Ibrány

Ibrány város Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, az Ibrányi járás székhelye.

Fekvése 
A vármegye, és egyben a Nyírség északnyugati szélén fekszik, a megyeszékhelytől, Nyíregyházától 25 kilométerre északra, a Tisza mentén, a Rétköz nyugati felén. Teljes lakott területe és közigazgatási területének döntő többsége a folyó bal parti oldalán helyezkedik el, de hozzá tartozik három kisebb – együttesen is csak kb. 2 négyzetkilométernyi – területrész a jobb partról is.

A közvetlen szomszédos települések: észak felől a Tisza túlpartján fekvő Tiszakarád, északkelet felől Tiszatelek, kelet felől Nagyhalász, dél felől Kótaj, délnyugat felől Buj, nyugat felől pedig Paszab. Északnyugat felől, a folyó túlpartjáról az amúgy azonos folyóoldalon fekvő Tiszabercelhez tartozó külterületekkel határos.

Különálló településrészei: Nagyerdő (a központtól 3 kilométerre északra) és Tiszapart (az északi határszél közelében, a központtól 8 kilométerre), valamint Nagytanya és Kertváros (bő 3, illetve 6 kilométerre délre).

Megközelítése 
A vízi utat leszámítva ma csak közúton érhető el: Rakamaz-Gávavencsellő-Paszab, illetve Nagyhalász felől is a 3821-es, Kótaj és a 3823-as út felől pedig a 38 149-es számú mellékúton; utóbbi szolgálja ki Nagytanyát és Kertvárost is. Nagyerdővel a 38 031-es számú mellékút köti össze, Tiszapart pedig csak egy számozatlan, alsóbbrendű úton érhető el.

Közösségi közlekedéssel a Volánbusz 4200-as (Nyíregyháza – Mága-sor – Tiszabercel), 4201-es (Nyíregyháza – Ibrány – Gávavencsellő), 4203-as (Ibrány – Nagyhalász – Dombrád), 4212-es (Nyíregyháza – Nyírszőlős – Ibrány) és 4246-os (Rakamaz – Ibrány – Kemecse) helyközi buszjáratával érhető el.

2009-es megszüntetéséig áthaladt a városon a Nyírvidéki Kisvasút dombrádi vonala is.

Története 
A község külterületén neolit kori település maradványait tárták fel a régészek 2008-ban.
A település nevét az Ibrahim személynévből származtatják. Az Ibrány név az 1280-ban kelt, László király által kiadott oklevélben szerepelt először.

A 15. században épült várkastély a török időkben végvárként szolgált, majd az 1600-as évek fordulóján Bocskai hajdúi számára nyújtott védelmet, de a Rákóczi-szabadságharc idejére már szinte teljesen elpusztult.

Az 1880-as években Tisza szabályozásával felszabaduló földterületek mezőgazdasági művelés alá vonása pozitívan hatott a település gazdasági fejlődésére. Az akkori mintegy 3000 fős lakosságával a nagy lélekszámú falvak közé számított és infrastrukturális (óvoda, iskola, majd 1962-től gimnázium is létesült) fejlettsége miatt is, fokozatosan a kistérség központjává vált.

1993-ban Göncz Árpád városi címet adományozott a szabolcsi településnek.

2013-tól az Ibrányi járás székhelye.

Közélete

Polgármesterei

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a város lakosságának 86%-a magyar, 13%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,8%-a magyarnak, 13,7% cigánynak, 0,5% németnek mondta magát (10,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 18%, református 42%, görögkatolikus 4,1%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 11% (20,3% nem válaszolt).

2022-ben a lakosság 92,78%-a vallotta magát magyarnak, 12,4% cigánynak, 0,4% németnek, 0,1-0,1% ukránnak és románnak, 1,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 11,3% volt római katolikus, 34,6% református, 3,7% görög katolikus, 4,1% egyéb keresztény, 0,3% evangélikus, 0,1% izraelita, 0,1% ortodox keresztény, 13,3% felekezeten kívüli (32,2% nem válaszolt).

Híres szülöttei 
 Itt született 1953. május 7-én Hegedűs D. Géza színész.
 Itt született Berecz János politikus
 Itt született Puskás Judit (Jucus) énekesnő
 Itt született Kertész Richárd humorista

Testvértelepülések 

  Gradisca d’Isonzo, Olaszország

  Liminka, Finnország

  Szádelő, Szlovákia

  Várhosszúrét, Szlovákia

  Głogów Małopolski, Lengyelország

  Gernyeszeg, Románia

Látnivalók 
 Ibrányi református templom (eredetileg román, majd 1500 körül gótikus stílusban átépített)
 Fekete-halom
 Helytörténeti gyűjtemény (célja a Rétköz hétköznapjainak bemutatása)
 Ibrányi Galéria
 Földosztók (Borbás Tibor szobra – az 1919-es Károlyi-féle földreformnak állít emléket)
 Millecentenáriumi Emlékpark (1996)
 Tisza-parti strand
 Nyírvidéki Kisvasút

Jegyzetek

Források 
 Nagy Ferenc: Ibrány. Egy rétközi település társadalomtörténete a XX. századig (MEK)

További információk 
 Ibrány város honlapja
 Google maps – Ibrány

Magyarország városai
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye települései
Szabolcs vármegye települései