dr. Uri József (nem ismert)
 1994–1998: Fodor Antalné dr. (MSZP)
 1998–2002: Fodor Antalné dr. (MSZP)
 2002–2006: Fodor Antalné dr. (SZÖ-SZI)
 2006–2010: Szabó József (Fidesz-KDNP-Polgári Kör)
 2010–2014: Szabó József (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Szabó József (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Nagy János (DK-Momentum-Jobbik-MSZP-LMP-MM)

 Népesség 

Szigetszentmiklós lakosságát és területét tekintve a Csepel-sziget legnagyobb települése (a fővárost nem számítva), továbbá Pest vármegye harmadik legnépesebb települése. 

 Nemzetiségi kötődés 
 magyar: 91,3%
 német: 0,6%
 szlovák: 0,6%
 cigány: 0,5%
 bolgár: 0,2%
 ukrán: 0,1%
 ismeretlen: 8,5%

Több nemzetiségnek van működő kisebbségi önkormányzata a településen (bolgár, cigány és német).

 Vallás 

A város hagyományosan református, ám napjainkban legtöbben római katolikusnak vallják magukat.
Több keresztény felekezet is rendelkezik templommal a településen.

 Templommal, imaházzal rendelkező közösségek 

 Kossuth Lajos utcai Református Egyházközség (Szalkay László és Szalkayné Villányi Csilla lelkészek) honlap
 Újvárosi Református Egyházközösség (Morva Ákos lelkész) honlap
 Római katolikus egyházközösség (Hutóczky Béla plébános) honlap 
 Baptista Imaház (Paróczi Zsolt lelkipásztor) honlap 
 Görögkatolikus Szervezőlelkészség (Deák Csaba parochus) honlap 
 Szabadkeresztyén Gyülekezet (Gere József lelkész) honlap
 Pünkösdi Gyülekezet (Mádai Tamás lelkész) honlap
 Szent Miklós kápolna (Szentirmai Róbert parochus) honlap

 Egyéb jelentős közösségek 

 Evangélikus Gyülekezet (Varsányi Ferenc lelkész)
 Hit Gyülekezete (Eggendorfer Gábor lelkész)

 Kisebb közösségek 

A városban gyülekezeti alkalmakat tart többek között a Magyarországi Jehova Tanúi Egyház is. A Szcientológia Egyház is képviseli magát egy Dianetika Misszióval a Bucka városrészben. Régebben nagyobb számban voltak jelen unitáriusok és zsidók, jelen pillanatban nincs jelentős bázisuk Szigetszentmiklóson.

 A lakosság vallási megoszlása 

A 2011-es népszámlálási adatokból az alábbiak állapíthatók meg a lakosság vallási megoszlásáról.
 nem tartozik egyházhoz, felekezethez: 9007 (25,95%)
 római katolikus: 7847 (22,61%)
 református: 4472 (12,88%)
 ateista: 817 (2,35%)
 görögkatolikus: 492 (1,42%)
 evangélikus: 265 (0,76%)
 ortodox keresztény: 81 (0,23%)
 izraelita: 17 (0,05%)
 más egyházhoz, felekezethez tartozik: 1018 (2,93%)
 ismeretlen, nem válaszolt: 10 690 (30,80%)

 Oktatási-nevelési intézményei 

 Bölcsődék 
 Városi Bölcsőde
- 4 telephellyel működő bölcsőde
 Vackor Integrált Bölcsőde

 Óvodái 
 Szigetszentmiklósi Napraforgó Óvoda
 Szigetszentmiklósi Napraforgó Óvoda - Szivárvány Tagóvoda
 Szigetszentmiklósi Csicsergő Óvoda
 Szigetszentmiklósi Mocorgó Óvoda
 Szigetszentmiklósi Akácliget Óvoda
 Szigetszentmiklósi Napsugár Óvoda
 Szigetszentmiklósi Pitypang Óvoda
 Szigetszentmiklósi Konduktív Óvoda, Általános Iskola és Egységes Gyógypedagógiai Módszertani Intézmény
 Szigetszentmiklósi Hajnalcsillag Református Óvoda

 Iskolái 

 Szigetszentmiklósi Batthyány Kázmér Gimnázium
 Szigetszentmiklósi József Attila Általános Iskola
 Bíró Lajos Általános Iskola
 Kardos István Általános Iskola, Gimnázium és Szakgimnázium
 Szigetszentmiklósi Ádám Jenő Általános Iskola és Alapfokú Művészeti Iskola
 Érdi Szakképzési Centrum Csonka János Műszaki Technikum
 Sziget Suli Általános Iskola

 Közlekedés 
 Megközelítés gépkocsival 

 Az M0-s autóút (körgyűrű) mindkét Csepel-szigeti lehajtója felől könnyedén elérhető a település.
 Budapestet és Szigetszentmiklóst három főbb útvonal köti össze: a Csepel-sziget régi gerincútjának tekinthető 5101-es út, a Csepel-Hárostól induló 51 101-es számú mellékút, valamint az előbbiek tehermentesítését segítő új gerincút, az 5102-es út; ezek Csepelen a II. Rákóczi Ferenc útban folytatódnak, illetve egyesülnek. A város külterületei között húzódik még, az 5101-es és 5102-es utakat, valamint az M0-st összekötő 5103-as út is.
 A Csepel-sziget délebbi települései felől a sziget keleti és nyugati oldalán húzódó útvonalakon Szigetszentmiklóson áthaladva, illetve az új Csepel-szigeti gerincúton érhető el a főváros.
 Szigetszentmiklós és Szigethalom határán a Ráckevei-Dunán Taksony felé a Taksony vezér hídon átvezető 51104-es számú mellékúton lehet átkelni, itt az 51-es főút és az 510-es főút halad az alföldi települések irányába.

 Tömegközlekedés 

 MÁV-HÉV
 A H6-os HÉV négy szigetszentmiklósi megállóval rendelkezik. Közvágóhíd HÉV-állomás irányából az első Szigetszentmiklós megállóhely, a belterület keleti széle közelében; ezt követi József Attila-telep megállóhely, az 51 101-es út és a Csépi út kereszteződésénél, ezután következik Szigetszentmiklós alsó megállóhely, az Ipari Park keleti vége közelében, utoljára pedig Szigetszentmiklós-Gyártelep HÉV-állomás, az azonos nevű városrész központjában. Korábban létezett még egy ötödik megálló, Kéktó megállóhely is, ennek helye valahol Szigetszentmiklós mh. után volt, bizonyára az azonos nevű mai szabadidőpark közelében.
 Volánbusz
 A 38-as busz, a 238-as busz és a 278-as busz Csepel, Szent Imre térről Szigetszentmiklós központjáig közlekedik. A 279-es, a 279B, a 280-as és a 280B busz Lakihegyről az Auchan és a Leshegyi Ipari Park érintésével járják be Szigetszentmiklóst.
 A 38A busz Szigetszentmiklós–Lakihegy közepéig szállítja az utasokat.
 A 138-as busz hasonlóan közlekedik Lakihegyen, mint a 38-as, de csak az Auchan-t, az áruházi bekötőutat, és a hárosi kertvárost érinti. (Ezután a busz átmegy Budatétényre az M0 autóúton.)
 Éjszaka a 938-as busz a 38-as busz útvonalán közlekedik.
 helyközi autóbusz-járatok
 Csepel→Szigetszentmiklós→Szigethalom→Tököl→Lórév→Makád vonalcsoport: 673, 674, 675, 676
 Csepel→Lakihegy→Halásztelek→Szigethalom vonalcsoport: 688, 690
 Kelenföld→Szigetszentmiklós→Szigethalom(→Tököl): 689, 691
 Helyi autóbusz járatok: 682, 683, 684
 MAHART–PassNave

 Nevezetességei, látnivalók 
 Magyar Rádió Lakihegyi adótornya (ipartörténeti műemlék, az ország legmagasabb építménye, a Magyar Rádió szimbóluma. Tulajdonosa és üzemeltetője az Antenna Hungária Zrt.)
 Duna menti tanösvény
 Ádám Jenő síremléke

 Múzeumok 
 Helytörténeti gyűjtemény
 Ádám Jenő Emlékház  (Itt született 1896-ban a későbbi Kossuth-díjas (1957) zeneszerző, karnagy, egyetemi tanár, érdemes művész (1955))
 Molnár Imre Citeragyűjtemény
 Csepel Autó Gyártmánymúzeum
 Hungaricum Gombfoci Háza Múzeum
Városi Galéria

 Díszpolgárai 

 Kossuth Lajos kormányzó
 Szilágyi Lajos főszolgabíró
 Gróf Bethlen István miniszterelnök
 dr. Scitovszky Béla belügyminiszter
 Kiss Tibor főszolgabíró
 Ádám Jenő zenetudós
 Jimmy Carter, az USA volt elnöke
 dr. Glatz Ferenc az MTA elnöke
 Vereczkei Ákos olimpiai bajnok kajakos
 Kardos István tanító

 Híres szigetszentmiklósiak 

 Dr. Czékus János Pál(1944. április 8.) vezérőrnagy, Magyarország NATO katonai képviselője (1999–2001), Szent-Györgyi Albert-díjas egyetemi tanár (1993)
 Czékus Lajos (1941. augusztus 14.), a Magyar Köztársaság sportérdemérem ezüst- és bronzfokozatával és MTV nívódíjával kitüntetett sportvezető, a Magyar Labdarúgó Szövetség ügyvezető igazgatója (1989–1991), majd főtitkára (1996–1998)
 Petri Sándor (1929. január – 2016. december 5.) FIFA játékvezető, a Magyar labdarúgó Szövetség főtitkára (1972–1973), újságíró (a Játékvezető lap főszerkesztője, a Labdarúgás c. lap társszerkesztője).

 Patai János református szuperintendens
 Ádám Jenő (1896. december 12. – 1982. május 15. Budapest): zeneszerző, kóruskarnagy, zenepedagógus
 Dolinay Gyula (1850. augusztus 14., Nagyharsány – 1915. február 18.) újságíró, ifjúsági író
 Károly György (*1953. augusztus 31. Budapest – 2018. október 26.) költő, író
 Leskovics Gábor (Lecsó, *1966. június 17.) magyar rockzenész, énekes
 Borsos Vilmos (1968) labdarúgókapus, vállalkozó
 Pál Utcai Fiúk zenekar
 Vereckei Ákos (1977. augusztus 26.) kétszeres olimpiai és hatszoros világbajnok kajakozó.
 Ivanics László (1966) válogatott labdarúgó, középpályás
 S. Becz Pál (1899–1972) költő, író. Válogatott verseit, novelláit, színdarabját tartalmazzák fia, dr. Becz Miklós által kiadatott Csendes lázadó, Őszintén és Melyik úton? című kötetek.
 Bíró Lajos, entomológus 1896 és 1902 között Német-Új-Guineában végzett természetrajzi és etnográfiai gyűjtést. Egykori lakóházán, a Rákóczi utcában emléktáblát helyeztek el 1956-ban.
 Kovács Endre Arnold, szaxofonművész és zeneszerző
 Békefi Viktória színésznő-énekesnő, a Sztárban sztár leszek első évadának győztese
 Zala Judit, csokoládékészítő (Sweetic Csokoládé Manufaktúra), aki számos nemzetközi díjas terméket alkotott meg és 2019-ben (társaival együtt) világbajnoki címet szerzett a Beriolett nevű bonbonnal. 2019-ben elnyerte a Pest Megye Év Iparosa Díjat, 2020-ban pedig Az év leginspirálóbb vállalkozója'' díjat
Somogyi György festőművész
Id. Nádasdy János festőművész
Kocsis László festőművész, grafikus 
Szabó Béla festőművész
Puha Ferenc festőművész
Pieronymus Kosch grafikusművész 
Zsin Judit szobrászművész

Sportélete

Labdasportok 
 Szigetszentmiklósi Testgyakorlók Köre - futball, asztalitenisz
 Szatelit Tenisz Klub
 Szigetszentmiklós Női Kézilabda Sport Egyesület
 Szigetszentmiklósi Kézilabda Sport Kör
 Batthyány Kázmér Gimnázium Diáksport Egyesület - kosárlabda
 Dunapart Sportegyesület - tenisz
 Sziget DSE Női Röplabda Szakosztály

Jégkorong 
 Szigeti Bikák Jégkorong Egyesület
Jégoroszlánok

Tánc sportok 
 Felamon Modern és Jazz tánc Egyesület
 Szigetszentmiklósi Testgyakorlók Köre - Ritmikus gimnasztika szakosztály
 DancEarth Táncsport Egyesület - akrobatikus rock&roll
 Mézeskalács Néptáncegyüttes
 Sziget Dance Táncsport Egyesület
 Sziget Diáksport Egyesület - Ritmikus gimnasztika szakosztály
 Szigetszentmiklósi Tornádó DSE Napraforgók Néptánccsoportja
Klassz-X Szabadidő-és TáncSport Egyesület

Kerékpár 
 Csepel-szigeti Kerékpáros Triatlon SE
 Szigeti Szabadidő És Kerékpáros Egyesület
 Szigetszentmiklósi Szabadidő és Kerékpáros Egyesület

Harci sportok 
 Acél Ököl Shaolin Kung Fu és Szabadidősport Egyesület
 Diák Vívóegylet
 Seinchin Karate Sportegyesület
 Sziget 2008 Judo Club
 Sziget SC Birkózó Szakosztály
 Sziget Szabad Íjász és Vívó Egylet
 Szigetszentmiklós - Tököl Sportegyesület - kickbox
 Szigetszentmiklósi Tőregylet

Horgászat 
 Csepel-sziget Horgász Egyesület
 Dolgozók Szigetszentmiklósi Horgász Egyesület
 Lakihegyi Szabadidő Sportegyesület - horgászat

További sportélet 
 Benfica-Mundiál 93 FC - asztali labdarúgás
 Griff Siklóernyős Club és Sportegyesület - siklóernyőzés
 Lakihegyi Szabadidő Sportegyesület - szabadidősport
 Szigeti Túrázók természetjáró csoport
 Szigetszentmiklós Petanque Club
 Szigetszentmiklósi Lovas Klub
 Szigetszentmiklósi Tornádó DSE Sakk szakosztály
 Szigetszentmiklósi Futó Klub Egyesület

Testvérvárosai 

  Haukipudas (1992 - Finnország)
  Gyergyószentmiklós (1996 – Székelyföld (Románia))
  Busko-Zdrój (2003 – Lengyelország)
  Specchia (2003 – Olaszország)
  Steinheim (2003 – Németország)
  Gorna Orjahovica/Горна Оряховица (2004 – Bulgária)
  Kocsani/Кочани (2004 – Észak-Macedónia)
  Muraszentmárton (Horvátország)

Jegyzetek

Források 
 Borovszky Samu: Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye

További információk 
 Szigetszentmiklós Önkormányzatának honlapja
 szigetszentmiklos.lap.hu
 Térkép Kalauz – Szigetszentmiklós
 Szigetszentmiklósi lakosok oldala 

Magyarország városai
Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye települései
Pest megye települései