Balatonendréd

Balatonendréd község Somogy vármegyében, a Siófoki járásban.

Fekvése 
Balatonendréd a Balaton déli partján fekszik, Budapesttől körülbelül 120 kilométer távolságra. Az M7-esről közvetlen lejárattal rendelkezik, a tó felől pedig Zamárdiból ágazik el az az út, amelyen végighaladva a községbe jutunk. A Balaton déli partjától mintegy 4–5 kilométerre fekvő egykori zsáktelepülést 2012 óta már déli irányból, Lulla, és azon keresztül Tab felől is elérhető, a 6501-es úton. Közúton vagy kerékpáron lehet csak megközelíteni, vasútja nincs ugyan, de az autóbuszjáratok Siófok felé viszont rendszeresek és gyakoriak. A településről - keleti irányba - Ságvár felé csak egy földút halad.

Balatonendréd a Balatonboglári borvidék részét képezi.

Története 
Egy 1082-ből származó oklevél említi először a falu nevét, melyet az Endre-András névből eredeztetnek. A község védőszentje is Szent András. Előbb a veszprémi, majd a fehérvári káptalan birtoka lett. 1390-ben Zsigmond király a karthauzi szerzeteseknek adta cserébe. A Karancsó-hegyen egy honfoglalás kori lovas sírjára bukkantak.

A török uralom idején járási székhellyé nyilvánították, majd 1545-ben várát megerősítették. A megszállók kiűzésekor állítólag a menekülő törökök a Várcsige-hegy oldalában ásták el kincseiket, amit azóta is hiába keresnek. A török időkből maradt meg a község több helységneve is. A Rózsa-hegyet a török bég kertjéből eredeztetik, a Duda-hegy pedig a vezér mulatóhelye lehetett.

A falu további története a tihanyi apátság birtokpereiből követhető nyomon. 1593-tól a 15 éves háborúban valószínűleg elpusztult a falu, majd a következő száz évben folyamatosan benépesült, s gyarapodott. A 18. század közepén csűrt és malmot építettek. Ekkortájt térhettek vissza a lakók a református hitről a római katolikusra. Iskolája már a 17. században is volt a falunak. A 18. század végén építettek egy újabbat, melyet aztán egy évszázad múltán tovább bővítettek.

A két világháborúban összesen 99 balatonendrédi esett el, 1993-ban avattak emlékművet a tiszteletükre. 1948-ban alakult a termelőszövetkezet, mely 8 évig működött. 1956-ban a falu szülötte, Vidovics Ferenc Somogy egykori főispánja felrázta a községet. A forradalom leverése után néhányan a főispánnal külföldre menekültek, míg a többiekre börtön és meghurcoltatás várt.
Az 1959-es tsz megalakítása az ipar fejlődését is elősegítette. A lakosság több mint háromnegyede a mezőgazdaságból élt. Az előző század 60-as éveiben szövetkezeti támogatással fölelevenedtek a régi néphagyományok, a közművelődés, és az oktatás színvonala is emelkedett. Egyebek mellett új művelődési ház épült. 1970-ben Endrédet összevonták Zamárdi tanácsával. A társközségi szerepkör hatására romlott az előző években nyert fejlődés. Az 1980-as évektől kezdve folyamatosan nőni kezdett a lélekszám, lakóteleppel bővült a település. A Zamárdi felé eső területen 86 telket parcelláztak.
1985-ben érdekképviselet szerephez jutott a helyi elöljáróság. Bővítették az iskolát, telkeket osztottak. Az önállóság teljesen 1990-ben valósult meg. Először a körjegyzőséggel, majd két év múlva az önálló önkormányzattal.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1992: Varga László (FKgP)
 1992-1994: Kusz József
 1994-1998: Késmárki Tibor (független)
 1998-2002: Késmárki Tibor (független)
 2002-2006: Késmárki Tibor (független)
 2006-2010: Késmárki Tibor (független)
 2010-2014: Késmárki Tibor (független)
 2014-2019: Késmárki Tibor (független)
 2019-től: Késmárki Tibor (független)

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,7%-a magyarnak, 0,7% cigánynak, 1,8% németnek, 0,2% románnak mondta magát (13,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 59,8%, református 12,5%, evangélikus 0,7%, görögkatolikus 0,1%, felekezet nélküli 4,7% (21,7% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
Kájel Csipkeház jelenleg nem látogatható
Római Katolikus templom műemlék
Református templom műemlék

Itt születtek, itt éltek
 Kájel Endre (1881-1955) - református lelkész
Vidovics Ferenc Somogy Megye Főispánja
 Horváth Gyula - A Balatoni Hajózási Zrt. volt vezérigazgatója

Jegyzetek

További információk
 Kájel csipkeház
 Geoláda Balatonendréden
 A balatonendrédivel szoros kapcsolatban álló szentesi csipke

Somogy megye települései
Balaton-parti települések, településrészek
Somogy vármegye települései