Mnemotechnika

Mnemotechnikán vagy mnemonikán az emlékezést segítő módszereket értünk. Az ezekhez használt kulcsszavakat, képeket nek nevezzük.
A memoriter vagy angolul mnemonic (IPA: [nəˈmɑnɪk], magyaros formában mnemonik), olyan betű- vagy mozaikszó, amely:

 vagy egy meglévő értelmes szó alkotó betűinek szavakra bontásából ered,
 vagy több összetartozó fogalom, nyelvi elem (például elv) együttes megjegyzése érdekében az alkotó tagok kezdőbetűiből készített újabb értelmes (létező) szó,
 vagy pedig más módon segíti hangalakjával másvalami megjegyzését (például morzekódok).

Az angolok igen kedvelik ezt a pedagógiai, emlékezetsegítő eszközt, használata széles körben elterjedt, sőt vicceket is csinálnak belőle találós kérdés formájában (lásd alább).

Eredete, haszna 

A memoriterek gyakran csak szóbelileg (kiejtve) léteznek, néha versbe szedve, és arra használják őket, hogy több elemet (egy listát) megjegyezzenek segítségükkel. Nemcsak az ismétlés révén segítenek emlékezni tényekre, hanem a könnyen megjegyezhető, elemeire felbontható szó, és az elemekhez kapcsolódó adat lista közti asszociációk révén is.

Elméleti alapja az, hogy az emberek könnyebben fel tudnak idézni térbeli pontokhoz kötött, személyekhez vagy egyéb „értelmes”, könnyű jelentéssel bíró elemhez kötődő információkat, mint az egymáshoz nem kapcsolódó értelmetlen sorozatokat. Az angol mnemonic szó etimológiája a Mnémoszüné nevű titántól származik, aki az emlékezet megtestesítője volt a görög mitológiában.

Nemcsak a szóbeli kultúrában volt nagy szerepe (lásd alább), de ma is növekszik a használata a forgalomban lévő szavak óriási mennyisége miatt.

„Wood úgy vélekedett, hogy Homérosz nem volt írástudó, és hogy emlékezőtehetsége tette számára lehetővé a költemények megalkotását. Wood arra a meglepő megállapításra jutott, hogy a memória egészen más szerepet játszott a szóbeli kultúrában, mint az írásbeli kultúrában. Noha Wood nem tudott magyarázatot adni arra, hogy a homéroszi mnemonika miként működött, azt sugallja számunkra, hogy a homéroszi költemények erkölcsi világképe inkább tekinthető népiesnek, semmint írásbeli műveltségen alapulónak. Jean-Jacques Rousseau Père Hardouinre hivatkozva (Adam Parry egyiküket sem említi) igen valószínűnek tartotta azt, hogy Homérosz és görög kortársai még nem voltak írástudók. [5]”

Láncmódszer, asszociációs láncok 
A mnemotechnika klasszikus módszerei szerint az ember a megjegyzendő adatokat láncszerűen egymáshoz fűzi. Kitalál egy történetet, amiben az adatok a megfelelő sorrendben következnek egymás után. Ennek az a veszélye, hogy ha a lánc egy eleme mégis elfelejtődik, akkor a lánc megszakad. Speciális módszerekkel azonban ez a veszély csökkenthető.

A módszerek olyan területeken alkalmazhatók, ahol minden kulcsszóra a megfelelő sorrendben kell emlékezni. A legelterjedtebbek a szám-szimbólum rendszer, a betű-rendszer, és a helyek módszere, ami ezek közül a legrégibb módszer.

Nyelv- és szótanulás 
Választunk egy, a megtanulandó szóhoz hasonló hangzású kulcsszót. Emlékeztetőül képet is alkotunk a kulcsszó és a megtanulandó szó jelentéséből.Például az angol curtain szó megjegyzése: körtemintás függöny felidézésével.

Szám-szimbólum rendszer 
Ebben a rendszerben minden számnak megfelel egy kép. Az egyes képek valahogy kapcsolódnak az egyes számokhoz, például lehet az egy megfelelője gyertya, a kettőé hattyú, a háromé három ágú szigony, a négyé lóhere, és így tovább. A fő szabály: a kapcsolat legyen elég erős, hogy az alkalmazó el ne téveszthesse a sorrendet.

Memorizáláskor az egyes megjegyzendő adatokról alkotott képzetet a számnak megfelelőn képpel egy képbe kell foglalni. Ez legyen minél képszerűbb. A tartalom lehet akármilyen értelmetlen, vagy furcsa; sőt egyes ajánlások szerint az a jó, ha furcsa, mert még az is segít megjegyezni a képet (Restorff-hatás). Felidézéskor sorra kell venni az egyes számoknak megfelelő képeket, és azok alapján rekonstruálni a felidézendő adatokat.

A fogalmakról sokszor nehéz képzetet alkotni. Ilyenek a hit, a szeretet, és a remény. Itt lehet a hit jelképe egy térdelve imádkozó hívő, a szereteté egy egymást átkaroló pár, és így tovább. A relativitáselméletet jelképezheti Einstein arcképe. Ha ez a negyedik a listán, akkor el lehet képzelni Einstein képét egy négylevelű lóherén. Persze az absztrakt fogalmakhoz még azt is meg kell jegyezni, hogy a fogalomról van szó, különben lehet, hogy a konkrét dolgot sikerül felidézni.

Az ókori görögöknek könnyebb volt az absztrakt fogalmakkal, mert szinte mindegyiknek megvolt a maga istene. Például minden művészetnek volt múzsája. A háborút Arész jeleníthette meg, és így tovább.

Egy hasonló eljárás a szám-rím rendszer, ahol a képek a számokra rímelő szavakhoz kapcsolódnak.

Mindkét rendszer kombinálható a helyek módszerével.

Ábécé-módszer 
Az ábécémódszer a szám-szimbólum rendszerhez hasonló rendszer, amiben a számok helyett a betűkhöz kapcsolnak képeket. Ezekhez jól képesíthető szavakat keresnek, amik az adott betűvel kezdődnek. Ajánlják, hogy a felidézést segítő kép minél több érzékhez kötődjön, és ne csak látvány legyen.

Van egy módszer, ami számok és betűk között teremt kapcsolatot. Itt a képek ismét a számoknak felelnek meg. A megjegyzendő szavakat először számokká, majd képsorrá alakítják. Akkor hasznos, ha olyan számokat vagy betűsorokat kell megjegyezni, amikre gyakran van szükség: telefonszámok, igazolványszámok, jelszavak. A rendszer titkosírásként is szolgálhat. Ezt a módszert elsőként Stannislaus Mink von Wennsheim írta le a XVIII. század elején. Dr. Richard Grey 1730-ban egy bonyolultabb rendszert jelentetett meg, amiben magán- és mássalhangzókat is használt.

Zene 
A zenetanulásban is hasznosak lehetnek az efféle módszerek. Példa: a keresztes dúr hangnemekhez: Cérna Géza diót árul, ezért helypénzt fiszet cisz. Német nyelvű példa a kvintkörhöz: „Geh Du Alter Esel Hole Fische“ (Menj te öreg szamár, hozz halat). Szükséges, hogy megfelelő szavakat válasszunk, hogy felidézéskor ne tévedjünk.

A helyek módszere 
A helyek módszere, más néven Ars memoriae (az emlékezés művészete) hasznosítja az emberi agy hajlamát a térben elhelyezett részletekre emlékezre. Alkalmazója először részletesen megjegyez egy nagy épületet; ez a mnemonikus palota. Ezután a megjegyzendő dologról szemléletes képet alkot, és elhelyezi a mnemonikus palotában. Felidézéskor gondolatban bejárja az épületet, és sorra veszi az egyes jelképeket. Ez egy gyakori technika volt az ókortól a reneszánszig a szónokoknál és a prédikátoroknál.

Az angol nyelv máig őrzi ennek a módszernek az emlékét: 
 elsőként: in the first place
 másodikként: in the second place
 és így tovább

Az emlékezőművészek máig alkalmazzák ezt a módszert. Solomon Serasevszkij, aki nem tudott feledni, vagy Dominic O'Brien, a nyolcadik memóriabajnok éppúgy, mint Andi Bell.

A memorizálás alapelvei 
Az emlékezet bizonyos elvek mentén működik, amik a memorizálásban is alkalmazhatók:
 Fantázia
 Minél több érzék használata
 Sorozat és rendezés
 Mozgás, képek helyett film
 Erotika, szexszel kapcsolatos elképzelések
 Számozás
 Pozitív képzetek: a negatív képzeteket hajlamosak vagyunk elfojtani
 Színgazdagság
 Asszociáció
 Kódok
 Humor
 Mélyebb benyomások

Mnemotechnikai faktorok 
 Fantázia, új nézőpont, kreativitás
 Vizualizáció, egy folyamat tudatos elképzelése
 Logika, rendszerfelismerés, a rendszer megtalálása egy bonyolult helyzetben
 Érzelem: a legerősebb tényező
 Transzformáció, absztrakt fogalmak képszerűsítése
 Lokalizáció, különösen a helyek módszeréhez
 Asszociáció, szabad képzettársítás

Találós kérdések memoriterekkel 
Mi a feloldása a következő memoriternek: ASSUME?

"The use of the word ASSUME makes an ASS of U (You) and ME."

(magyarul:

A: Én azt hittem… (I assumed)

B: Hinni a templomban kell, pajtás.)

"Mi a feloldása a BOAC betűszónak? (a BOAC már nem létező brit légitársaság)"

"Bloody Oful Airline Company"

Kapcsolódó szócikkek 
 Orális kultúrák
 List of mnemonics
 ABCD
 Mnemonic method of loci
 SIDSPACE

Jegyzetek

Források

Szám-szimbólum rendszer 
 Tony Buzan; Mosaik bei Goldmann (Hrsg.): Nichts vergessen!. 15 Auflage. Random House, München, August 2000 (Originaltitel: Use Your Memory),

Tankönyvek 
 Tony Buzan: Nichts vergessen! Kopftraining für ein Supergedächtnis. 11. Auflage. Goldmann, München, 2000. 
 Luise M. Sommer: Gutes Gedächtnis leicht gemacht: die besten Merktipps von A–Z. Krenn, Wien, 2003. 
 Christiane Stenger: Warum fällt das Schaf vom Baum? Gedächtnistraining mit der Jugendweltmeisterin. Campus, Frankfurt am Main, 2004. 
 Gunther Karsten: Erfolgsgedächtnis: Wie Sie sich Zahlen, Namen, Fakten, Vokabeln einfach besser merken. Goldmann, München, 2002. 
 Reinhold Vogt: Gedächtnistraining in Frage & Antwort – mit 22 Lern- bzw. Einprägungs-Experimenten. Junfermann, Paderborn, 2007. 
 Jens Seiler: Was tun? Mein Kind braucht ein gutes Gedächtnis. AOL-Verlag

A mnemotechnika története 
 Frances A. Yates: Gedächtnis und Erinnern. Mnemonik von Aristoteles bis Shakespeare. 3. Auflage. Akademie Verlag, Berlin, 1994. 
 Frances A. Yates: The Art of Memory. The University of Chicago Press, Chicago, 2001. 
 Jörg Jochen Berns, Wolfgang Neuber (Hrsg.): Documenta Mnemonica. Text- und Bildzeugnisse zu Gedächtnislehren und Gedächtniskünsten von der Antike bis zum Ende der Frühen Neuzeit. Band II: Das enzyklopädische Gedächtnis der Frühen Neuzeit. Enzyklopädie und Lexikonartikel zur Mnemonik. (Frühe Neuzeit 43) Niemeyer, Tübingen, 1998 .
 Ulrich Voigt: Esels Welt. Mnemotechnik zwischen Simonides und Harry Lorayne. Likanas Verlag, 2001.

Külső hivatkozások 

 Use mnemonics to learn English
 010 Memorizer (commercial software for memorizing numbers) 
 Human Memory on Dates  
 2Know – Windows Freeware for converting numbers to words using the Major System. Now in English, German, and French.
 Homepage of the World Memory Championships
 Mick Curtis memory techniques A practical memory course.
 Google Answers: How to Have a Good Memory
 Random secure password generator with automatic mnemonic generation
 The Memory Page: Tutorials and tips on how to improve your memory.
 Science mnemonics From Science Jokes
 Tools for Improving Your Memory from Mind Tools
 Method of loci about Memory Palaces
 The Effect of the Integrated Keyword Method on Vocabulary Retention and Motivation by Dr. Joern Hauptmann 
 Medical Mnemonics.com: World's Database of Medical Mnemonics – "A free online searchable database of medical mnemonics to help students of health-related professions remember the important details."
 Mnemonic Devices Simple aids to solve a question or remember something.

Tanulás