alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Vilina planina

Vilina planina Tamare Lujak je knjiga bajki koju čini jedanaest proznih celina. Knjiga je na netakmičarskom konkursu za neobjavljene radove u organizaciji Kluba "Branko Miljković" zadovoljila postavljene književne kriterijume i uvrštena među dela koja su dobila priliku da budu objavljena kroz suizdavački program Kluba. 

U Vilinoj planini je predstavljeno jedanaest bajki, a osim one po kojoj knjiga nosi naziv, tu su još i: Četvoroprsti, Dubrava, Zavet, Zorilo, Tandarić Mandarić, Ruža vetrova, Mojre, Mali beli Zec, Mazar i Gospa od Škrpjela. 

Kao vrsni poznavalac bajki ne samo sa evropskog područja već iz celog sveta, autorka izuzetno barata ikonografijom te pripovedačke forme. Njene bajke sadrže poruke i pouke, što ih čini pogodnim za vaspitavanje dece. Prenosi principe po kojima funkcioniše zajednica, što njen literarni rad, na neki način, čini još temeljnijim i svrsishodnijim. 

Autorka kroz različite bajke proteže iste motive (geografske motive, motiv zmaja, motive potrage za čudesnim predmetima, motiv venčanja kao srećnog kraja). Tako se u pričama javljaju zmajevi sličnih oblika i karakteristika; ponašanje vila, takođe, poštuje neki obrazac; posebno je prepoznatljivo višestruko pominjanje lekovitih biljaka kao zalog za ozdravljenje, ali i življenja u skladu sa prirodom. 

Tamni nanosi nisu strani bajkama Tamare Lujak, ona se nije opredelila za njihovu uprošćenu i zašećerenu medijsku verziju, već za onu bližu originalima, onu koja je balansirala između potrebe da se pouči, usmeri a da se, istovremeno, ne stvara potpuno lažna slika, opsena.

Na osnovu bajke Četvoroprsti rađena je pozorišna predstava.

Spoljašnje veze 
 Prikazi knjige
Zvanična internet prezentacija Tamare Lujak

Knjige 2006.
Authority control 2
Vukove bogaze

Vukove bogaze su naziv za godišnju planinarsku manifestaciju (pohod) koja se održava svake godine na brdu Gučevo kraj Loznice u Srbiji.

Eksterni linkovi 

 Popis tradicionalnih akcija Planinarskog saveza Srbije

Planinarstvo
Manifestacije u Srbiji
Helvetia

Za ostala značenja v. Helvetia (razvstavanje).

Helvetia je rimsko ime za drevnu regiju Evrope smještenu na visoravni između Alpa i Jure. Helvetia odgovara današnjoj zapadnoj polovici Švicarske, a ime se i danas koristi kao pjesnička metafora.

Ime su dobili po Helvetzima, keltskom plemenu koje je 1. vijeku pne. doselilo iz današnje južne Njemačke u Švicarsku. S vremenom su se sukobili s Rimljanima, te ih je Cezarova vojska porazila 58. pne.. Rimsko Carstvo je formiralo provinciju Helveciju u današnjoj Švicarskoj godine 15. pne.. 

Švicarska danas koristi latinski naziv kada je neprikladno da se koristi jedna ili sva četiri naziva na službenim jezicima. Tako se ime pojavljuje na poštanskim markama, kovanicama i sl. Puno ime Confœderatio Helvetica se koristi za mnoge svrhe, kao što je švicarski ccTLD - .ch.

Drevni naziv se koristi kao osnov riječi za Švicarsku u mnogim jezicima kao što je irski - An Elvéis - i grčki - Ελβετία (Elvetia).

Eksterni linkovi 

 Swiss history
 Dictionary definition
 Irish-English dictionary page, showing the Irish term for Switzerland 

Švicarska
Terah

Terah ili Térach () je prema Bibliji bio Abrahamov otac.

Biblijske ličnosti
Arpahšad

Arpahšad ili Arfaksad (אַרְפַּכְשַׁד / אַרְפַּכְשָׁד "iscjetitelj; spasitelj", standardni hebrejski , tiberijski hebrejskio  / {{Unicode|ʾArpaḵšāḏ}}, arapski أرفخشذ Ārfakhshad.) bio je jedan od pet sinova Šema, sina Noe (Knjiga postanka 10:22,24;11:12,13; 1. Knjiga kronika 1:17,18). Njegova braća su bili Elam, Asshur, Lud i Aram; on je predak Abrahama. 
Arpahšadov sin se zove Šelah, osim u Septuaginti, gdje se naziva Cainan (קינן), a Šelah navodi kao Arpahšadov unuk.

Biblijske ličnosti
Ham (sin Noin)

Ham ili Šam ( ; arapski: ), je prema Genealogija Postanka, bio sin Noe i otac Kuša, Misraima, Puta, i Kanaana.

Hamovi potomci su postali razni crni narodi koji su naselili afrički kontinent i dijelove Arabiskog poluotoka. Kušovi potomci su se naselili u Etiopiji, Misraimovi u Egipz, Putovi u Libiji, a Kaananoviu Palestini te stvorili gradove kao što su Sidon, Tir i Kartaga te, između ostalih, bili preci Feničana.

Uz Hama se vezuje biblijska priča o prokletstvu Hamovom koje je kršćanima svojevremeno služilo kao teološko opravdanje za rasizam i porobljavanje afričkih naroda.

Po Hamu su se također nazivali hamitski narodi i hamitski jezici - klasifikacija koja je danas napušten.

Eksterni linkovi 
 Table of Nations

Biblijske ličnosti
Šelah

Šelah ili Šela (שֵׁלָה "Peticija", standardni hebrejski Šela, tiberijski herbejski Šēlāh) je ime dve ličnosti koje spominje Biblija:

 Sin Arpahšadov, te unuk Šemov. U Septuaginti se, međutim, kao Arpahšadov sin spominje Kainan, što znači da je Šelah Arpahšadov unuk. Šelah je imao trideset godina kada mu se rodio prvi sin Eber, i živeo do dobi od 433 godine.
 Sin Judin, koji nije hteo biti Tamarin suprug. (Knjiga Postanka 38:5,11,14,26; 46:10; Brojeva 26:20; 1. knjiga kronika 2:3; 4:21) Postao je otac Era i Laadaha, pretka Šelanita.

Biblijske ličnosti

fa:شالح پسر یهودا
God

God ili godišnji prsten je naziv za prirast drva u debljinu kod višegodišnjih golosjemenjača i drvenastih dvosupnica. Godovi se na poprečnom presjeku drva vide kao koncentrični prstenovi.

Godovi nastaju tako da se djelovanjem embrionalnih stanica na vršku razvija novo tkivo, iz koga procesom diferencijacije nastaju osnovno tkivo, žile i kožno tkivo mladog drveta. Žile su kod golosjemenjača i dvosupnica poredane u krugu, a između njih u radijalnom smjeru teku parenhimatske zrake srčike. 

U toku vegetacijske sezone nije rad tvornog tkiva jednako intenzivan. U rano proljeće nastaju veliki elementi (stanice). Tokom ljeta počinju se razvijati sve manji i manji elementi, da bi krajem ljeta i početkom jeseni diobe nestale. Zbog toga se na poprečnom presjeku drva vidi jasna granica između drva starijeg i drva mlađeg goda. 

Brojanje godova je metoda kojom se određuje starost drva. Godovi također služe za datiranje određenih godina, a ta se metoda, koju je razvio A. E. Douglass, naziva dendrokronologija.

Eksterni linkovi 

 Henri D. Grissino-Mayer's Ultimate Tree Ring Web Pages 
 The Laboratory of Tree-Ring Research
 Wiener Laboratory for Aegean and Near Eastern Dendrochronology at Cornell University
 Dendrochronology on musical instruments and art objects
 University of Tennessee Dendrochronology 
 Oxford Dendrochronology Laboratory
 University of Victoria Tree Ring Laboratory 
 WST Online Glossary of Dendrochronology  at ETH Zurich
 Mount Allison University Dendrochronology Laboratory 
 Linda Brubaker, UW professor of dendrochronology,  shows how dendrochronological research helps us reconstruct prior climate conditions and advance our knowledge of the effects of global climate change
 Nottingham Tree-Ring Dating Laboratory

Kronologija
Drveće
Guma

Guma ili elastična guma je mehanički čvrst i izvanredno elastičan materijal koji se dobija od kaučuka postupkom vulkanizacije.

Eksterni linkovi 

 International Rubber Research & Development Board 
 History of the International Rubber Industry from 1870-1930 from EH.NET 
 Rubber Board Of India 
 Rubber Division of ACS 
 Rubber timeline
 Stop Firestone's Use of Child Labor in Rubber Production

 
Prirodni materijali
Organski polimeri
Kultura grobnih humaka

Kultura grobnih humaka je naziv za arheološku kulturu koja je nakon kulture Unetice dominirala Centralnom Evropom od cca. 1600. do 1200. pne. Kao što i samo ime sugerira, glavna karakteristika su joj bili grobni humci (tumuli).

V. također 
 Kultura pehara
 Kultura polja urni

Izvori 
Wangbickler, Michael. 1996-1997. "Origin of the Celts". Celtic Corner. http://www.celticcorner.com/index.html

Arheološke kulture
Kulture bronzanog doba
Praistorija na tlu Srbije
Praistorija na tlu Vojvodine
Cikladska civilizacija

Cikladska ili Kikladska civilizacija (također poznata kao Cikladska kultura ili Cikladski period) je kultura ranog bronzanog doba koja se razvila na Cikladima u Egejskom moru, te svoj najveći uspon imala u periodu 3000. pne.-2000. pne..

Historija 

Cikladska kultura koja je pokrivala kasni neolitik i rano bronzano doba je najpoznatija po shematskim plošnim ženskim idolima koji su isklesani izčistog bijelog mramora. Ona je prethodila velikoj civilizaciji srednjeg bronzanog doba ("minojskoj") kulturi koja se razvila na Kritu, na jugu. Mnoge od tih figurica su pljačkane iz grobova kako bi se zadovoljila potražnja za cikladskim artefaktima koja se razvila početkom 20. vijeku. Samo 40% od oko 1.400 pronađenih figurica imaju poznato porijeklo, jer su pljačkaši uništili dokaze.

Cijladska kultura se još prije 4000. pne. razvila kao posebna neolitska kultura koja je uzimala elemente iz Anadiolije i grčkog kopna. Temelj joj je bio uzgoj pšenice i divljeg ječma, ovaca i koza, svinja, te lov na tune. Nalazišta Saliagos i Kephala (na Keosu), sugeriraju korištenje bakra. Nijedan od malih cikladskih otoka nije mogao podržavati više od par tisuća stanovnika, ali su svejedno pronađeni dokazi o brodovima koje je pokretalo po pedeset veslača. Ti su otoci izgubili na važnosti kada se stvorila bolje organizirana i efikasnija civilizacija na Kreti, a jedini izuzetak je bio Delos, koji je stvorio reputaciju utočišta koje će se očuvati sve do klasičnog perioda (v. Delski savez).

Kronologija cikladske civilizacije se dijeli u tri perioda: rani, srednji i kasni cikladski period. Rani period, koji je počeo oko 3000. pne. prešao je u s arheološke strane manje bogati srednji cikladski period cca. 2500. pne.. Do kraja kasnog cikladskog perioda (cca. 2000. pne.) stvorila se konvergencija cikladske i minojske civilizacije.

Postoje izvjesno nesuglasje između dva metoda periodizacije cikladske civilizacije, "kulturnog" i "kronološkog." Pokušaj da ih se spoji je vazan uz razne kominacije, od kojih su neke spomenute doljethem lead to varying combinations; the most common are outlined below:

Arheologija 
Kultura kopnene Grčke koja je bila suvremena cikladskoj kulturi se naziva heladička.

Povezano 
 Cikladska umjetnost
 Muzej cikladske umjetnosti Goulandris

Izvori 

Egejska kultura
Antička Grčka
Helenski kalendar

Helenski kalendar ili bolje reći Helenski kalendari, pošto nije bio samo jedan kalendar koji se koristio u celoj staroj Grčkoj, počinjao je ubrzon nakon junskog/lipanjskog solsticija, u vreme kada zvezda Sirijus izlazi odmah nakon trenutka zore, tj. u vreme helijakalnog izlaska ove zvezde. Zvezda je u tom trenutku bila nevidljiva zbog sunčevog sjaja, tako da se trenutak nove godine morao izračunati astronomski (ali na drugom mestu se tvrdi da je "Teoretski, egipatska građanska godina počinjala kada je Pseća zvezda, Sirijus, ili egipatski Sotis, mogla prvi put biti viđena na istočnom horizontu baš pred izlazak Sunca..."). Prema Hiparhu, grčkom astronomu iz 2. veka pne., Sirijus je sa Suncem, na geografskoj širini Rodosa, izlazio 19. jula/srpnja, oko mesec dana posle dugodnevice (letnjeg solsticija). Pošto su u ovo vreme godine počinjale najveće vrućine, a Sirijus je nazvan Pseća zvezda (kako je gore pomenuto) jer se nalazi u sazvežđu Veliki pas, to je nastupajući period nazvan "Pasjim danima" ili "Pasjim vrućinama" ili vremenom.

Kako Karl Kerenyi ukazuje (Kerenyi 1976, pp 29ff), dolazak najgorih, ubilačkih, vrućina baš i nije najočiglednija početna tačka za kalendar koji bi se koristio u Grčkoj. Ali zato u Egiptu, kalendarska godina, označena letnjim rastom Nila, počinje izlaskom Sirijusa (Sothis u egipatskom kalendaru). Kalendarski sistemi su uvek deo najdublje nataloženih slojeva kulture i Kerenyi primećuje: "Posrednica je jedino mogla biti Minojska civilizacija", čiji je proučavalac, grčki arheolog Spyridon Marinatos, povezao orijentacije Minojskih palata sa letnjim izlaskom Sirijusa.

Vodeća religijska i politička mesta na helenskom kopnu su počinjala svoj kalendar izlaskom Sirijusa: Olimpija, Delfi, Atina (videti Atički kalendar), Epidaur i drugi grčki polisi sa mikenskim poreklom.

Literatura 
 
 "chronology." Encyclopadia Britannica from Encyclopadia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite. (2007).

Kalendari
Posebni kalendari
Antička Grčka
Ibrahima Gueye

Ibrahima Gueye (Pikine, 19. veljače 1978.) je senegalsko-bugarski nogometaš koji trenutno igra u Lokerenu kao branič. U karijeri je igrao za senegalske momčadi Dakar UC i AS Douanes. U ljeto 2001. godine potpisuje za bugarski tim CSKA Sofija, gdje igra 5 godina. Početkom 2006. godine pristupa turskom Samsunsporu gdje igra do ljeta kada potpisuje za Crvenu zvezdu. Za beogradski klub igra do 2009. kada polusezonu provodi u saudijskom klubu Al-Ahli SC. Godine 2009. prelazi u Lokeren.

Za reprezentaciju Senegala nastupio je 2 puta, što je razlog zašto nikada nije zaigrao za Bugarsku, čije držaljanstvo ima.

Fudbaleri ili nogometaši Crvene zvezde
Senegalski fudbaleri
Bugarski fudbaleri
Nebeski disk Nebra

Nebeski disk Nebra je bronzani disk promjera 30 cm, obojen plavo-zelenom bojom i ukrašen zlatnim simbolima. Oni se tumače kao sunce ili pun mjesec, polumjesec, zvijezde (uključujući nakupinu koja se tumači kao Plejado). Dva zlatna luka s obje strane, koja označavaju ugao između solsticija, su dodani kasnije. Konačno je dodan još jedan luk na dnu okružen s nekoliko crta (nejasnog značenja, najčešće tumačen kao Solarni splav s mnogim veslima, kao Mliječni put ili duga).

Disk se pripisuje arheološkom nalazištu Nebra u njemačkoj državi Saska-Anhalt, a asocijacijski datira na cca. 1600. pne.. Povezuje s kulturom Unetice iz bronzanog doba.

Eksterni linkovi 
 
 Brief description
 Official Landesmuseum website with spectacular microphotos (German, with some English translation) 
 Video of BBC Horizon documentary on Google Video
 Transcript of BBC Horizon documentary on the disc
 http://www.physorg.com/news11357.html
 Article by archaeologist Schlosser about the possible interpretation of the disc (German) 
 Translation of German newspaper article about trial of looters and authenticity of the disc
 Article on non-calendrical interpretation espoused in 'Antiquity'.

Arheološki artefakti
Bronzano doba
Arheoastronomija
Nacionalni arheološki muzej

Nacionalni arheološki muzej se može odnositi na:
 Nacionalni arheološki muzej (Napulj)
 Nacionalni arheološki muzej (Bugarska)
 Nacionalni arheološki muzej Atene
 Nacionalni arheološki muzej Španije
Boğazkale

Boğazkale je gradić i sjedište istoimenog distrikta u Provinciji Çorum u turskoj regiji Crno More.

Geografske karakteristike 
Boğazkale leži udaljen oko 87 km od administrativnog centra - Çorum. To je gradić od 1 356 stanovnika, smješten u ruralnom području na cesti između Çoruma i Yozgata.

Historija 
Boğazkale je naselje u kraju koji je svoj prvi prosperitet imao za Hetita. 
Zbog tog je danas poznat po svom arheološkom nalazištu u kom se nalaze ostatci hetitskog grada Hattusa, pored tog tu je i nalazište Yazılıkaya. Zbog tog ga svake godine posjećuje puno turista. 

Inače se u prošlosti zvao Boğazköy.

Boğazkale je član Evropskog udruženja historijskih gradova i regija (EAHTR), organizacije sa sjedištem u Norwichu.

Izvori

Vanjske veze 
 Hattusa - Boğazköy 

Gradovi u Turskoj
Vransko jezero

Vransko jezero s površinom od 30,16 km² najveće je prirodno jezero u Republici Hrvatskoj. Dugo je 13,6 km a široko od 1,4 do 3,5 km. Površina mu je iznad a dno ispod morske razine. Največa dubina iznosi 3,9 m. Jezero je kanalom Prosika, prokopanim 1770 g., a proširenim 1953. g. dužine 850 m i širine dna 8,0 m povezano s morem.

Park orirode 
Kao jedno od rijetkih gotovo netaknutih prirodnih staništa ptica vodarica, sa izvorima pitke vode te područje posebne specifičnosti i bioraznolikosti, 21.07.1999. g. Vransko jezero sa okolnim područjem proglašeno je Parkom prirode. Granice Parka smještene su između Pirovca i Pakoštana. Park je velik 57 km2, a najveći dio 30,2 km2 odnosi se na Vransko jezero položeno u pravcu sjeverozapad - jugoistok i pružajući se paralelno s morskom obalom od koje je mjestimično udaljen na manje od kilometra.

Ramsarsko područje 
Jeezero je smješteno u plitkom kraškom koritu i odvojen od mora uskim krškim grebenom. Značajne sezonske varijacije vodostaja i saliniteta, zbog prodora morske vode kroz propusni krš, stvorile su uslove za razvoj vrlo specifičnih staništa. Najplići sjeverozapadni dio lokaliteta ima tršćake, poplavne ravnice i sezonski poplavljene oranice; brežuljci uz istočnu obalu prekriveni su tipičnim mediteranskim šikarom, dok je donja zapadna obala više kamenita.
 
Neka od tih područja uključena su u popis zaštićenih staništa EU Natura 2000. Lokalitet je gniježđenje, zimovanje i odmorište za mnoge ugrožene vodene ptice kao što su obična pohara, pjegavi grč i baillonov grč. Mjesto također pruža stanište kritično ugroženoj evropskoj jegulji. Jegulja, koja je uz riječnu babicu jedina autohtona riblja vrsta jezera, strogo je zaštićena na području Parka prirode Vransko jezero. Ova je životinja pravi prirodni fenomen. Mrijesti se u dalekom Sargaškom ili Sjevernoatlanskom sargaškom moru. Mlade i male jegulje s tih mjesta putuju potom toplom Golfskom strujom prema Jadranskom moru i stižu i do Vranskog jezera. Spolno zrele vraćaju se opet u sjeverne vode gdje i ugibaju nakon mriještenja. 

Tokom kišne sezone močvarna područja reguliraju poplave, dok tršćaci pročišćavaju vode od gnojiva koje se melioracijskim kanalima unose u jezero, ugrožavajući njegovu eutrofikaciju.

Značajne prijetnje lokalitetu, poput spaljivanja trske, ilegalnog ribolova i lova, značajno su ublažene od uspostave zaštićenog područja i nastavljaju se rješavati kroz lokalnu edukaciju i provedbu plana upravljanja.

Reference

V. također 
 Vransko jezero (Cres)

Vanjski link 
 jezero.hr Vransko jezero

Jezera u Hrvatskoj
Ramsarska područja u Hrvatskoj
Parkovi prirode u Hrvatskoj
Ajax

Ajax se može odnositi na:
 Ajax Amsterdam - nogometni klub
 Ajax - konj
 HMS Ajax - brod britanske ratne mornarice 
 Operacija Ajax
Sem

Sem, Sim ili Šem (; grčki: Σημ, Sēm; arapski: ; Giz: Sham; "ugled; blagostanje; ime") bio je jedan od sinova Noe u biblijskoj tradiciji. Najčešće se opisuje kao najstariji sin, iako ga neke tradicije navode kao drugog sina.

Djeca Sema su bili Elam, Ašur, Aram, Arpahšad i Lud, kao i kćeri. Abraham, patrijarh Hebreja, bio jedan od Arpahšadovih potomaka.

Sem se tradicionalno smatra praocem nekoliko naroda Bliskog Istoka koji potječu od njegovih sinova - Elamiti, Asirci, Hebreji, Arapi), Lidijci i Sirijci). 

Od Sema dolazi izrazi semitski narodi i semitski jezici.

Vanjski linkovi 
 Table of Nations

 GENEALOGY OF MANKIND from Adam to Japheth, Shem, and Ham: click'''

Biblijske ličnosti
Aron

Aron ili Aaron (), ili Aaron Levistki (tradicionalno cca. 1200. pne.), bio je po jevrejskoj tradiciji Mojsijev brat. Prvi put je spomenut u pripovesti o Mojsijevom viđenju na brdu Horiv (Iz 4, 14) kada ga je Jahve naznačio za Mojsijevog pomoćnika. Jahve je nakon toga naznačio njega i njegove naslednike sveštenicima (Iz 28 i 29; Br 8 i 18) uprkos njegovom učešću u pravljenju zlatnog teleta (Izl. 32, 1-6). Sila njegovog svešteničkog posredovanja je naglašena u priči o zaustavljanju zaraze (Br 17, 1 - 8). Aronovo sveštenstvo, čiji je glavni zadatak bio prinošenje žrtava prihvatljivih Bogu, dao mu je jedinstveni položaj. On je bio glava svojih sinova i Levita. On sam je prinosio tamjan u Svetinji nad Svetinjama i posredovao između Boga i ljudi. I, on je poput kralja bio pomazan i krunisan diademom i tiarom (Izl. 28).

U hrišćanskoj teologiji on je prototip Hrista. Ovako shvaćen, Aron je, u poslanici Jevrejima u kojoj je naglašena nadmoćnost golgotske žrtve nad žrtvovanjem životinja koje je vršilo aronovsko sveštenstvo bio zamenjen Hristom.

Pogledaj još: 
 Biblija
 Stari zavet

Biblijske ličnosti
Amram

U Bibliji Amram (עַמְרָם "Prijatelj najvišeg (Boga"), ili "Narod je oduševljen" standardni hebrejski , tiberijski hebrejski ) se spominje kao Levit, sin Kohatov, muž i nećak Jokevede te otac Aarona, Mirijam i Mojsija. Spominje se u Knjizi Izlaska.

V. također 
 Imran (otac Mojsijev) za muslimansko viđenje Amrama

Biblijske ličnosti
Jokeved

Prema Hebrejskoj Bibliji Jokeved ili Johaveda (Jochebed, Yochéved) (יוֹכֶבֶד / יוֹכָבֶד "Gospodar je slava", Standardni hebrejski Yoḫéved / Yoḫáved, tiberijski hebrejski Yôḵéḇeḏ / Yôḵāḇeḏ) bila je supruga Amramova. Amram je također njen nećak, Kohat'ov. Jokeved je majka Aarona, Mojsija, i Mirijam (Knjiga Izlaska 6:20).

V. također 
 Izlazak (Biblija)
 Mojsije

Biblijske ličnosti
Rumunjska Wikipedija

Rumunjska Wikipedija (skr. ro.wiki ili ro.wp) je izdanje Wikipedije na rumunjskom jeziku. Započeta je u julu 2003. godine, a do septembra 2007. je dobila preko 75.000 članaka. 

Jedna od specifičnosti rumunjske Wikipedije jest da se korisnici međusobno obraćaju s "vi" umjesto s "ti", što je kao neslužbeno pravilo usvojeno početkom 2006. godine.

U septembru 2007. rumunjska Wikipedija je imala preko 40.000 registriranih korisnika i 23 administratora.

Reference

Vanjski linkovi 
 Rumunjska Wikipedija

Wikipedije na raznim jezicima
Donji Dobretin

Donji Dobretin je selo u Baniji, u opštini Dvor, Hrvatska.

Stanovništvo

Nacionalni sastav, 1991. 

Naselja u Sisačko-moslavačkoj županiji
Pitomi kesten

Pitomi kesten (Castanea sativa, porodica Fagaceae) je listopadno drvo visine 20-30 metara i sa promjerom stabla i do 2 metra. Krošnja je gusta i dobro razvijena. Listovi su naimjenični, lancetasti i nazubljeni, 8–25 cm dugi i 4–8 cm široki.

Izgled 

Muški cvjetovi u grupama od po 3 ili više formiraju 10–30 cm duge prividne klasove. Pri njihovim osnovama nalaze se ženski cvjetovi, koji su u grupicama od 3-7 cvjetova smješteni u zajednički omotač, kupulu. Cvjetaju u junu, znatno poslije listanja. Plod je orašica (kesten) sa kožastom, sjajnom tamnosmeđom ljuskom. U zajedničkoj kupuli se obično razvijaju po 3 ploda, rijetko kad jedan. Kupule su loptaste, kožaste i gusto pokrivene igličastim bodljama, opadaju u oktobru.

Rasprostranjenost 

Raste u mediteranskim i submediteranskim prostorima sa vlažnom klimom i dugim vegetacionim periodom. Ne trpi kasne proljetne i rane jesenje mrazove. Najbolje uspjeva na plodnim, dubokim, umjereno vlažnim zemljištima sa pH vrijednostima od 4-5 (kisela sredina). Rijetko kad raste na krečnjaku. Rasprostranjen je u velikom djelu Evrope i u sj. Africi, i smatra se da potiče iz Male Azije.

Voće
Katalonska Wikipedija

Katalonska Wikipedija je izdanje Wikipedije na katalonskom jeziku, među katalonskim govornicima poznata kao Viquipèdia. 

Smatra se jednom od najstarijih izdanja Wikipedije, s obzirom da je stvorena 16.3. 2001., samo nekoliko minuta nakon prve ne-engleske Wikipedije njemačke. Tog je dana Jimmy Wales objavio kako želi stvoriti Wikipedije na drugim jezicima, a izrijekom je spomenuo da postoji posebvan interes za katalonsko izdanje.  Dva mjeseca nakon toga, bila je jedina ne-engleska Wikipedija koja je sadržavala članke.

Prvo uređivanje ne-engleske Wikipedije je zabilježeno na katalonskoj glavnoj strani u 21:07 UTC 16.3. 2001. Prvi ne-engleski članak datira od 17.3. 01:41 UTC u člnaku:ca:Àbac.

Nakon određenog vremena domena se promijenila u ca.wikipedia.com a kasnije u ca.wikipedia.org. Oko 2003. je Wikizajednica za ovu Wikipediju počela koristiti izraz "Viquipèdia", što je kasnije na katalonskom postao sinonim za sve Wikipedije. Godine 2005. je registrirana domenawww.viquipedia.net koja se preusmjerava na ca.wikipedia.org. Godine 2007. je registrirana domena www.viquipedia.cat koja se također preusmjerava na katalonsku Wikipediju.

Prvi registrirani korisnik bio je AstroNomer, a njegov račun je korišten samo za testove, dok je prvi korisnik s dugotrajnim doprinosima bio Cdani, koga je citirala poruka Jimboa Walesa.

Miljokazi i historijske naslovne stranice 
 Dana 16.11. 2004. dosegla je broj od 10.000 članaka.
 19.11. 2005 dosegla je broj od 20.000 članaka.
 6.5. 2006. dosegla je 30.000 članaka.
 20.9. 2006. dosegla je 40.000 članaka.
 4.1. 2007. dosegla je 50.000 članaka.
 15.5. 2007. dosegla je 60.000 članaka.
 29.7. 2007. dosegla je 70.000 članaka.
 31.8. 2007. dosegla je 75.000 članaka.

30.9. 2007. katalonska Wikipedija je imala preko 80.000 članaka.

Izvori

V. također

Eksterni linkovi 

  Internet Archive - Naslovna stranica 27.3. 2001.

Katalonski jezik
Wikipedije na raznim jezicima
Hebrejska Wikipedija

Hebrejska Wikipedija je izdanje Wikipedije na hebrejskom jeziku čiji originalni naziv glasi ויקיפדיה: האנציקלופדיה החופשית (Wikipedia: HaEntziklopedia HaHofshit . Ovo izdanje je pokrenuto u julu 2003. godine, a do 17.7. je imalo preko 60.000 članaka.

Miljokazi 
 8.7. 2003: Pokrenuto hebrejsko izdanje Wikipedije.
 25.10. 2003: Napisan 1000. članak.
 22.7. 2004: Prvi susret hebrejskih Wikipedijanaca u Tel Avivu.
 septembar 2004:10.000 članaka na hebrejskoj Wikipediji.
 20.9. 2004: Hebrejska verzija članka Zastava Kazahstana postaje milijunti članak na svim Wikipedijama.
 maj 2005. Hebrejska Wikipedija ima 20.000 članaka.
 jul 2006. Hebrejska Wikipedija ima 40.000th članaka.
 24.12. 2006: Napisano 50.000 članaka.
 jul 2007: Napisano 60.000 članaka.

Specifičnosti 
Hebrejska Wikipedija se ističe velikim brojim kvalitetnih članaka posvećenih matematici, kao i židovskoj, odnosno historiji Izraela te vojnoj historiji.

Jedan od njenih specifičnosti je i Projekt: Izbori u u Izraelu koja daje izuzetno detaljne podatke o svim izborima ikada održanim u Izraelu od njenog nastanka do izbora održanih u aprilu 2006. Ostali projekti koji su zapaženi se tiču gotičke arhitekture (:he:אדריכלות גותית), izraelskuihj željeznica, Londona, Disneyevih tematskih parkova i sl.

Godine 2006. je pokrenut Projekt Elef Millim  (srpskohrvatski: Projekt tisuću riječi); njegova svrha je obogatiti Wikipediju sa što više slobodnih slika, zbog čega izraelski Wikipedijanci često odlaze na izlete s ciljem da snime što više fotografija.

U julu 2006. hebrejska Wikipedija je imala jedan od najvećih brojeva bajtova po članku, te najveći među svim Wikipedijama s više od 20.000 članaka.

Specifičnost izraelske Wikipedije je u tome što se za brisanje članka ne traži opći konsenzus, nego većina od 55 % sudionika rasprave, pri čemu pravo glasa imaju samo korisnici koji su registrirani najmanje mjesec dana, odnosno koji su napravili 100 uređivanja u posljednjih 90 dana. .

Napomene

Eksterni linkovi 

  Hebrejska Wikipedija

Hebrejski jezik
Wikipedije na raznim jezicima
Češka Wikipedija

Češka Wikipedija () je izdanje Wikipedije na češkom jeziku.

Stvorena je u Novembru 2002. godine na molbu tadašnjeg češkog urednika esperanto Wikipedije. U to vrijeme je Wikipedija koristila UseMod softver. Tri stranice prve češke verzije su izgubljene prilikom prijelaza na MediaWiki. Najstarija trenutno dostupna verzija naslovne stranice datira od 14.11. 2002. Češka Wikipedija je dosegla broj 1000 članaka, uglavnom posvećenih esperantu, dana 20.10. 2003.

U junu 2005. godine češka Wikipedija je dosegla broj od 10.000 članaka, a broj od 20.000 članaka u decembru iste godine. Glavna stranica je nakon dosezanja ovog miljokaza redizajnirana. 2015. bilo je više od 346.000 članaka, 19 administratora, preko 22.000 registriranih korisnika.

Vanjski linkovi 

 Češka Wikipedia 
 Kronika češke Wikipedije
 Članak o svađama na češkoj Wikipediji

Češka
Danska Wikipedija

Danska Wikipedija je izdanje Wikipedije na danskom jeziku. Dana 2.10. 2007 je imala preko 70.300 članaka. S obzirom da je međusobno razumljiv sa švedskim i norveškim, administratori danske Wikipedije surađuju s administratorima te dvije Wikipedije kroz Skanwiki sekciju Wikimedijinog sajta Meta-Wiki.

V. također 
 Norveška Wikipedija
 Švedska Wikipedija

Vanjske veze 

 Danska Wikipedija
 Meta: Skanwiki
 Report from the Danish Wikipedia, Wikipedia Signpost, 25 September 2006.

Wikipedije na raznim jezicima
Slovačka Wikipedija

Slovačka Wikipedija (Slovenská Wikipédia) je izdanje Wikipedije na slovačkom jeziku. Pokrenuta je u oktobru 2003. godine, a aktivnom je postala u ljeto 2004. godine. 

U septembru 2005. je prešla prag od 15.000 članaka, a prag od 50.000 članakaje prešla u augustu 2006. godine. 22.9. 2007. slovačka Wikipedija je imala preko 81.000 članaka. To je čini jednom od najvećih Wikipedija na slavenskim jezicima.

Vanjski linkovi 

 Slovačka Wikipedija

Wikipedije na raznim jezicima
Wikipedija
Esperanto Wikipedija

Esperanto Wikipedia je izdanje Wikipedije na esperantu. Započeta je u decembru 2001. kao jedanaesto po redu jezično izdanje Wikipedije (zajedno s Baskijske Wikipedije).

Danas predstavlja drugu po veličinu Wikipediju na umjetnom jeziku (iza Volapük Wikipedije). U julu 2007. je imala preko 86.000 članaka.

Esperanto Wikipedija je započela s 139 članaka iz Enciklopedio Kalblanda od Stefanoa Kalba. 

Također sadrži, preuzet s dozvolom, sadržaj Enciklopedio de Esperanto iz 1933 godine.

Vanjske veze 

 Esperanto Wikipedia

Wikipedije na raznim jezicima
Esperanto
Volapük Wikipedija

Volapük Wikipedija (Vükiped) je verzija Wikipedije na Volapüku. Stvorena je 2004. godine, a dana 8.9. 2007. je imala preko 100.000 članaka. U ljeto 2007. ova Wikipedija je zabilježila ubrzan rast zahvaljujući automatskim unosima kratkih članaka o evropskim općinama i američkim gradovima koje je načinio bot. Tako je na početku juna imala 5.000 članaka da bi do septembra imala njih 110.000 članaka.

Volapük Wikipedia je često kritizirana zbog niske dubine članaka (gotovo0) te korištenja botova za kopiranje članaka s drugih Wikipedija. Odgovarajući na kritike, administrator Volapük Wikipedije je napisao: "Mislio sam da mogu potaći nove ljude na učenje jezika tako da učinim nešto pomalo ludo -- kao povećanje Volapük wikipedije što je brže moguće, s Python programima za kopiranje i prebacivanje podataka na prethodno prevedene template".

Reference

External link 
 Glavna stranica Volapük Wikipedije

Wikipedije na raznim jezicima
Norveška Wikipedija

Norveška Wikipedija (Norsk Wikipedia) je naziv za jedno od dva izdanja Wikipedije na norveškom jeziku, odnosno izdanje koje koristi dijalekte Bokmål i Riksmål. To je originalna Wikipedija na norveškom jeziku, koja je započeta 26.11. 2001. godine, a na njoj se osim ta dva dijalekta mogao koristiti i Nynorsk. 31.7. 2004. je započeta nova Wikipedija, koja je koristila samo Nynorsk, a nakon glasanja 2005. godine se na originalnoj norveškoj Wikipediji koristi samo Bokmål i Riksmål.

Do februara 2007. Bokmål/Riksmål izdanje Wikipedije je imalo preko 100.000 članaka. . Dana 23.9. 2007. Bokmål/Riksmål verzija je imala preko 135.000 članaka.

Norveški, danski i švedski jezik su međusobno razumljivi jezici te se njihovi govornici lako sporazumijavju. Norveške Wikipedije stopga surađuju s drugim skandinavskim Wikipedijama kroz Skanwiki sekciju Wikimedijinog Meta-Wiki sajta. To je, između ostalog, omogućilo zajedničke izabrane članke na sve tri Wikipedije.

Iako je dvoslovnik ISO 639 kod za Bokmål nb, Bokmål i Riksmål norveška Wikipedija i dalje koristi no.wikipedia.org, a razlog je u tome da je no kod poznatiji. Nynorsk kod je nn, a Nynorsk Wikipedia je hostirana na nn.wikipedia.org.

V. također 
 Danska Wikipedija
 Švedska Wikipedija

Izvori 
 (16.5. 2005). Fragmentation and cooperation on Scandinavian Wikipedias. Wikipedia Signpost.

Eksterni linkovi 

 Norwegian Wikipedia (Bokmål and Riksmål)
 Norwegian Wikipedia (Nynorsk)
 Meta: Skanwiki
 Wikimedia Norge, interim website on meta

Wikipedije na raznim jezicima
Finska Wikipedija

Finska Wikipedija je izdanje Wikipedije na finskom jeziku. Dana 17.7. 2007. je bila trinaesta Wikipedija po veličini s 123.000 članaka.

Projekt Wikipedije na finskom jeziku je započet krajem 2002, ali je bio u primitivnom stadiju veći dio 2003. godine. Razvoj se nešto ubrzao s uvođenjem Faze III MediaWiki softwarea krajem novembra 2003, te se nastavio kroz 2004. U proljeće 2005. godine, projekt je počeo naglo rasti, prvenstveno zahvaljujući medijskom eksponiranju u Finskoj, kao sazrijevanjem sadržaja na Wikipediji.

Miljokazi 
 1.000 članaka - septembar 2003.
 5.000 članaka - april 2004.
 10.000 članaka - 14.10. 2004.
 15.000 članaka - 9.2. 2005.
 20.000 članaka - 27.4. 2005.
 25.000 članaka - 27.6. 2005.
 30.000 članaka - 16.8. 2005.
 35.000 članaka - 15.10. 2005.
 40.000 članaka - 6.12. 2005. 
 45.000 članaka - 11.1. 2006.
 50.000 članaka - 21.2. 2006.
 60.000 članaka - 1.5. 2006.
 65.000 članaka - 6.6. 2006.
 70.000 članaka - 12.7. 2006.
 75.000 članaka - 19.8. 2006.
 80.000 članaka - 27.9. 2006.
 85.000 članaka - 3.11. 2006.
 90.000 članaka - 7.12. 2006.
 100.000 članaka - 11.2. 2007.
 120.000 članaka - 22.6. 2007.

Eksterni linkovi 
 Finska Wikipedija
 Report from the Finnish Wikipedia, from Wikipedia Signpost (in English Wikipedia), 2006-10-23.

Wikipedije na raznim jezicima
Kineska Wikipedija

Kineska Wikipedija (中文維基百科/中文维基百科) je izdanje Wikipedije na kineskom jeziku. Započeta je u oktobru 2002. Kineska Wikipedija je dana 17.7. 2007. imala preko 136.000 članaka.

Sajt je trenutno blokiran od strane kineskih vlasti. Ima 87 administratora, od toga 29 iz matične Kine, 18 iz Tajvana i 15 iz Hong Konga.

Izvori

Eksterni linkovi 

 Kineska Wikipedija
 Chinese Wikimedia Conference 2006

Wikipedije na raznim jezicima
Ruska Wikipedija

Ruska Wikipedija () je izdanje Wikipedije na ruskom jeziku. Dana 16.8. 2006. ta je Wikipedija prešla prag od 100.000 članaka. Dana 29.11. 2006. je primila prestižnu rusku državnu "nagradu Runeta" (Премия Рунета) u kategoriji nauke i obrazovanja. 4.9. 2007. je prešla prag od 200.000 članaka, a 16.6. 2009 i prag 400 000 članaka, a 25.2. 2010 i prag 500 000 članaka.

Neke od specifičnosti ruske Wikipedije su vezane uz mnogo tvrđe provođenje pravila i smjernice nego što je to slučaj s drugim Wikipedija, dok su ta pravila istovremeno mnogo liberalnija, što je pogotovo slučaj s doktrinom poštene upotrebe.

Možda najzanimljivija specifičnost ruske Wikipedije se tiče kategorizacije osoba na temelju njihovog etniciteta, religije ili seksualne orijentacije. Kategorije i članci takve prirode su u pravilu najstrože zabranjeni, pa tako npr. ne postoji kategorija "Jevrejski matematičari", "Ukrajinci" ili "LGBT pisci".

Historija 
Ruska Wikipedija je stvorena 20.5. 2001. u prvom valu ne-engleskih Wikipedija, zajedno s izdanjima na kineskom, nizozemskom, njemačkom, esperantu, francuskom, hebrejskom, italijanskom, japanskom, portugalskom, španskom i švedskom. Dugo vremena je njen razvoj bio spor, ali je između februara 2005. i februara 2006. uspjela prestići čak devet izdanja, tj. katalonsku, bugarsku, ukrajinsku, hebrejsku, finsku, norvešku, kinesku, esperanto i dansku Wikipediju.

 7.11. 2002. stvorena glavna strana 
 30.12. 2004. stvoren 10.000. članak.
 23.12. 2005. stvoren 50.000 članak.
 16.8. 2006. stvoren 100.000. članak.
 29.11. 2006. ruska Wikipedija dobija Državnu nagradu Runet u obrazovnoj kategoriji.
 10.3. 2007. napisan 150.000. članak.
 4.9. 2007. napisan 200.000. članak.
 25.2. 2010. napisan 500.000. članak.
<p align=center>

Sadržaj 
11.4. 2007. Wikipedija je sadržavala 164.941 članaka. Neke od najvećih kategorija uključuju:
 ~29.500 biografskih članaka
 ~20.000 članaka o naseljenim mjestima
 ~10.600 članaka o filmovima
 ~7.900 NGC astronomskih članaka
 ~2000 članaka o događajima po godinama
 1670 članaka o prezimenima
 ~1660 članaka o životinjama
 ~1000 članaka o albumima

9.660 članaka sadrže materijal iz Brockhaus i Efronovog enciklopedijskog rječnika.

Source: Категории, на которые больше всего ссылок

V. također 
 WikiZnanie - suparnička wiki-enciklopedija temeljena na djelima u javnoj domeni

Reference

Vanjski linkovi 

 Wikipedija na ruskom jeziku
 The embassy of the Russian-language Wikipedia

Wikipedije na raznim jezicima
Švedska Wikipedija

Švedska Wikipedija (Svenskspråkiga Wikipedia, do 2006. godine Svenska Wikipedia) je izdanje Wikipedije na švedskom jeziku. Bila je treća po redu nastanka Wikipedija, započeta u maju 2001. godine istovremeno s njemačkom Wikipedijom, a iza engleske i katalonske Wikipedije. Prema broju članaka danas predstavlja desetu po redu Wikipediju (iza engleske, njemačke, francuske, poljske, japanske, nizozemske, italijanske, portugalske i španske) s time da je 14.9. 2007. dosegla prag od 250.000 članaka.

S obzirom da je švedski uglavnom međusobno razumljiv s danskim i norveškim, administratori ovog sajta surađuju s administratorima odgovarajućih Wikipedija kroz sekciju Skanwiki na Wikimedijinom sajtu Meta-Wiki.

Jedna od specifičnosti švedske Wikipedije jest da se administratori biraju na točno određen mandat od godinu dana.

V. također 
 Danska Wikipedija
 Norveška Wikipedija
 Nationalencyklopedin

Vanjski linkovi 
 Swedish Wikipedia
 Meta:Skanwiki

Švedska
Wikipedija
Španska Wikipedija


Španska Wikipedija (španski: Wikipedia en español) je izdanje Wikipedije na španskom jeziku. Stvorena je u maju 2001. godine. 8.3. 2006. je dosegla prag od 100.000 članaka. Trenutno je deveta Wikipedija po broju članaka, prestigavši švedsku Wikipediju u aprilu 2007. Dugo vremena je bila osma najveća Wikipedija, sve dok je portugalska Wikipedija nije prestiglu u maju 2005. godine i italijanska Wikipedija u augustu 2005. Dana 1.9. 2007. imala je više od 270.000 članaka.

U februaru 2002. mnogi od korisnika, nezadovoljni (kasnije odbačenim) prijedlogom da se Wikipedija financira kroz oglase , su stvorili fork verziju zvanu Enciclopedia Libre. Otada je bilo malo aktivnosti na španskoj Wikipediji sve dok nije uveden softver Phase III, kasnije nazvan MediaWiki. Tada je ponovno narastao broj korisnika. Oba projekta koegzistiraju, ali je španska Wikipedija danas aktivnija.

Španska Wikipedija danas ima drugi najveći broj registriranih korisnika (iza engleske Wikipedije).

Jedna od specifičnosti španske Wikipedije jest da se za administratore koristi izraz biblikotekari (bibliotecarios). Za razliku od nekih drugih Wikipedija, na njoj se koriste samo slobodne slike, a doktrina o poštena upotrebi se ne primjenjuje. Izuzetak su slike sa Wikimedia Commons.

Najvažniji datumi 
 1.5. 2001: Stvorena španska Wikipedija.
 30.6. 2003: Stvorena mailing-lista za špansku Wikipediju (Wikies-I).
 25.7. 2003: Napisan 5.000. članak.
 4.11., 2003: Napisan 10.000. članak.
 18.7. 2004: Španska Wikipedija se prebacuje na UTF-8, dozvoljavajući direktno unošenje većeg broja slova.
 30.5. 2005: Napisan 50.000. članak.
 8.3. 2006: Napisan 100.000. članak.
 6.9. 2006: Napisan 150.000. članak.
 10.2. 2007: Napisan 200.000. članak.
 4.7., 2007: Napisan 250.000. članak.

Reference 

Španska
Portugalska Wikipedija

Portugalska Wikipedija (Wikipédia) je izdanje Wikipedije na portugalskom jeziku. Započeta je kao peta po redu Wikipedija u junu 2001. godine. Dana 13.4. 2007. je dosegla prag od 250.000 članaka. 16.7. 2007. je predstavljala osmu najveću Wikipediju s preko 270.000 članaka.

Vanjski linkovi 

 Portuguese Wikipedia 

Wikipedije na raznim jezicima
Wikipedija
Italijanska Wikipedija

Italijanska Wikipedija (Wikipedia in italiano) je izdanje Wikipedije na italijanskom jeziku. Započeta je u januaru 2002. godione, a 16.7. 2007. je imala preko 320.000 članaka. 

U augustu 2005. italijanska Wikipedija je uspjela prestići špansku iportugalsku Wikipediju, izbivši na 8. mjesto. Glavni razlog za to je bio nagli rast od 56.000 na 64.000 članaka, izazvan automatskim botom koji je stvorio članke u začetku za više od 8.000 općina u Španiji u operaciji zvanoj "Comuni spagnoli".   

8.9. italijanska Wikipedija je prestigla nizozemsku Wikipediju a dan kasnije - 9.9. - prešla prag od 100.000 članaka. Dana 11.9. je prestigla švedsku Wikipediju, postavši peta po redu Wikipedija. Tome su znatno doprinijeli automatski stvoreni članci - uključujući 35.000 članaka o općinama Francuske.   Međutim, vrlo brzo ju je prestigla poljska Wikipedija 23.9. 2005.

Do decembra 2006. italijanska Wikipedija je narasla na preko 220.000 članaka, 100.000 korisnika i 88 administratora. Posljednjih mjeseci je broj administratora naglo narastao, kako bi se riješio problem vandalizma i masovnog kršenja autorskih prava.

Italijanska Wikipedija trenutno koristi samo slobodne slike pod GFDL i Creative Commons licencom, a doktrina o poštenoj upotrebi je odbačena. 

Administratori se biraju glasanjem tako da je nužan minimalni kvorum od 65-70 glasača i podrška od 80% . Nakon godine dana svaki od amdinistratora prolazi kroz reizbor, a nakon šest mjeseci neaktivnosti automatski gube položaj.

Eksterni linkovi 

  Italijanska Wikipedija

Wikipedije na raznim jezicima
Nizozemska Wikipedija

Nizozemska Wikipedija (Nederlandstalige Wikipedia) je izdanje Wikipedije na nizozemskom jeziku. Započeta je 19.6. 2001.

Ova Wikipedija je prag od 100.000 članaka prešla 14.10. 2005. Nakratko je prestigla poljsku Wikipediju kao šesta najveća Wikipedija, ali se potom spustila na osmo mjesto. Dana 24.1. 2006. je napisan 125.000. članak. Dana 1.3. 2006 je prestigla švedsku i italijansku Wikipediju kako bi se popela na šesto mjesto. Dana 19.3. 2006 je napisan 150.000 članak, a 200.000 članak je napisan 24.5. 2006. Projekt je prešao prag od 300.000 članaka 28.5. 2007. Dana 3.10. 2007 nizozemska Wikipedija je imala preko 367.000 članaka.

Statistike

Eksterni linkovi 
 Nizozemska Wikipedija

Wikipedije na raznim jezicima
Japanska Wikipedija

Japaneska Wikipedia je izdanje Wikipedije na japanskom jeziku. U januaru 2007. je bila peta po veličini Wikipedija poslije engleske, njemačke, francuske i poljske. Predstavlja najveću Wikipediju na ne-evropskom jeziku. Započeta je u septembru 2002. godine, a prag od 200.000 članaka je prešla u aprilu 2006. Dana 10.8. 2007. imala je preko 400.000 članaka.

Historija 
U maju 2001. je stvoreno 12 ne-engleskih izdanja Wikipedije uključujući, japansku. Originalna adresa sajta je bila http://nihongo.wikipedia.com a sve stranice su napisane latinicom ili romajijem, s obzirom da softver u to vrijeme podržavao japansko pismo.

Prvi članak se zvao "Nihongo No Funimekusu" (neispravan naziv, koji je vjerojatno trebao značiti onso taikei (音素体系, fonologija) a napisan je u romajiju. Do kasnog decembra iste godine postojale su samo dvije stranice.

1.9. 2002. je Wikipedijin softver poboljšan s tzv. verzijom "Phase III", a članci su prebačeni, te se otada mogu datirati promjene u člancima. Neki od članaka su napisani od korisnika čiji maternji jezik nije bio japanski. 

Istog mjescea je počeo prijevod Wikipedijinog interfejsa na japanski. Do kraja godine su prevedene stranice koje opisuju uređivanje stranica i GNU licenca za slobodnu dokumentaciju. Tada je bilo 10 registriranih korisnika, isto koliko i članaka.

31.1. 2003. japansko online izdanje časopisa Wired News je objavilo članak o Wikipediji, nakon čega se naglo povećao broj sudionika projekta

12.2. 2003. japansko izdanje je prešlo prag od 1000 članaka, što je bio razlog da Slashdot objavi članak o japanskoj Wikipediji. Nekoliko dana poslije toga se broj korisnika udvostručio, što se često tumači kao primjer Slashdot efekta.

15.7. 2003. japanska Wikipedija je dosegla broj od 10.000 članaka, odnosno 4 mjeseca i 3 dana nakon miljokaza od 1000 članaka, što je brže nego što je to uspjelo engleskoj Wikipediji. Do početka 2004. japanska Wikipedija je imala 30.000 članaka, a u kasnom septembru iste godine 75.000 članaka.

Porast se često tumači i time da je sajt Yahoo! Japan News imao linkove na pojmove na japanske Wikipedije u svojim vijestima. 

Jedna od karakteristika japanske Wikipedije jest odbacivanje doktrine o poštenoj upotrebi. Pravila korištenja su obično stroža od drugih Wikipedija, pa tako se poprijeko gleda na korištenje ciitata u člancima, kao i razbijanje i spajanje članaka. Administratori su također skloni brisati i zaključavati članke i pojedine stranice. Također je zabranjeno pisati članke o privatnim osobama, a poprijeko se gleda i na članke o aktualnim događajima.

V. također 
 Wikipedia

Vanjske veze 

  Japanska Wikipedija
 A guide to the Japanese Wikipedia

Wikipedije na raznim jezicima
Poljska Wikipedija

Poljska Wikipedija (pol. Wikipedia polskojęzyczna) je izdanje Wikipedije na poljskom jeziku. Pokrenuta je kao deveta po redu Wikipedia 26.9. 2001. U avgustu 2008. imala je više od 524.774 članaka te bila četvrta po veličini Wikipedija (iza engleske, njemačke i francuske). Predstavlja najveću Wikipediju na slavenskim jezicima.

Poljdska Wikipedija je započeta kao nezavisan projekt na domeni wiki.rozeta.com.pl . Dana 12.1. 2002. — u skladu sa sugestijama osnivača engleske Wikipedije — inkorporirana je u međunarodni projekt na domeni http://pl.wikipedia.com a od 22.11. ima domenu http://pl.wikipedia.org. Da bi se izbjeglo skvotanje domena poljska Wikipedija također ima vlastitu domenu www.wikipedia.pl koja se preusmjerava na pl.wikipedia.org.

Kronologija 

 July 2005: tsca.bot, jedan od botova poljske Wikipedije, programiran je za ubacivanje statistike sa službenih vladinih stranica o francuskim, poljskim i italijanskim općinama. U nekoliko mjeseci taj je bot stvorio 40.000 članaka.
 4.9. 2005: Poljska Wikipedija je po broju članaka prestigla nizozemsku Wikipediju, da bi uskoro (9.9.) bila vraćena na sedmo mjesto zahvaljujući italijanskoj Wikipediji.
 18.9. 2005: Poljska Wikipedija je po broju članaka prestigla švedsku Wikipediju i došla na šesto mjesto.
 23.9. 2005: Poljska Wikipedija je po broju članaka prestigla italijansku Wikipediju i došla na peto mjesto.
 15.1. 2006: Poljska Wikipedija je po broju članaka prestigla japansku Wikipediju i došla na četvrto mjesto.

Poljsku Wikipediju, odnosno članke napisane do 4.6. 2006. je za 39 zlota je moguće nabaviti u obliku DVD-a koga su izdali Wikimedia Polska i Helion.

Reference 

  Poljska Wikipedija
  Broj članaka na poljskoj Wikipediji

Vanjski linkovi 

 Wikipedija na poljskom jeziku

Wikipedije na raznim jezicima
Wikipedija
Francuska Wikipedija

Francuska Wikipedija (Wikipédia francophone ili Wikipédia en français) je izdanje Wikipedije na francuskom jeziku. Započeta je u martu 2001. U julu 2007. je imala preko 525.000 članaka te bila treća najveća Wikipedija iza engleske i njemačke Wikipedije. To je najveća Wikipedija na romanskim jezicima. Od 8. srpnja/jula 2018., Francuska Wikipedija ima 2 milijuna članaka, te je peta najveća Wikipedija.

Bot, DasBot, francuski ekvivalent Rambota s engleske Wikipedije, je stvorio veliki broj članaka na ovoj Wikipediji, stvarajući članke o francuskim komunama, npr. :fr:Rochefort-en-Valdaine, kao i o manjim administrativnim područjima (kantonima). Ovi podaci su kasnije preko botova prebacivani na druge Wikipedije.

Izvori

Eksterni linkovi 

  French Wikipedia

[en:French Wikipedia]

Wikipedije na raznim jezicima
Njemačka Wikipedija

Njemačka Wikipedija ili Wikipedija na njemačkom jeziku (Deutschsprachige Wikipedia) je izdanje Wikipedije na njemačkom jeziku. Predstavlja najveću od svih ne-engleskih Wikipedija i jednu od prvih koja je stvorena.

Historija 
Prva pod-domena za ne-englesku Wikipediju bila je rezervirana za njemačku Wikipediju; to je Jimbo Wales objavio 16.3. 2001. Stvaranje članaka na njemačkoj Wikipediji je započelo u maku 2001, nešto kasnije od katalonske Wikipedije.

Veličina i opseg članaka 

U oktobru 2007. godine ovo izdanje Wikipedije je imalo 640.000 članaka, te bilo na drugom mjestu iza izdanja na engleskom jeziku. 98% of the articles had more than 200 characters, 89% had more than 512 bytes, 44% članaka je imalo više od 2 KB, a članci su u prosjeku imali 3153 bytes or 430 riječi. Te brojke se smatraju najvećima među Wikipedijama takve veličine. 

Ova Wikipedija je sadržavala 125.000 biografija i 48.500 članaka za razvrstavanje.

Jedna od specifičnosti njemačke Wikipedije je daleko veća selektivnost u izboru članaka, te se često brišu članci u začetku, članci posvećeni fiktivnim likovima i sličan materijal.

Jezik 

Njemačka Wikipedija se piše na standardu njemačkog jezika koga je preporučio Duden. Švicarski i austrijski izrazi se toleriraju jedino u člancima regionalne tematike. 

Njemački dijalekti poput švicarskog njemačkog se ne koriste na njemačkoj Wikipediji. Umjesto toga se za njih koriste posbene Wikipedije kao što su alemanska (:als:), donjonjemačka (:nds:), luksemburška (:lb:), pensilvanijska njemačka (:pdc:), ripuarijska (nekoć Kölsch; :ksh:), i bavarska (:bar:).

Izvori

Eksterni linkovi 

  Njemačka Wikipedija
  Wikimedia Deutschland
 Izdanja na CD/DVD :
 Opći opis CD-a
 Opći opis DVD-a
 Opći opis DVD-a i WikiPress
 WP 1.0, publikacija knjižnoj formi :
 WP 1.0, glavna stranica projekta
 WP 1.0, diskusija o projektu na njemačkoj Wikipediji
  Geschichte, osobna historija njemačke Wikipedije, koju je napisao jedan od ključnih učesnika
  Report from the German Wikipedia, Wikipedia Signpost, 2006-11-06.

Wikipedije na raznim jezicima