Andornaktálya

Andornaktálya község Heves vármegyében, az Egri járásban.

Fekvése 
A Bükk-vidék Alföldbe simuló legdélibb nyúlványai között, az Egri-Bükkalja délnyugati szélén, az Eger-patak völgyében fekszik, a megyeszékhely Eger déli szomszédjában, azzal szinte teljesen egybeépülve. Településszerkezete szerint dombvidéki sorfalu; csaknem 5 kilométer hosszú.

A további szomszédos települések: északkelet felől Ostoros, dél felől Nagytálya, kelet felől Demjén, északkelet felől pedig Egerszalók.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 2501-es út, mely végighúzódik a teljes belterületén, ezen érhető el Eger és déli szomszédai felől is. Nyugati külterületeit érinti a 25-ös főút és az M25-ös autóút, valamint a 253-as főút is.

A község nyugati szélén húzódik a , amelyen már csak a kistályai részen található Andornaktálya megállóhely működik, az andornaki Andornaktálya alsó megállóhely nem.

Nevének eredete 
A nevében lévő „Andornak” régi magyar személynévből, a „tálya” pedig a francia „taille” (vágás, irtás) szóból ered, s arra utalhat, hogy a  vallonok, akik a 11. században Liège környékéről érkeztek Magyarországra, és Eger környékén meghonosították a szőlőművelést, szőlőtelepítés előtt kiirtották a domboldalak növényzetét. (Hasonló a zempléni Tállya nevének magyarázata is.)

Története 

Kistálya nevének első fennmaradt írásos említése 1382-ből való. Az egri prépost birtoka volt egészen a 20. századig.

1552-ben, Eger első ostromakor a falvak lakossága a környező riolittufába vájt barlanglakásokban rejtőzött el. A települések később kihaltak, majd újra benépesültek (Andornak 1564-ben, Kistálya 1690 körül). A barlanglakások később a Rákóczi-szabadságharc idején is menedéket biztosítottak a lakóknak.

Az egykori Andornak községben írta meg Petőfi Sándor 1844 februárjában „Eger mellett” című költeményét, amikor Eger felé utaztában megállt a helységben.

1916-ban Andornakon halt meg Mocsáry Lajos haladó demokrata politikus.

Andornaktálya 1939 szeptember 27-én jött létre Andornak és Kistálya egyesülésével. 1945-ig Borsod vármegye Mezőkövesdi járásához tartozott.

A település az egri borvidéken helyezkedik el, ezért lakosai hagyományosan mezőgazdasággal és bortermeléssel foglalkoznak. Napjainkban Andornaktálya az egri agglomeráció részeként egyre inkább kertvárossá válik, ahonnan a lakók jelentős része a megyeszékhelyre jár dolgozni.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Balogh László (független)
 1994-1998: Balogh László (SZDSZ)
 1998-2002: Daru Sándor (független)
 2002-2006: Daru Sándor (független)
 2006-2010: Daru Sándor (független)
 2010-2014: Vámosi László (Fidesz-KDNP)
 2014-2019: Vámosi László(Fidesz-KDNP)
 2019-től: Barczi Zsolt (független)

Népesség
A település népességének alakulása:

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a szlovák nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,8%-a magyarnak, 1,1% németnek mondta magát (16,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 49,8%, református 4,8%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 21,7% (22,3% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Mocsáry-kastély: klasszicista stílusú, Marco Casagrande tervei alapján épült, jelenleg fogyatékosok rehabilitációs otthona.
 Kerti gloriett: nyolc toszkán oszlopon gyűrűs kőpárkány, fölötte félgömb alakú kupola látható.
 Római katolikus templom: a korábban összedőlt templom helyén épült 1767 és 1779 között; Sarlós Boldogasszony tiszteletére van felszentelve; késő barokk stílusú.
 Sárga Zsidó kocsma: a jelenlegi Rákóczi u. 255. szám alatt állt; de már lebontották. Petőfi ebben a kocsmában írta Eger mellett című versét. 
 Pincerendszer és barlanglakások: a legenda szerint egészen Miskolcig el lehetett menni bennük.

Jegyzetek

További információk 
 Flaskay Mihály úszóbajnok is Andornaktályáról származik
 Andornaktálya a Google Maps-en
 Andornaktálya a wiki.utikonyvem.hu oldalán

Heves megye települései
Borsod vármegye települései