Bácsszentgyörgy

Bácsszentgyörgy község Bács-Kiskun vármegyében, a Bajai járásban. Bajától 25 kilométerre fekszik.

Fekvése 
Kistelepülés a Duna és a Kígyós-ér árterületeinek rejtekében, közvetlenül a szerb határ mellett. Délről a szerbiai Haraszti és Regőce övezi, míg a magyar oldalon északról Gara, északnyugatról Dávod, délnyugatról pedig Hercegszántó veszi körül. A település határában folyik a Kígyós-főcsatorna.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Gara érintésével (vagy az országhatár irányából, dél felől), az 5506-os úton. A község főutcája az 55 115-ös számú mellékút.

Nevének eredete 
 Magyarul : Szentgyörgy (Szent-György (1425), Baracska-Szentgyörgy (1430)), Gyúrity(puszta), Györgypuszta, Bácsszentgyörgy
 Szerbhorvátul (bunyevácul) : Đurić ill. Đuriće (hercegszántói használattal)
 Németül : Djuritsch, Juritsch
 egyéb elnevezése : Jurics (1720), Gyurits (1822)

A helységet Szent Györgynek szentelt katolikus templomáról nevezték el. A török hódoltság korában betelepült szerbek a magyar helynevet Gyurityé formálták, ebből magyarban Gyúrity lett, majd 1904-ben az országos helységnév rendezés után Györgypuszta. A település önállósulásakor, 1947 március 1.-jén egészítették ki a középkori Szentgyörgy nevet Bács megkülönböztető névelemmel, mivel magyarlakta területen akkor 17 település nevében szerepelt Szent György neve.

Története 
A középkori falut 1425-ben említik először oklevelekben.

A helység tekintélyére legkiválóbban az 1520-1522-es Bodrog vármegyei tizedlajstrom mutat. E szerint a kalocsai érseknek járó egy egész terület dézsmáját itt gyűjtötte össze maga az itteni Cirjék nevezetű szentgyörgyi plébános, a helybeli Kövér György nevű bíró szérűjén. E tájat és Szentgyörgyöt is a mohácsi vész tette pusztává.

Mária Terézia Cothmann főtanácsosa Kovács mérnökkel végigjárta az elpusztított Bácskát, Gyúrity-pusztát mint Nagybaracska éléskamráját felvették az újra telepítendő kamara puszták jegyzékébe. Az 1772-es baracskai ún. úrbéri rendezéssel Gyúrity-puszta Baracskához tartozik. Sok baracskai ide is költözött.

Egészen új fejezet indul 1885 után. A baracskaiak Nagybaracska határában vásároltak földeket, így sokan itt eladták jó minőségű birtokaikat s megkezdődött a visszavándorlás. Neszét vették ennek a környező falvak lakói: a németek, bunyevácok, magyarok s itt vásároltak földeket.

1944/45-ben málenkij robot címén, a Szovjetunióba hurcoltak 11 helyi férfit és 5 nőt.

Bácsszentgyörgy háromnyelvű község volt a II. világháborúig. Magyarok mellett bunyevácok és németek lakták. Az elmúlt idők emlékeit a helytörténeti gyűjtemény őrzi.

A kulturális életet a művelődési ház, a klubkönyvtár és egy ifjúsági klub biztosítja.

2018. április 3-án átadták a Harasztival összekötő határátkelőt.

Közlekedés 
A tömegközlekedést a bajai Bács Volán biztosítja a helyiek számára. A települést közúton Gara községen keresztül lehet megközelíteni.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Pencz János (független)
 1994–1998: Végvári József (független)
 1998–2002: Müller József (független)
 2002–2006: Kubatov Istvánné (független)
 2006–2010: Müller József (független)
 2010–2014: Szűcs Gergely (független)
 2014–2016: Szűcs Gergely (független)
 2017–2019: Müller József (független)
 2019–2020: Tóth János (független)
 2020-tól: Illi Ferenc (független)

A településen 2017. január 22-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

2020. október 18-án ismét időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani a településen, mert a képviselő-testület július 30-án feloszlatta magát.

Érdekesség, hogy a települést 2002 és 2006 között vezető Kubatov Istvánné egyben a község zászlajának és címerének tervezője is volt.

Népessége 
 1870 : 409 lakos
 1880 : 408 lakos
 1890 : 477 lakos
 1900 : 532 lakos
 1910 : 510 lakos
 1920 : 524 lakos
 1931 : 514 lakos (216 német nemzetiségű)
 1941 : 532 lakos
 1949 : 566 lakos
 1960 : 513 lakos
 1970 : 421 lakos
 1980 : 349 lakos
 1990 : 271 lakos
 2001 : 197 lakos (4 horvát és 3 német nemzetiségű)

A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,1%-a magyarnak, 1,3% cigánynak, 1,9% horvátnak, 1,9% németnek mondta magát (1,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 76,3%, református 4,5%, evangélikus 0,6%, felekezeten kívüli 6,4% (11,5% nem nyilatkozott).

Címere 
A címer alapjául Prokop Péter pap festő Szent Györgyöt ábrázoló festménye szolgált, mely a falu katolikus templomának mellékoltárát díszíti. A sárkányölő lovag alakja felett a nyitva álló Biblia és az egykori vármegye védőszentjének, Pál apostolnak a vértanúságát jelképező két kard látható.

Álló, háromszögletű címerpajzs, vörös pajzs főjében két átlósan keresztezett arany pallosra helyezett arany könyv (evangélium) lebeg. A címerpajzs további kék mezejében heraldikailag jobbra fordulva fehér lovon vágtató arany páncélba öltözött vörös köpenyes Szent György lándzsájával arany sárkányt döf le.

Utcái 
 Kossuth Lajos utca
 Petőfi Sándor utca
 Hunyadi János utca
 Ady Endre utca
 Sarok utca
 Nyíl sor
 Kígyós utca
 Rákóczi utca

Nevezetességei 
 Szentolvasó királynéja római katolikus templom (1911): Tornyában két harang található. A templombelsőt egy Szent Györgyöt ábrázoló festmény, Szent József és Szent Erzsébet és még tíz másik szobor díszíti. Az épület előtt emlékkereszt áll, amely az első és a második világháború áldozatainak állít emléket.
 Hidak a Kígyós-éren: a településen áthalad a Kígyós-ér, emiatt a községnek három, kisebb hídja is van, a Kőhíd, a Korsós-híd és Fehér-híd (Gyaloghíd).  A Korsós-hídnál volt korábban az asszonyoknak a mosásra alkalmas hely, a gyerekeknek pedig a mélyebb részen a fürdőző rész.  
 Helytörténeti Múzeum
 Millennium park: A parkban millenniumi emlékmű és a falu egyetlen 1956-os mártírja, Schmidt Antal (1938–1956) emlékműve látható.
 Temetői nagykereszt: A keresztnél halottak napján a falusiak gyertyákat gyújtanak.

Polgármesterek 
 Pentz János :1990-1994 (*2009)
 Végvári József :1994-1998
 Müller József : 1998-2002
 Kubatov Istvánné 2002-2006 ( A település zászlójának és címerének tervezője)
 Müller József : 2006- 2010
 Szűcs Gergely  :2010-2016
 Müller József :2017-napjainkig

Jegyzetek

További információk 

 Bácsszentgyörgy honlapja

Bács-Kiskun megye települései
Szent György nevét viselő települések