Quittner Zsigmond

Vágfalvi Quittner Zsigmond (Pest, 1857. február 13. – Bécs, 1918. október 25.) magyar építész.

Pályafutása

Quittner Jakab (1814–1887) posztógyáros és Fuchs Sarolta (1821–1901) fia. A müncheni műegyetemen szerzett diplomát. 1880-tól sok megbízást kapott Budapesten. Épületei eklektikusak, továbbá a szecesszió jellegzetes alkotásai, közülük talán legismertebb, a stílus gyöngyszemeként is emlegetett Gresham-palota. Az angol Gresham biztosító társaság székháza terveinek elkészítésével a kor neves építészmérnökeként őt bízta meg. Az épület a Vágó fivérekkel közösen készített tervek alapján, 1907-re készült el. 1987-től a világörökség része. Quittner közéleti szereplése is jelentős: a Fővárosi Közmunkák Tanácsa, az Országos Középítési Tanács tagja, a Magyar Építőművészek Szövetségének elnöke volt. 1904. november 13-án vágfalvi előnévvel nemességet kapott.

Magánélete 
Házastársa Weisz Minka (1866–1938) volt, Weisz Mór nagykereskedő és Blum Ernesztina lánya, akit 1887. január 6-án Budapesten vett nőül.

Gyermekei

 Quittner Ervin (1891–1945) építész.
 Quittner Lóránd (1893–1945) gépészmérnök.
 Quittner Marianne (1894–?)

Főbb épületei Budapesten
 VII., Erzsébet körút. 7. (1886) Deutsch-ház
 VIII., József körút. 71-73. (1889) Krail-ház
 V., Alkotmány utca 16. (1888–90) Az egykori Magyar Hírlapírók Nyugdíjintézetének székháza, jelenleg lakóház
 V., Alkotmány utca 18. (1894–96) Bródy-palota
 XIV., Millenniumi kiállítás, Cukoripari pavilon,Hősök tere, 1896
 V., Aulich utca 7. (1902) szecessziós lakóház
 V., Károlyi utca 9. (1884) Erényi Ullmann-féle bérház, benne működik a Centrál kávéház
 V., Markó utca 22–24. (1879, 1889–90) Az egykori Budapesti Önkéntes Mentőegyesület központi állomása, jelenleg az Országos Mentőszolgálat budapesti mentőszervezetének a székháza
 V., Széchenyi István tér 3–4. (1905) Az egykori Pesti Magyar Kereskedelmi Bank székháza, jelenleg a Belügyminisztérium használja
 V., Széchenyi István tér 5–6. (1905–1907) műemlék, Gresham-palota (építész munkatárs: Vágó József)
 VI., Andrássy út 7. (1882) műemlék jellegű, neoreneszánsz lakóház
 VI., Andrássy út 12. (1884) műemlék jellegű, Krausz palota
 VI., Lendvay utca 24. (1893) historizáló villa, Fellner Sándorral
 VI., Teréz körút 1–3. (1894) historizáló bérházak
 VII., Városligeti fasor 9–11. (1887) a volt Fasor Szanatórium (később Korvin Ottó Kórház)
 VII., Erzsébet körút 44–46. (1892) Baumgarten Károly bérháza
 V., Bécsi utca 1–3. (1910–12) a volt Phönix Biztosító
 XIII., Szabolcs utca (1910), Weiss Manfréd felesége emlékére tett alapítványa által építtetett Weiss Alice Gyermekágyas Otthon

Síremlékek 
Quittner több díszes síremléket is tervezett a Salgótarjáni utcai zsidó temetőben (1087 Budapest, Salgótarjáni utca 6.):

 1881 k.?: Spitzer Gerson síremléke
 1893: Latzko Náthán mauzóleuma
 1893: Bródy Zsigmond mauzóleuma
 1893: Wahrmann Mór mauzóleuma
 1894: Dezső Sámuel síremléke
 1894 k.?: Neuschloss Simon síremléke
 1895 k.?: Machlup Adolf mauzóleuma

Galéria

Jegyzetek

Források
 Quittner Zsigmond. Magyar Életrajzi Index. Petőfi Irodalmi Múzeum (Hozzáférés ideje: 2016. február 3.)
 
  728. o. Online elérés
 A szecesszió gyöngyszemének tervezője. mazsike.hu (Hozzáférés ideje: 2016. február 3.)
 Tóth Vilmos: „Nemzeti nagylétünk nagy temetője”. A Fiumei úti sírkert és a Salgótarjáni utcai zsidó temető adattára, Nemzeti Örökség Intézete, Budapest, 2018.

További információk 
 Berényi Zsuzsanna Ágnes: Budapest és a szabadkőművesség. Budapest, Szerző, 2005.
 Fővárosi almanach, lexikon és útmutató. A székesfővárosi tisztviselői kar közreműködésével szerk. és kiadja Guthi Imre. 1916–1918. Ötödik kiadás. Budapest, Légrády Testvérek, 1916.
 
 
 
 Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Budapest, 1938–1939, Budai-Bernwaliner József ny.
 
 

Magyar építészek
Zsidó származású magyarok
Pestiek
Emigráns magyarok
1857-ben született személyek
1918-ban elhunyt személyek
Magyarországi szabadkőművesek