Arcosaures

Els arcosaures (Archosauria, que en grec vol dir 'rèptils dominants') són un grup de sauròpsids (rèptils) diàpsids que evolucionaren dels arcosauriformes durant l'Oleniokià (Triàsic inferior). El seu metabolisme reptilià sembla que els havia donat un clar avantatge sobre els teràpsids (els avantpassats dels mamífers), els quals eren els seus contemporanis als àrids i monzònics climes interiors dominants al supercontinent Pangea. Així, mentre que el Permià fou dominat pels sinàpsids, el Mesozoic ho seria pels sauròpsids.

Característiques 
Els arcosaures es diferencien per una compressió lateral de les dents i per tenir un cor de quatre cambres, entre altres característiques. La majoria dels primers eren carnívors, amb dents asserrades i estretes perfectes per a menjar carn.

Història evolutiva 
Hi ha principalment dos grups d'arcosaures; els Ornithodira, els quals van ésser insignificants durant el Triàsic mig però que van radiar al Triàsic superior (Dinosauria i Pterosauria), i els Crurotarsi, els quals eren el grup predominant en aquell temps, i hi incloïen un gran nombre de grups purament triàsics com els Rauisuchia, els Phytosauria i els herbívors Aetosauria, així com els ancestres dels cocodrils.

Un nombre força gran d'aquests grups d'arcosaures, sobretot els grans Crurotarsi, els quals són anomenats tecodonts en llibres precladístics, s'extingiren fa 195 milions d'anys, durant l'extinció del Triàsic-Juràssic. Els supervivents, els dinosaures i pterosaures entre els Ornithodira, i els Sphenosuchia i Protosuchia i després els seus descendents cocodrils entre els Crurotarsi. Els dinosaures van dominar la terra i més tard els pterosaures dominarien el cel, fins a finals del Cretaci, i els cocodrils els rius i pantans i fins i tot van dominar els mars (Teleosauridae i Metriorhynchidae).

Tal és la supremacia dels arcosaures durant el Mesozoic que no hauria d'ésser anomenada l'edat dels rèptils, ans s'hauria de dir l'edat dels arcosaures.

La majoria d'aquests s'extingiren fa 66 milions d'anys. Els únics grups que van sobreviure i que encara avui hi són, són els dinosaures teròpodes (els ocells) i els cocodrilians, que inclouen els moderns cocodrils, caimans, al·ligàtors i gavials.

Tradicionalment els ocells han estat separats biològicament de la resta dels arcosaures. Recentment, amb el mètode cladístic, només grups monofilètics són vàlids, i els ocells són inclosos dins la divisió Archosauria.

Filogènia 
Els clades Crurotarsi y Ornithodira van ser usats junts per primer cop per Paul Sereno i A.B. Arcucci al 1990 en el seu estudi filogenètics dels archosaures. Van ser els primers en crear el clade Crurotarsi, mentre que Ornithodira va ser creat Gauthier in 1986. Crurotarsi y Ornithodira van reemplaçar Pseudosuchia i Ornithosuchia, respectivament. Sereno and Arcucci van incorporar noves característiques als archosaures a més del tipus de maluc en el seu anàlisi que va donar un arbre filogenètic diferent del d'anteriors anàlisi. A continuació es mostra el cladograma basat en Sereno (1991), que es similar al proposat per Sereno i Arcucci:

Taxonomia 
 Infraclasse Archosauromorpha
Archosauriformes
ARCHOSAURIA
Crurotarsi ("Pseudosuchia")
 Ordre Phytosauria
 Ordre Aetosauria
 Ordre Rauisuchia
 Ordre Crocodilia
(sense rang) Ornithodira ("Ornithosuchia")
 Ordre Pterosauria
 Superordre Dinosauria*
 Classe Aus

Referències 

 Benton, M. J. (2004), Vertebrate Paleontology, 3ª ed. Blackwell Science Ltd
 Carroll, R. L. (1988) Vertebrate Paleontology and Evolution, W. H. Freeman and Co. New York

Enllaços externs 

 UCMP 
 Paleos  
 Mikko's Phylogeny Archive  Archosauria