Basal

Basal () község Baranya vármegyében, a Szigetvári járásban.

Fekvése 
Szigetvár északi szomszédságában fekszik, attól 6, Pécstől 40 kilométerre. Közigazgatási területének nyugati szélén elhalad ugyan a Szigetvár-Kadarkút közti 6607-es út is, de lakott területei vonatkozásában zsáktelepülésnek tekinthető: központja csak az előbbi útból kelet felé kiágazó. 1,6 kilométer hosszú 66 123-as úton érhető el.

Története 
Basal nevét az oklevelek 1217-ben említették először, mint a Győr nemzetség ősi birtokát, melyet Endes fia Péter szerzett meg, de birtokrésze volt itt Endes Péter nevű testvére leányának, Jechának is, aki a maga részét 1231 előtt sógorának, Monoszlai Makár fiának, adta el.

A Győr nemzetség a tatárjárás után elveszítette itteni birtokait, amelyeket a Rátót nemzetség szerzett meg; de Endes fia Péter utóda, Ábrány fia Szenterzsébeti László, 1302-ben unokaöccsével, György fia Szehénnel, visszaperelte a birtokot a Rátót nemzetség pásztohi ágától.

1350-ben Ábrány fia László utóda Szenterzsébeti Pál fia János volt itt birtokos.

1360-ban, 1448-ban és 1453-ban Pata mezőváros tartozékai közé tartozott.

1455-ben pedig Marczali János a toldi pálosoknak hagyományozta, 1464-ben azonban ismét a patai uradalom tartozékai közé tartozott.

Az 1556-os török hadjárat alkalmával Ali basa, a babócsai harcok lezajlása után, a község melletti hársfaerdőben ütött tábort, majd innen támadta a Szigetvári várat, de a vár ostromát abbahagyva, elvonult.

A török időkben sem néptelenedett el a falu, lakói ekkor is magyarok voltak.

Az 1660 évi pannonhalmi főapátsági tizedjegyzék szerint a székesfehérvári custosság és Kubinyi László birtoka volt, 1692-ben pedig Grabarics Péter volt a földesura.

1715-ben 9 háztartását írták össze és ekkor Akai István birtoka volt, az 1773-1776 közötti években pedig Kubinyi Sándor birtoka volt. E család tagjai közül Kubinyi Albert 1860-ig volt a falu birtokosa.

A 18. században horvát, majd a 19. században német családok is költöztek ide.

Az 1950-es megyerendezéssel a korábban Somogy vármegyéhez tartozó települést a Szigetvári járás részeként Baranyához csatolták.

Jelene 
A faluban évente 3 nagyobb rendezvényt tartanak: Októberben az Országos Könyvtári napokat, mely színes programokkal várja az érdeklődőket. 

Augusztus utolsó szombatján Falunap. Számos gyerekprogram, felnőtteknek is szóló bemutatók sora várja a vendégeket.

Az év vége felé december 22-én a basali gyerekek karácsonyi színdarabbal ajándékozzák meg a falusiakat. 2015. november 7-én megalakult a nyugdíjas klub, amelynek jelenleg 19 tagja van. Azóta számos programmal kedveskedtek a falubelieknek. Többek között volt farsangi mulatság, nőnapi bál, gyereknap, Szennai kirándulás, fürdőfesztiválon való részvétel. 2016 áprilisától pedig ismét nyitva a templom, ahol 4 hetente istentiszteletet tart Unger Károly tiszteletes.

2017-ben 800 éves lett a falu. Januárban a klub új nevet kapott, most már hivatalosan is Basali Hársfavirág Nyugdíjas Klub lett a nevük. Ezen belül 7 fővel megalakult a Dalárda, akik minden pénteken összejönnek énekelni. 2018 februárjában részt vettek a Pécsi Kulturális Központban tartott Kodály maratonon.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Herner András (független)
 1994-1998: Herner András (független)
 1998-2002: Herner András (független)
 2002-2006: Detrik László (független)
 2006-2010: Detrik László (független)
 2010-2014: Detrik László (független)
 2014-2019: Detrik László (független)
 2019-től: Detrik László (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 97,7%-a magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,6% horvátnak mondta magát (2,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 57,7%, református 28,6%, evangélikus 0,6%, felekezeten kívüli 6,3% (6,9% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Református temploma 1858-ban épült, 1902-ben újították fel. A református templomon a második világháború halottak tábláját 2010-ben cserélték le.
 Községi könyvtára 2008 óta működik. 500 db-os állománnyal rendelkezik. Három havonta új könyvek érkeznek, melyet a Csorba Győző Megyei Városi Könyvtár munkatársai szállítanak ki. Számos programmal várja a könyvtár használókat, falubelieket. Könyvtárosa Neményiné Sárközi Karolina, aki 2012 februárjában segédkönyvtárosi bizonyítványt szerzett, az önkormányzat támogatásával.
 2010-ben pályázat keretében játszóterüket Uniós szabvány szerint felújították.
 2017. augusztus 26-án a 800 év emlékére egy kopjafát avattak, melyen az 1848-49-es szabadságharc önkéntesei, valamint az 1918-tól 1921-ig tartó szerb megszállásban résztvevők, üldözöttek szerepelnek még.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Somogy vármegye települései