Albertirsa

Albertirsa város Pest vármegyében, a Ceglédi járásban.

Fekvése 
A Duna–Tisza közi homokhátság és a Monor-Irsai dombság találkozásánál fekszik Ceglédtől 21 kilométerre északnyugatra. Határa bővelkedik védett természeti értékekben, itt található például Közép-Európa egyik legnagyobb egybefüggő gyurgyalagtelepe. Északi határszélén folyik a Gerje patak.

Megközelítése 
Közúton a legkönnyebben a 4-es főúton érhető el. Budapest, illetve a keletebbre fekvő nagyobb városok (Szolnok, Debrecen) felől is, hiszen az végighalad a teljes belterületén. A lakott területtől északra húzódik az M4-es autóút és a 405-ös főút, melyeknek a település tehermentesítésében van szerepük. A környező települések közül Tápióbicskével a 3115-ös, Dánszentmiklóssal és Örkénnyel a 4607-es, Mikebudával pedig a 46 114-es utak kötik össze.

A települést a hazai vasútvonalak közül a  érinti, amelynek egy megállási pontja van itt, Albertirsa vasútállomás.

Története 
Albertirsa 1950-ben jött létre Alberti és Irsa községek egyesítésével, melyeket a Vasút utca választ el egymástól. 2003 óta város.

Alberti története 
A legrégibb oklevél, amelyben neve (Alberth) előfordul, 1277-ből maradt fenn, de ugyanerről a területről már 1246-ban Istvánfalva néven is feljegyeztek egy települést. 

A török időkben elnéptelenedett. 

1710-ben akkori ura, Váracskay András kuruc ezredes a Zólyom vármegyében fekvő Nagyszalatna községből 24 szekérrel érkező felvidéki, evangélikus vallású jobbágyot telepített be, többségében szlovák anyanyelvűeket, de voltak közöttük magyar családnevűek is.

Irsa története 
Neve a szláv „jelsa” (magyarul égerfa) szóból vált ilyenformán magyarrá. Első írásos említése 1281-ből maradt fenn egy az innen Bercelbe vezető utat említő oklevélben. 1360-ban az Irsai nemesek birtokának írták, és ez évben említették Szent Margitról elnevezett egyházát is. A török megszállás idején a település elnéptelenedett.

Közélete

Polgármesterei

Népesség 
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,5%-a magyarnak, 2,1% cigánynak, 0,4% németnek, 0,4% románnak, 0,4% szlováknak mondta magát (11,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 27,9%, református 6,9%, evangélikus 25,2%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 13,3% (23,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Evangélikus templom és paplak az egykori Alberti területén. A templom és a paplak is a 18. századból való. Itt született Tessedik Sámuel. Az alberti evangélikus egyházban őrzött szlovák nyelvű leírás szerint Váracskay András földesúr hívására 1711. szeptember 29-én Csányi György, Takács Mihály és Havram Pál elöljárók vezetésével 24 szekérrel érkeztek Albertibe az első telepesek, és magukkal hozták Claudinyi Frigyes lelkészüket is. Az első, fából-sárból épített templomukat, lakóházaikat a Gerje-menti Marasztyi-réten építették fel. 1763. június 28-án földrengés rázta meg a községet, melynek következtében a templom és sok lakóház is megrongálódott. A Mária Teréziától kapott királyi engedély birtokában Gegus Zakariás lelkészsége alatt, 1774 áprilisában kezdték meg az új templom építését, melyhez Szeleczky Márton – Alberti földesura – a templom helyéül szolgáló telket és 30.000 Albertin égetett téglát adományozott. Október 4-én Gegus Zakariás tette le az alapkövet. Az építkezést 1778 július 4-én fejezték be. Az ezt követő harmadik vasárnapon történt a felszentelés. A templom fennállásának 200. évfordulóján emléktáblán örökítették meg az alberti evangélikus egyháznál szolgált lelkészek és kántortanítók neveit.
Irsai evangélikus templom (18. századi, klasszicista stílusú, oltárképét, amely Jézust ábrázolja nagy sokaság közepén, kitárt karokkal, Feszty Masa – Feszty Árpád lánya – készítette)
 Református templom (Irsa területén)
 Római katolikus templom Irsa területén (barokk stílusú, 1764)
 Zsinagóga (az egykori Irsa területén, klasszicista stílusú)
 Ybl Miklós által tervezett Szapáry-sírkápolna Alberti területén (neoromán stílusú, 1859)
 Szeleczky-Szapáry-kastély
 Faluház
 A város határában épült az ország legnagyobb teljesítményű transzformátor-állomása, amely az Ukrajnából ill. Oroszországból érkező nagyfeszültségű (750 kV-os) Albertirsa–Vinnicja-távvezeték fogadóállomása.
 Albertirsai Gyógyfürdő
 Ecsedi László Sportcentrum
 Városi Sportcsarnok

Oktatási intézmények

Óvodák 
 Gyöngyszem Óvoda
 Mazsola Óvoda
 Napsugár Óvoda
 Nyitnikék Óvoda
 Mustármag Óvoda
 Alberti Evangélikus Egyházközség Óvodája

Általános iskolák 
 Roszík Mihály Evangélikus Általános Iskola
 Magyarok Nagyasszonya Római Katolikus Általános Iskola
 Tessedik Sámuel Általános Iskola
 Albertirsai Művészeti Iskola

Közművelődési intézmények 
 Móra Ferenc Művelődési Ház
 Márai Sándor Városi Könyvtár

Egészségügyi intézmények

Egészségügyi központ 
 Politzer Ádám Egészségügyi Központ

Gyógyszertárak 
 Remény Gyógyszertár
 Centrum Gyógyszertár
 Irmák Gyógyszertár
 Irsa Gyógyszertár

Helyi autóbuszközlekedés

Járatok 
 564-es busz (Albertirsa, Vasútállomás-Cegléd, Autóbusz-állomás)
 565-ös busz (Albertirsa, Vasútállomás-Ceglédbercel-Cegléd, Autóbusz-állomás)
 569-es busz (Albertirsa, Vasútállomás-Mikebuda, Községháza)
 570-es busz (Albertirsa, Vasútállomás-Dánszentmiklós, Csetneki szőlők)

Helyközi járatok Albertirsán belül 
 567-es busz
 568-as busz

Ismert személyek

Itt születtek, itt éltek 
 Alvinczy Imre (1897–1971) ügyvéd, politikus, országgyűlési képviselő
 Brankovits Éva (1928–) festőművész
 Csillag Róza született Goldstein (1832–1892) opera-énekesnő
 Erős Károly (1971–) kétszeres magyar válogatott labdarúgó, többek között az Újpest és az MTK futballistája
 Gellért Lajos, született Grünfeld (1885 – 1963) magyar színész, író, érdemes művész.
 Nagy István (1920–2017) szobrász
 Politzer Ádám (1835–1920) orvosprofesszor
 Porosz Mór, született Popper (1867 – 1935) bőrgyógyász, urológus, venerológus, szexológus, szakíró.
 Szigeti Géza (1929–) Jászai Mari-díjas színművész
 Tessedik Sámuel (1742–1820) lelkész, pedagógus, botanikus
 Zsudi József (1923–2013) Jászai Mari-díjas (1968) rendező, színész. 

 Cegléden született ugyan, de születésétől egész gyerekkorát itt töltötte Sirkó László (1950–) színművész
 Cegléden született ugyan, de itt él, tanít és alkot Gérné Mezősi Aranka (1955–) magyar szobrász, festőművész, éremművész, művésztanár és kultúraszervező

Díszpolgárok 
Az alábbi személyek Albertirsa díszpolgárai (zárójelben a cím adományozásának évével):

 Roszík Mihály (2000)
 Szántó József (2000)
 Giuseppe Gatti (2001)
 Tabányi Mihály (2001)
 Turi Péter (2001)
 Dr. Mányi Erzsébet (2003)

Sport

Testvérvárosai 
 Gaggiano, Olaszország (1992)
 Pabradė, Litvánia (1998)
 Malacka, Szlovákia (2000)
 Szilágysomlyó, Románia (2004)
 Battyánfalva, Szlovénia (2005)

Jegyzetek

További információk 
Albertirsa Önkormányzatának honlapja
albertirsai információs és közösségi portál 
Szántó József: Albertirsa képes krónikája
Albertirsa lap.hu
Miért jó Albertirsán lakni?

 
Magyarország fürdőhelyei
Magyarország városai
Pest megye települései