Békás (Magyarország)

Békás község Veszprém vármegyében, a Pápai járásban.

Fekvése 
Pápa tágabb vonzáskörzetében, a várostól bő 10 kilométerre nyugatra fekszik.

Megközelítése 
Belterülete közúton csak két irányból közelíthető meg, a 834-es főút nyárádi szakaszát Kemeneshőgyésszel összekötő 8405-ös úton, a két végponti település felől.

A hazai vasútvonalak közül a települést a MÁV 10-es számú a érinti; a vonalnak Békás területén nincs ugyan megállási pontja, de Mezőlak vasútállomás alig 400 méterre helyezkedik el Békás délkeleti határszélétől, központjától közúton mérhető távolsága sem haladja meg a 2 kilométert.

Története 
Békás Árpád-kori település. Nevét valószínűleg a település melletti kis Békás nevű érről kaphatta. Nevét 1367-ben Becas néven említették először egy határjárási leírásban, de környéke valószínűleg már a római korban is lakott hely lehetett, amit a területén talált római kori cseréptöredékek is bizonyítanak. Több Árpád-korból való lelet is napvilágra került itt,  köztük pálcikás díszítésű fazéktöredékek is. A település birtokosai a középkortól kezdve a Békássy család tagjai voltak. A család nevét e Békás nevű településtől kapta, a család címeres nemeslevelét 1417. augusztus 15-én kapta Zsigmond királytól.

1488-ban jobbágyait 11 forint országos adót fizettek. A török időkben nagyrészt elpusztult, 1531-re telkeinek 81 %-a lett a tűz martaléka, 1544-re pedig elnéptelenedett. A visszatérő lakossá­got 1553—1556 között a török többször megrohanta, kirabolta, egy alka­lommal hat lakosát is elhurcolta, így a jobbágyok félelmükben, 1556-ban ismét üresen hagyták a falut. 1567-ben alávetették magukat a töröknek, uralmuk alatt álltak 1592-ben is. Ezután hosszabb ideig prédium, csak 1603-tól fizettek ismét adót. A 17. század közepén a Marcalon átkelő csavargók fosztogatták a jobbágyokat. Ennek következtében népe megfogyatkozott és elszegényedett, dézsmájának árendája 1660-ban csupán tíz forint volt. 1672-ben a bírót leszámítva 23 gazda adott tizedet.

A falu a 18. században közbirtok lett, különböző jogcímeken a Sándor, Tatlián és Esterházy családok szereztek benne birtokrészeket, de leg­nagyobb része továbbra is a Békási család birtoka volt.

Közélete

Polgármesterei 
 1990-1994: Pálffy József (független)
 1994-1998: Pálffy József (független)
 1998-2002: Pálffy József (független)
 2002-2006: Pálffy József (független)
 2006-2010: Horváth János (független)
 2010-2014: Horváth János (független)
 2014-2019: Farkasné Csendes Tímea (független)
 2019-től: Farkasné Csendes Tímea (független)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 88,6%-a magyarnak, 0,5% németnek, 3,7% cigánynak, 0,9% ukránnak mondta magát (11,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 60,7%, református 6,4%, evangélikus 8,2%, felekezeten kívüli 3,2% (19,6% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Békássy-kastély (Vécsey-kastély), 1870 körül épült, homlokzata klasszicizáló eklektikus irányzatú, egy emeletes, nagy parkkal (magántulajdon).

Jegyzetek

További információk 

Veszprém megye települései
A Marcal-medence települései
Veszprém vármegye települései