alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Illangó


Az Illangó az "ill" szógyökből ered, amit megtalálunk a csillog, villan, pillant, illan stb. szavakban. Illangó ősi magyar tündérnév, jelentése így van feltüntetve: fürge, gyors lábú tündér, kiemelve hogy nem pillangó.

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Ajánlott névnap:
 augusztus 18. 
 október 12.

Híres Illangók

Egyéb Illangók
 Jókai Mór Bálványosvár című regényében tündérnév
 Böszörményi Gyula Gergő és a táltosviadal című könyvében is előfordul.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
SOS (jelzés)

Az SOS jelzés  a nemzetközi morzekód vészjelzés. Három rövid, három hosszú és újabb három rövid jelzésből áll (· · · — — — · · ·), amely jel szétbontva az S, O, S betűknek felelnek meg. Bár a rövidítésnek sokan tulajdonítanak értelmet („Save Our Souls”: „Mentsétek meg a lelkeinket”; „Save Our Ship”: „Mentsétek meg a hajónkat”; vagy „Send Our Savior”: „Küldjétek a megmentőnket”), valójában azért egyeztek meg ebben a jelzésben, mert könnyű használni és felismerni még interferencia mellett is.

Története 
Az „SOS”-t mint vészjelzést a brit Marconi Társaság és a német Telefunken javaslatára fogadták el nemzetközi szinten az 1906. október 3-i berlini rádiókonferencián. Első ízben 1909-ben, az SS Slavonia hajó használta a jelzést Portugália partjai közelében. 1908 előtt hasonló helyzetben a hajók a CQD jelsorozatot adták le, amit a Marconi cég javasolt, aminek a jelentése „Sürgős! Minden állomásnak!” volt. (később ennek is olyan jelentést tulajdonítottak, mint „Come quick, danger” = „gyertek gyorsan, veszély” - de ezt a rádiósok csak a kód könnyebb megjegyezhetősége miatt találták ki). A CQD vészjelet első ízben 1899-ben, az Elbe kereskedelmi hajó adta le, amikor homokpadra futott Goodwin Sands közelében.

A mai szlengben és az üzleti e-mail levelezésben szinte kizárólag az üzenetek „sürgős” megjelöléseként használják.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek 

 Mayday

Távközlés
Daisy kacsa

Daisy Kacsa egyike a Disney rajzfilm- és képregényszereplőinek. Donald kacsa női megfelelőjeként és barátnőjeként jött létre, és először a "Mr. Duck Steps Out" c. rajzfilmben tűnt fel 1940. június 7-én.

Carl Barks és Don Rosa képregényei alapján Daisy 1920-ban "született". Rosa szerint Daisy Donald sógorának a testvére, aki Donald ikerhúgát, Della Kacsát vette el (ők ketten Tiki, Niki és Viki szülei voltak).

Daisy egy korábbi, rövidéletű karaktert váltott fel, Donna Kacsát, akit most Daisy idősebb nővéreként ismerünk. (Az ő lányai Tiki, Niki és Viki női megfelelői, Áprilka, Maja és Juni.)

Donald kuzinja, Gúnár Gusztáv sokszor vetélytársa is egyben a Daisy kegyeiért vívott küzdelemben.

1940-ben indult filmsorozatok
Disney-figurák
Kitalált madarak

de:Liste der Bewohner Entenhausens#Daisy Duck
Imbert

Az Imbert germán eredetű férfinév, jelentése bizonytalan, lehet, hogy nagy, hatalmas + fényes, híres. Esetleg az Isenbard névből is származhat, jelentése ez esetben vas + bárd (népnév). 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 15.

Híres Imbertek

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Férfikeresztnevek (I, Í)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Imelda

Az Imelda germán eredetű női név, de  pontos származás és jelentése vitás, talán az Irmgard, Irmhild német nevek rövidülése, esetleg az Irma és Hilda vegyülése. 


Rokon nevek

Amelda

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 május 13. 
 szeptember 16.

Híres Imeldák 
 Imelda Marcos, Ferdinand Marcos korábbi Fülöp-szigeteki elnök felesége.
 Imelda Staunton, angol színésznő
 Imelda Chiappa, olasz kerékpárversenyző
 Imelda May (1974) ír popénekesnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Immakuláta

Az Immakuláta latin eredetű női név, jelentése: szeplőtlen, a Szűz Mária szeplőtelen fogantatására utaló latin kifejezésből, a Conceptio Immaculata Mariae Virginisből származik. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 december 8.

Híres Immakuláták
 Mária Immakuláta nápoly–szicíliai királyi hercegnő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Imogén

Az Imogén angol eredetű női név, Shakespeare alkotta Cymbeline című drámája egy szereplőjének neveként. Valószínűleg egy Innogen nevű legendás alak nevét akarta használni, akinek neve a kelta, „lány” jelentésű inghean szóból ered, de a nevet rosszul nyomtatták ki és így terjedt el.


Rokon nevek
 Imodzsen: az angol eredetihez közelebb álló változat.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Imogén és az Imodzsen szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 1. 
 június 19. 
 szeptember 16.

Híres Imogének, Imodzsenek

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Angol eredetű magyar női keresztnevek
Kelta eredetű magyar női keresztnevek
Ince

Az Ince a latin Innocentius névből származik, jelentése ártatlan, senkinek se ártó.  Női párja: Innocencia.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 8. 
 március 12. 
 április 17. 
 június 19. 
 július 4. 
 július 28. 
 augusztus 11. 
 augusztus 13. 
 december 28.

Híres Incék
I. Ince pápa
II. Ince pápa
III. Ince pápa
IV. Ince pápa
V. Ince pápa
VI. Ince pápa
VII. Ince pápa
VIII. Ince pápa
IX. Ince pápa
X. Ince pápa
XI. Ince pápa
XII. Ince pápa
XIII. Ince pápa

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Férfikeresztnevek (I, Í)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Innocencia

Az Innocencia a latin Innocentius (Ince) férfinév női párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 1.

Híres Innocenciák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Indira

Az Indira indiai (óind) eredetű női név, jelentése: csillogó, szikrázó. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 3. 
 július 30.

Híres Indirák
Indira Gandhi indiai politikus

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Óind eredetű magyar női keresztnevek
Réti Richárd

Richard Réti (Bazin, 1889. május 28. – Prága, 1929. június 6.) híres német anyanyelvű osztrák-magyar sakkmester, a monarchia felbomlása után csehszlovák sakknagymester volt, sakkfeladványszerző, sakkszakíró.

2018-ban a World Chess Hall of Fame (Sakkhírességek Csarnoka) tagjai közé választották.

Élete 
Apja zsidó orvos volt, egy francia nevelőnő foglalkozott vele. Iskolásként 1904-ben Bécsbe költözött az anyjával, ahol elvégezte a gimnáziumot és matematikát hallgatott az egyetemen, de hamarosan a sakk bűvölte el. A bécsi Café Centralban elvesztette szemináriumi dolgozatát, s mivel nem találta, hátat fordított az egyetemnek, és hivatásos sakkozó lett.

Tartakover mesélte később:

Réti matematikát hallgatott, de nem volt száraz matematikus, Bécs színeiben játszott, de nem volt bécsi, a régi Magyarországon született, de nem tudott magyarul, nagyon gyorsan beszélt, de megfontolva cselekedett, és a legjobb sakkozó lett, de nem harcolta ki a sakk-koronát. Ő, igenis egy kutató művész, aki inkább a dolgok „miértjével”, mint a dolgok lényegével foglalkozik…

Az első világháború végén Prágába költözött. 1918 és 1924 között voltak a legnagyobb sikerei, ekkor a világ legjobbjai között volt. Az 1924-es évben tíz év után ő volt az első, aki megverte a nagy Capablancát egy tornán.

Réti egyike volt a sakkmegnyitás radikális megújítóinak, Nimzowitsch-csal, és Breyer Gyulával együtt a „Hypermodern Sakkiskola” nevezetes vezéregyéniségeként. A nevét viselő Réti-megnyitás (1.Hf3 d5 2.c4) azonknak az időknek egyik jellegzetes vívmánya.

Réti 1925-ben világrekordot állított fel vakszimultánban 29 táblán: 21 partit nyert, hatot remizett, és kettőt vesztett.

A sakk-irodalomban is maradandó mesterműveket írt, könyvei: Die neuen Ideen im Schachspiel 1922, és a Die Meister des Schachbretts 1930 a sakkirodalom klasszikus alkotásai.

Negyvenévesen Réti Prágában skarlát áldozata lett.

Végjátékfeladvány 
Zsenialitása a végjátékfeladványok területén is mutatkozott. Leghíresebb műve 1921. december 4-én jelent meg az Ostrauer Morgenzeitung napilapban. Ez valószínűleg a legismertebb végjátékfeladvány, amit valaha szerkesztettek. A szerzemény alapgondolata a közismert senecai szólás tagadása: Aki két nyúl után fut, egyiket sem fogja meg. Tartakower úgy dicsérte ezt a művet, mint a kör négyszögesítését.

Első pillantásra ez lehetetlen, hisz a világos király nem tudja behozni a sötét gyalogot, és a sötét királynak nincs semmi gondja a világos gyaloggal.

Megfejtés:

1. Kh8-g7!! h5-h4

Vagy 1. –, Kb6 2. Kf6 h4 3. Ke5 h3 4. Kd6 h2 5. c7 =

2. Kg7-f6 h4-h3

Ha most 3. Ke5? akkor 3. –, h2 sötét nyer.

3. Kf6-e6 vagy 3. Kf6-e7

Döntetlen.

Jegyzetek

Források 
 Harry Golombek: Richard Rétis beste Partien. Überarbeitete Neuauflage von John Nunn. Beyer-Verlag, Hollfeld 2002. 
 Ján Kalendovský: RICHARD RÉTI šachový myslitel, Olympia, Praha, 1989

További információk 
 Réti játszmái

Magyar sakkozók
Magyar sakkfeladványszerzők
1889-ben született személyek
1929-ben elhunyt személyek
Baziniak
Prágaiak
Csehszlovák sakkozók
A World Chess Hall of Fame tagjai
Metallocén

A metallocén (diciklopentadienil-fém, M(C5H5)2) olyan fémorganikus vegyületek gyűjtőneve, amelyekben (a ciklopentadiénekből levezethető) két ciklopentadienát-anion (a pi-komplexnek megfelelően) szendvicsszerűen kötődik valamely átmenetifémhez (például M= Fe, Co, Ni, Ru, Os, Mn). A metallocének színes, szilárd anyagok. Legrégebben ismert képviselőjük az aromás jellegű, diamágneses ferrocén. Fém-halogenidek és a ciklopentadién nátriumsójának reakciójából állíthatók elő. Katalizátorként, stabilizálószerként, gyökfogóként használatosak. Többek között a metallocének területén végzett vizsgálataiért kapott kémiai Nobel-díjat E. O. Fisher és G. Wilkinson 1973-ban.

Szerves fémvegyületek
Ingrid

Az Ingrid északi germán eredetű női név, jelentése: Ingwio isten + lovas, lovaglás vagy szép. 


Gyakorisága 
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
 február 5. 
 szeptember 2.

Híres Ingridek 
 Ingrid Bergman svéd színésznő
 Kertesi Ingrid operaénekes

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Iréneusz

Az Iréneusz görög eredetű férfinév, jelentése: békés. Női párja:
Irén. 


Képzett és rokon nevek
 Ernye: valószínűleg az Iréneusz régi magyar Irne formájának a származéka. 
 Jernő: az Iréneusz nyelvújítás korabeli magyarítása.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Iréneusz, az Ernye és a Jernő szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
Iréneusz
 június 28.. 
Ernye, Jernő
 március 25.

Híres Iréneuszok, Ernyék és Jernők
Szent Iréneusz
Ákos nembeli Ernye bán
Károly Iréneusz József (nevét rendszerint Irén formában használta!)

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Férfikeresztnevek (I, Í)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Iringó (keresztnév)

Az Iringó magyar eredetű női név a hasonló növénynévből, ami a növény latin nevének, az Eryngiumnak a magyarítása. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 június 28. 
 október 20.
 december 24.

Híres Iringók
 Südi Iringó táncosnő, sporttánc-bajnok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Isméria

Az Isméria olasz
eredetű női név, Szűz Mária nagyanyjának Szent Emerencia egyik lányának a neve. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
ajánlott névnap
 március 25. 
 szeptember 28.

Híres Ismériák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Olasz eredetű magyar női keresztnevek
:it:Ismeria
Itala

Az Itala olasz női név, jelentése Italia tartományból való nő. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 január 15. 
 március 10.

Híres Italák
 Békés Itala színésznő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Olasz eredetű magyar női keresztnevek
Ividő

Az Ividő költött név, a jó idő szókapcsolat régies helyesírású formája miatti téves olvasatból keletkezett. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
ajánlott névnap
 június 15.

Híres Ividők

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Irodalmi névadási eredetű magyar női keresztnevek
Ivonn

Az Ivonn az Ivó férfinév francia női megfelelője. 


Rokon nevek 
Ivett, Ivetta
 Ivon: az Ivonn alakváltozata.

Gyakorisága 
Az 1990-es években az Ivonn szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között, az Ivon-t nem lehetett anyakönyvezni.

Névnapok 
 május 19.

Híres Ivonnok, Ivonok 
 Rimanóczy Yvonne jelmeztervező
 Yvonne Catterfeld német énekesnő, színésznő
 Yvonne Meusburger osztrák teniszezőnő
 Yvonne Strahovski ausztrál színésznő
 Csányi Yvonne a magyar gyógypedagógia úttörő alakja.

Jegyzetek 

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Francia eredetű magyar női keresztnevek
Ivor

Az Ivor kelta (ír, skót és walesi) férfinév, ami valószínűleg összefügg a skandináv Ivar névvel, ami a germán Ingwar isten nevéből származik. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 szeptember 7.

Híres Ivorok
Kaas Ivor (1842-1910) publicista, politikus.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Férfikeresztnevek (I, Í)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Kelta eredetű magyar férfikeresztnevek
Ixion

Az Ixion görög mitológiai eredetű férfinév, jelentése: ixiai férfi. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 március 28.

Híres Ixionok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Férfikeresztnevek (I, Í)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Izaura

Az Izaura női név eredete bizonytalan, valószínűleg egy ókori görög város- és népnévből való, aminek a jelentése nem ismert. 

Magyarországon legnagyobb népszerűségének 1986-ban örvendett, amikor az MTV a Rabszolgasors c. brazil sorozatot vetítette, ennek főszereplőjét is Isaurának hívták. Ez volt az első brazil szappanopera a Magyar Televízióban.

Rokon nevek
 Izóra: az Izaura magyar ejtésváltozata.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Izaura szórványos, az Izóra igen ritka név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Izaura, Izóra
 május 1.
 május 15.

Híres Izaurák, Izórák

Egyéb Izaurák, Izórák
 Madách Imre Az ember tragédiája című művének egyik színében Éva neve Izóra illetve Izaura.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Ismeretlen eredetű magyar női keresztnevek
Izidóra

Az Izidóra az Izidor férfinév női párja. 


Rokon nevek
Dóra

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 április 17. 
 május 11.

Híres Izidórák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Izmael (keresztnév)

Az Izmael héber eredetű férfinév, jelentése: Isten hall. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 április 25.

Híres Izmaelok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Férfikeresztnevek (I, Í)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Izméne

Az Izméne a görög mitológiai Iszméné névből származik, valószínűleg a jelentése: vágyakozás, sóvárgás. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 25. 
 szeptember 28. 
 szeptember 30.

Híres Izménék
 Iszméné, az Oidipusz-mondakörben Oidipusz és Jokaszté lánya, Antigoné húga.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (I, Í)
Női keresztnevek (I, Í)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Aaron Nimzowitsch

Aaron Nimzowitsch (L: Ārons Ņimcovičs, Aaron (Aron) Niemzowitsch  Riga, 1886. november 7. – Koppenhága, 1935. március 16.) lett születésű dán sakkozó, a sakktörténet egyik kiemelkedő személyisége, nagymester, szakíró, a hipermodernizmus nagy alakja.

2018-ban a World Chess Hall of Fame (Sakkhírességek Csarnoka) tagjai közé választották.

Élete 
Egyike azon sakkozóknak, akik már az első világháború előtt időlegesen, végleg pedig az 1917-es kommunista fordulat következtében elhagyták az Orosz Birodalmat. Nemcsak mint kiemelkedő nagymester, és mint világbajnok-jelölt vált világhírűvé, hanem mint a sakkelmélet egyik jelentős fejlesztője és szakíró. Első jelentős győzelme után (1906, München), rendszeresen érte el sikereit a különböző nemzetközi versenyeken. Tizenöt alkalommal győzött, legyőzve a kor legkiemelkedőbb nagymestereit is, például 1929-ben Karlsbadban. Megnyerte az 1914-es Összorosz Bajnokságot Szentpétervárott.

1922-ben költözött Koppenhágába, és hamarosan dán állampolgárságot kapott. Két alkalommal (1924 és 1934) nyerte meg a Nordic Chess Championship-et, az északi államok összevont sakkbajnokságát.

Világbajnok-jelölt lett, de nem küzdhetett meg a címért, mert nem tudta előteremteni a nevezési díjat.

A sakktörténet egyik újítója volt. Több megnyitás, illetve megnyitási verzió fűződik a nevéhez, például a Nimzowitsch-védelem, a Nimzoindiai védelem, a Szicíliai-védelem egyes változatai, a Francia-védelem Nimzowitsch-változata.

Jegyzetek

További információk

Magyarul 
Becker Albert–Chalupetzky Ferenc: Nimzowitsch. Jellemrajzi kísérlet; Első Kecskeméti Hírlap Ny., Kecskemét, 1928?

Angol nyelven:
Profilja a chessgames.com-on
Nimzowitschcsal kapcsolatos cikkek
Kmoch, Hans (2004). Grandmasters I Have Known: Aaron Nimzovich (PDF). Chesscafe.com

 Per Skjoldager und Jørn Erik Nielsen: Aron Nimzowitsch. On the road to chess mastery, 1886-1924. McFarland, Jefferson 2012. 
 Raymond Keene: Aron Nimzowitsch, master of planning. Batsford, London 1999, 

Német nyelven:
 Peter Anderberg: Neues zum Nimzowitsch-Tarrasch-Konflikt. In: Kaissiber. Ausgewählte Beiträge zum Schach. 26, 2006, S. 50–55. 
 Peter Anderberg: Aaron Nimzowitsch und die Baltische Zeitung. In: Kaissiber. Ausgewählte Beiträge zum Schach. 29, 2007, S. 54–65. 
 Johannes Fischer: Nimzowitsch vs. Tarrasch: Zwei Dogmatiker im Streit. In: KARL. Das kulturelle Schachmagazin. 23. Jg., 3, 2006, S. 32–37, 
 Wolfgang Kamm: Siegbert Tarrasch. Leben und Werk. Biographie zum 70. Geburtstag. Unterhaching 2004, 
 Gero H. Marten: Aaron Nimzowitsch. Ein Leben für das Schach. Verlag Das Schacharchiv, Hamburg 1995, 
 Michael Negele: Schwanengesang an der Limmat. In: KARL. Das kulturelle Schachmagazin. 23. Jg., 3, 2006, S. 38–43, 
 Rudolf Reinhardt: Aaron Nimzowitsch 1928–1935. Partien Kommentare Aufsätze. Edition Marco, Berlin 2010, 
 Per Skjoldager: Nimzowitsch in Dänemark. In: KARL. Das kulturelle Schachmagazin. 23. Jg., 3, 2006, S. 24–30, 

Lett sakkozók
Dán sakkozók
Rigaiak
1886-ban született személyek
1935-ben elhunyt személyek
A World Chess Hall of Fame tagjai
Decsy Sámuel

Decsy Sámuel (Rimaszombat, 1742. január 12. – Bécs, 1816. január 25.) magyar író, bölcselet- és orvosdoktor.

Élete 

Pozsonyban és Sárospatakon tanult, azután külföldi egyetemekre Németországba és Hollandiába ment, és ott szerezte meg doktori oklevelét. Visszatérve állandó lakhelyéül Bécset választotta, ahol egyike volt azoknak a magyaroknak, akik sokat fáradoztak a nemzeti irodalom fejlesztésén, illetve a magyar nyelv terjesztésén. Különösen sokat hatott erre a második magyar nyelvű hírlap, az általa 23 éven át szerkesztett bécsi Magyar Kurir.

A lapot Szacsvay Sándor indította meg 1786 decemberében és 1793-ig szerkesztette. Őt a bécsi kancellária menesztette és 1793-ban Decsy Sámuelt nevezte ki szerkesztőnek. Szerkesztőtársa Pánczél Dániel volt.

Munkái 

 Dissertatio inauguralis historico physica de successivo telluris incremento (Trajectum (Utrecht), 1776)

 Medicus philosophus deo aequalis, effatum Hippocraticum commentatione academica illustratum (Trajectum (Utrecht), 1777)
 Osmanografia, az az: A török birodalom természeti, erkölcsi, egyházi, polgári s hadi állapottyának, és a magyar királyok ellen viselt nevezetesebb hadakozásainak summás leirása (Bécs, 1788–1789), három rész, két térképpel
Osmanografia, az az A' Török Birodalom' természeti, erköltsi, egy-házi, polgári, 's hadi állapottyának, és a' magyar királyok ellen viselt nevezetesebb hadakozásainak summás leirása, 1-3.; hasonmás kiad.; Kossuth, Bp., 2007 (Amor librorum)
 Pannoniai Féniksz, avagy hamvából feltámadott magyar nyelv (Bécs, 1790; a linkelt változat a Digitális klasszika honlapján)
 A magyar szent koronának és az ahoz tartozó tárgyaknak historiája (Bécs, 1792) arcképével és 36 színes rézmetszettel
A' magyar Szent Koronának és az ahoz tartozó tárgyaknak históriája, mellyet sok régi és újjább irásokból ki jegyzett, rendbe szedett, meg világositott, 's kedves hazafiainak hasznokra közönségessé tett Decsy Sámuel; hasonmás kiad.; Kossuth, Bp., 2008 (Értékőrző könyvtár)
A' magyar Szent Koronáról. Décsy Sámueltől írtt históriának meg-rostálása Katona István által; hasonmás kiad.; Pytheas, Bp., 2009
 Magyar Almanak 1794. 1795. és 1796. esztendőre D. D. S. által. (Bécs, 1793–1795.) Három kötet (Historiai s statisztikai évkönyv)
 Házi kereszt (Bécs, 1793)
 A mezei gazdaságot tárgyazó jegyzések (Bécs, 1800–1801 (Pánczél Dániellel együtt)
 Egyiptom historiája. (Bécs, 1811)
 Eredeti levele Tóth Ferenchez 1807. április 22-i keltezéssel az Országos Széchényi Könyvtárban
A magyar Szent Koronát őrző bandériumok története; Jókai Mór Városi Könyvtár, Pápa, 2020

Jegyzetek

Források 
 

Magyar történészek
Magyar tudományos írók
Rimaszombatiak
1742-ben született személyek
1816-ban elhunyt személyek
Lin Jü-tang

Lin Jü-tang (Lin Yutang, 林語堂, Fucsien, Kína, 1895. október 10. – Tajpej, Tajvan, 1976. március 26.) kínai író, akinek eredeti művei és az általa készített klasszikus kínai szövegfordítások nagyon népszerűek lettek Nyugaton. Bár keresztény családban született, és saját bevallása szerint (amint azt „A bölcs mosoly”-ban írja) egy ideig papnak készült, végül szakított a kereszténységgel, és visszatért a régi kínai filozófiákhoz. Később, elsősorban felesége hatására, áttért. (From Pagan to Christian című könyve erről szól.)

Tanulmányait kínai egyetemen kezdte. Az M.A. fokozatot a Harvard Egyetemen, a doktori fokozatot Lipcsében szerezte meg.

30 évig élt az Egyesült Államokban. Kínai és amerikai egyetemeken tanított angol filológusként.

„Egy múló pillanat”

A mű eredeti címe: Egy pillanat Pekingben. A könyvet a második világháború elején írta; a pekingi gazdag családok életét ismerhetjük meg belőle, és egy letűnt kort, a századforduló Kínájának világát, melyben a múlt és a jelen nagy erőkkel feszül egymásnak. A főszereplő a Yao család: a családfő taoista világnézete minden bizonnyal az íróé is.

„Az élet sója”
Avagy az élet megélésének fontossága. Magyarul már 1939-ben megjelent, igaz, rövidítve, „A bölcs mosoly” címmel. Egyfajta esszégyűjteményről van szó, melyben Lin kifejti nézeteit „az élet élvezetéről”, a klasszikus kínai életszemlélet bemutatásával. Olyan témákról ír, mint a házasság, a családi boldogság, a műélvezet és esztétika, vallás, filozófia, harmónia, de egészen hétköznapi dolgokról is, mint a „heverészés a fotelban”, a dohányzás élvezete vagy éppen a kertépítés.

Művei 

Bővebb információ a forrásoknál szereplő weboldalakon. A táblázatban a művek az eredeti nyelvű megjelenés sorrendjében szerepelnek.

Magyarul 
A bölcs mosoly; ford. Benedek Marcell; Révai, Bp., 1939
Mi kínaiak; Révai, Bp., 1939
Egy múló pillanat. Regény; ford. Pünkösti Andor; Révai, Bp., 1941
Méz és bors; ford. Hertelendy István; Révai, Bp., 1943
Falevél a viharban. Regény; ford. Németkéry Zoltán; Révai, Bp., 1945
Fehérek és színesek; ford. Lengyel Balázs, Révai, Bp., 1947
Egy múló pillanat. Regény, 1-2.; ford. Pünkösti Andor, utószó Mártonffy Attila; Árkádia, Bp., 1990
Mi, kínaiak; utószó Mártonffy Attila, ford. Benedek Marcell; Árkádia, Bp., 1991
Az élet sója, avagy Az élet megélésének fontosságáról; ford. Pavlov Anna; Tericum, Bp., 2000. . Dabasi Nyomda, Reálszisztéma.
Mi, kínaiak; ford. Kulcsár Dalma, Sümegi Balázs; Tericum, Bp., 2002
Peónia; ford. Gáti István; Tericum, Bp., 2010

Források 

 Az angol szócikk
 A Múló pillanat (1990) melléklete az íróról és a korszakról
Fődi Attila: Kínai bibliográfia
Terebess Kínai bibliográfia

Külső hivatkozások 

 Lin Yutang's Chinese-English Dictionary of Modern Usage
 List of Lin Yutang's publications

Kínai költők, írók
1895-ben született személyek
1976-ban elhunyt személyek
Kamera

A kamera a camera obscura latin kifejezésből származó elnevezés, amelyet a magyar filmfelvevőgép és videókamera értelemben vett át. Idegen nyelvek analógiájára a fényképezőgép elnevezésére is használni tévedés.

Egy optikai lencsékből és fényvédett részből álló szerkezet.
A lencsék zárszerkezeten keresztül képet vetítenek egy rögzítő felületre (analóg filmre vagy digitális CCD-re).

A híradástechnikában az átviteli rendszer eleme, képek vagy képsorozatok optikai képét időben változó elektromos jellé alakító leképező készülék. A kimenetéről levehető videojel szinkron és színkódolási (például PAL) információkat tartalmaz.

Filmfelvevőgép 

A filmfelvevőgép fényérzékeny filmre (celluloidra) rögzíti a tárgyakról beeső fényjeleket. Ezeket a filmszalag szélessége alapján csoportosítják: a leggyakoribb, legelterjedtebb a 8 (otthoni használatra), 16 vagy 35 mm-es film. A mozifilmek jellemzően 35 mm-es filmre készülnek, s terjed a pusztán digitálisan rögzített nagy felbontású film is.

Videókamera 

A videókamera a CCD-re vagy CMOS-ra érkező fényt elektronikus jellé alakítja. A jel rögzítése történhetett analóg módon kazettában lévő mágnesszalagra, de ma már inkább digitálisan (kazettában lévő mágnesszalagra, írható DVD-re, esetleg merevlemezre, mint a számítógépnél). A felbontásuk már eléri a hagyományos, celluloidos kamerákét.

Különleges kamerák 
 nagysebességű kamera; másodpercenként több száz, ezer vagy tízezer kép készítésére alkalmas kamera slow-motion videó készítése vagy műszaki diagnosztika céljából
 mikroszkópos kamera
 víz alatti kamera
 sztereoszkóp
 holografikus rendszerű kamera
 sávkamera
 ipari

Képgaléria

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 IP kamera
 Gyorskamerás diagnosztika

Biztonságtechnika
Tárgyak
Filmtechnika
Tisztelendő Anya (Dűne)

A Tisztelendő Anyák Frank Herbert A Dűne című regényének kitalált alakjai.  A Tisztelendő Anya megnevezés a teljes kiképzésen átesett Bene Gesserit nőt jelenti. A Bene Gesserit zártkörű rend, kulcsfontosságú társadalmi, vallási és politikai erőt képvisel, melynek tagjai több évig tartó fizikai és mentális kondicionálással edzik testüket és elméjüket. 

A fremen sziecsek Tisztelendő Anyái tulajdonságaikban az előbbiekkel gyakorlatilag megegyeznek, de nem kapnak harci kiképzést.

A Bene Gesserit képzés utolsó állomása egy bonyolult szertartás, a Tisztelendő Anyák próbatétele. A Bene Gesserit egyféle tudatmódosító mérget vesz magához. A drog méregként lép be a testébe, amelyet – az arra alkalmas személy – szervezete nem mérgező anyaggá alakít át, tudatosan megváltoztatva annak molekulaszerkezetét. A szer hatására a tudat magasabb szintre kerül, és az összes őt megelőző Tisztelendő Anya memóriájával gyarapszik. Az eredmény hatalmas tudás és bölcsesség, és szellemi erő.

Az Arrakison a fremen Tisztelendő Anya szentelés során egy bizonyos mérget, a vízbe fojtott homokféreg váladékát, az úgynevezett Élet Vizét használják a szertartás során.

Férfi embernek nincs esélye, hogy túlélje ezeket a szertartásokat. A Bene Gesserit célja, hogy alapos genetikai programja során kifejlessze azt a férfit, aki túléli a szertartást. Ő a Kwisatz Haderach. Részben ennek a programnak lett a végeredménye Paul Atreides herceg.

Lady Jessica Tisztelendő Anya leánya Alia Atreides (Paul Atreides húga) véletlenül változott át Tisztelendő Anyává, amikor édesanyja méhében élte át annak felszentelését. A végeredmény sokkal erősebb és veszedelmesebb, mint a Kwisatz Haderach.

Amerikai irodalmi művek szereplői
Dűne

en:Reverend Mother (Dune)
Klári (Szerbia)

Klári (szerbül Радојево / Radojevo, korábban Кларија / Klarija, horvátul Radojevo, Hrvatska Klarija, románul Peterda, németül Klari) falu Szerbiában, a Vajdaságban, a Közép-bánsági körzetben, a szerb–román határ szomszédságában. Közigazgatásilag Magyarcsernye községhez tartozik.

Fekvése 
Nagybecskerektől északkeletre, Nagykikindától délkeletre, Zsombolya, Szerbcsernye, Tamásfalva és Nagykőcse közt fekvő település.

Nevének eredete 
A települést gróf Clary tartományi kormányzóról nevezték el.

Története 

Egykor Peterd nevű falu állt a helyén, melyet 1334-ben a pápai tizedjegyzék említett először. 1770-ben német és román lakosokkal telepítették újra. 
1470-1472 között Temes, 1479-ben Csanád vármegyéhez tartozott. 

A 15. század közepén birtokosa Száti Balázs volt, ez időtől kezdve Kőcse sorsában osztozott. 

1492-ben a Peterdi Pethő család birtoka volt, 1494-ben pedig a  Nagylucsei, a későbbi Dóczy Ferencz nyerte királyi adományul. 

A 15. században a fentieken kívül a Zokonai család is zálogbirtokos volt itt, 1563-ban pedig a Dóczy család is birtokos volt Peterden. 

A település a török hódoltság alatt is lakott maradt; az 1717-es összeírásban a temesi kerületben, Peterda néven, 15 lakott házzal tüntették fel. Később azonban elpusztult és lakosai is szétszéledtek. Az 1723-1725. évi gróf Mercy térképén már lakatlan helységként volt feltüntetve. 

A jelenlegi Klári falu 1770-1771-ben szerb és román lakosokkal települt újra. Lakosait gróf Clary-Aldringen temesvári kormányzó telepítette ide, akinek tiszteletére a helységet Clary-falvának nevezték el, de a románok megtartották a helység régi magyar nevét, csupán Peterda-ra ferdítették el. Román lakosai azonban hamarosan elköltöztek innen. 

1801-ben a helység a Zágrábi egyházmegye birtoka lett és Verhovácz Miksa zágrábi püspök egyháznemeseinek adta hűbérül. Így lett azután a Pozojevich, Milosich, Jellasich és a gróf Nádasdy családok birtoka, amely családok Petrinjéből származtak.

1851-ben Fényes Elek írta a településről:

"Klári, vagy Péterd, szerb-oláh-horvát falu, Torontál vármegyében, szép rónaságon, Haczfeldhez 1, utolsó posta Csatádhoz 2 1/2 órányira, Nyély helységgel együtt 2253 óhitű szerb és oláh, és 500 horvát katholikus lakossal, óhitű anyaegyházzal. Határa gazdag fekete föld, s van itt 5590 hold majorsági, 2112 hold urbéri szántóföld, 678 hold kaszáló 1000 hold uradalmi rét, 159 hold szőlő, 584 hold közlegelő. Fő termékek búza és kétszeres. Az Ó-Bege csatornája a határon foly keresztül. Bírják a zágrábi püspök papnemesei."

Népesség

Demográfiai változások

Etnikai összetétel

Nevezetességek 
 Görögkeleti temploma - 1841-ben épült

Jegyzetek

Források 
 
 Borovszky Samu: Torontál vármegye

Hivatkozások 
 Klári története 

A Közép-bánsági körzet települései
Torontál vármegye települései
Görög saláta

A görög saláta (görögül χωριάτικη (horiatiki), falusi saláta) mediterrán jellegű salátaféleség, hagyományos görög étel. Összetevői többnyire: paradicsom, uborka, lilahagyma, fekete olívabogyó, feta sajt, esetleg paprika. Sóval, borssal, szárított oregánóval és olívaolajjal tálalják, esetleg olívaolajból, citromléből és ecetből készült öntet készül hozzá.

Külső hivatkozások
 Saláták
 Görög saláta magyarosan

Saláták
Görög konyhaművészet
Vasegerszeg

Vasegerszeg község Vas vármegyében, a Sárvári járásban.

Fekvése 
Szombathelytől kelet-északkeletre fekszik, körülbelül 30 kilométerre, a Répce jobb parti oldalán.

A szomszédos települések: észak felől Nagygeresd, északkelet felől Vámoscsalád (3 kilométerre), kelet felől Uraiújfalu, délkelet felől Jákfa, dél felől Zsédeny, délnyugat felől Hegyfalu (2 kilométerre), északnyugat felől pedig Tompaládony. A legközelebbi városok: Répcelak 9 és Sárvár 15 kilométerre.

Megközelítése 
A településen végighúzódik, annak főutcájaként a 86-os főút, ez a legfontosabb közúti megközelítési útvonala. Határszélét érinti még az M86-os autóút és a 84-es főút is, sőt utóbbiak csomóponttal keresztezik egymást a falu déli külterületei között, de a lakott részeit elkerülik. A környező kisebb települések közül Uraiújfaluval a 8448-as, Nagygeresddel a 8631-es út köti össze.

Vonattal elérhető a Hegyeshalom–Csorna–Szombathely-vasútvonalon; Vasegerszeg megállóhely a település belterületének keleti szélén helyezkedik el, a 8448-as út vasúti keresztezése mellett.

Története 
Vasegerszeg 1937-ben jött létre Ivánegerszeg és Keményegerszeg egyesítésével. Első okleveles említése 1221-ből származik. Mindkét Árpád-korban élt falunévadó a Ják nemzetség tagja volt.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Krausz Tamás (független)
 1994–1998: Mesterházy Sándor (független)
 1998–2002: Mesterházy Sándor (független)
 2002–2006: Németh József (független)
 2006–2010: Németh József (független)
 2010–2014: Németh József (független)
 2014–2019: Németh József (független)
 2019-től: Németh József (független)

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,3%-a magyarnak, 1,9% németnek, 0,3% cigánynak, 0,5% horvátnak mondta magát (6,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 53,1%, református 1,9%, evangélikus 29,9%, felekezet nélküli 2,7% (12,4% nem nyilatkozott).

Híres emberek 
 Itt született Bakó Samu evangélikus néptanító (1837–1897)

Látnivalók 

 Az Ivánegerszegen álló Szentháromság és Nagyboldogasszony titulusú barokk templom, szép korabeli berendezéssel a legszebb műemléke.
 Keményegerszegen található a klasszicista stílusú, szép parkkal övezett Markusovszky-kastély. Nevét Markusovszky Lajos-ról kapta, aki 1850 és 1893 között élt itt hitvesével. Az ivánegerszegi evangélikus iskolaépület és harangtorony II. József korából származik.

Jegyzetek 

Vas megye települései
A Répce-sík települései
Jakobus Stainer

Jakobus Stainer  (Absam, 1617 körül – Absam, 1683), osztrák hegedűkészítő.

1800-ig az Alpoktól északra a Stainer-hegedűket sokkal jobban megbecsülték, mint olasz társaikat.

Élete röviden
Egy bányász fiaként látta meg a napvilágot. Iskolai képzést 1626–1630 között kapott az absami iskolamestertől. Itt ezenkívül olaszt és latint is tanult, amiről későbbi levelei árulkodnak. Eredetileg asztalosnak készült, később döntött csak a hangszerészet mellett. 1630 és 1644 között szerzett hegedűkészítési ismereteket Innsbruckban és Füssenben, majd a harmincéves háború kezdetekor Itáliába menekült, ahol tovább folytatta tanulmányait. 5 évig tanult, majd még egy vándorév várt rá. 1644ben kezdte meg működését. Később tanoncot is fogadott. Salzburg, Innsbruck, München, Velence, Kirchdorf, Bozen, Nürnberg, Kremsier és Meran környékét szolgálta ki hangszerekkel. 1645. november 16-án elvette az absami Margareta Holzhammert, és véglegesen letelepedett Absamban. Az ezt követő években az üzlet teljes mértékben működött. 1656-ban Absamer Oberdorfban vett házat, ezt hívják ma „Stainer háznak”. 1669-ben már maga a császár (I. Lipót) is Stainertől vett hangszert, annak ellenére, hogy 1668-ban szakmai körutazást tett, melynek eredménye, hogy 1669-ben a munkavégzés elmaradása miatt bebörtönözték. 1670 és 1679 között újra nagy sikerrel újra üzemelt az üzlet. 1680tól kezdve mély depresszióba esett, majd 1683-ban Absamban meghalt.

Munkái
1644: 1 Viola Bastarda a salzburgi egyházzenei igazgató részére; 4 hangszer a dél-tiroli Kloster Marienberg város részére
1645: 1 Basszusviola (Violone?) München részére
1646: 7 hangszer az innsbrucki udvar részére
1648: Megrendelések a bozeni templomtól
1650: 1 cselló a kötheni udvar részére
1668: 1 hegedű a kremsieri udvar részére
1669: Stift Lambach 10 hangszert rendel; Kremsier 6 hangszert, többek között egy nagyobb méretű hegedűt
1670-1672: 5 hangszer a salzburgi udvar részére
1674: Megrendelések Meran városától, 1 hegedű a salzburgiaknak
1677: St. Georgenberg in Fiecht kolostor számára 2 hegedű
1678: 1 Viola da gamba a meraniaknak
1679: Megrendelések a müncheni udvartól
1680: További megrendelések Münchentől, 3 hangszer Nürnberg város részére

Hangszereinek főbb paraméterei
Magas domborulat az elő- és hátlapokon
Szép, sima hang; nem erős, viszont igen sötét
Borostyánkő-színű lakk

Érdekességek
Francesco Maria Veracini hangszergyűjteményében 10 Stainer található
Heinrich Ignaz Franz Biber összeköttetésben állt Stainerrel
Francesco Geminiani és Giuseppe Tartini Staineren játszottak
Johann Sebastian Bach lipcsei zenekarában Stainer hegedűkön és csellókon játszottak
Wolfgang Amadeus Mozart 1787-ben egy Stainert kapott ajándékba
A 18. században a német nyelvterületeken a Stainerek sokkal többet értek, mint egy Guarneri vagy egy Stradivarius
Az első kopiák csak a 20. század elején jelentek meg, akkor is elsősorban a tanulóhangszerekhez

Jegyzetek 

Hangszerkészítők
17. századi személyek
Osztrákok
Az 1610-es években született személyek
1683-ban elhunyt személyek
Jáfet (keresztnév)

A Jáfet héber eredetű férfinév, jelentése: Isten megnagyobbít vagy szép, világos, javító. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
ajánlott névnap
 február 5.

Híres Jáfetek

 Jáfet, bibliai alak, Noé fia

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Férfikeresztnevek (J)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Jagelló (keresztnév)

A Jagelló a lengyel Jagelló királyi család nevéből származik, az uralkodócsalád neve pedig Jagelló litván nagyfejedelem pogány nevéből ered, és ő volt az eddigi leghíresebb képviselője is. Dümmerth így fogalmaz: „[...] a keresztény hitre tért Jagellóval, aki II. Ulászló néven foglalta el Hedvig oldalán a lengyel trónt, megtörtént az ünnepélyes esküvő, [...].”

A feltételezett jelentése litvánul: joti („lovagolni”) + gailas („erős”) = erős lovas.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 október 13.

Idegen nyelvi változatok
 litvánul: Jogaila, 
 lengyel: Jagiełło

Híres Jagellók
Jagelló litván nagyfejedelem, lengyel király – a Jagelló-dinasztia névadója.

Jegyzetek

Dümmerth Dezső: Az Anjou-ház nyomában, Panoráma, Budapest, 1982.

Magyar keresztnevek (J)
Férfikeresztnevek (J)
Lengyel eredetű magyar férfikeresztnevek
Jáhel

A Jáhel héber eredetű női név, jelentése: kőszáli kecske, zerge. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 8.

Híres Jáhelek
 Jáhel a Bibliában

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Női keresztnevek (J)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Jakobina

A Jakobina a Jakab férfinév női párja. 


Rokon nevek
 Zsaklin: a francia Jacques (magyarul Jakab) férfinév női párjának, a Jacqueline-nak  magyar helyesírású változata.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Jakobina szórványos, a Zsaklin igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Jakobina
 február 8. 
 július 25. 
Zsaklin
 február 8. 
 május 1. 
 május 3. 
 július 25.

Híres Jakobinák, Zsaklinok
 Jaqueline Bisset színésznő
 Jacqueline Boyer francia énekesnő
 Jacqueline du Pré angol csellista
 Jacqueline Kennedy, John F. Kennedy amerikai elnök felesége
 Jacqueline McKenzie ausztrál színésznő
 Menyhárt Jacqueline balett-táncosnő
 Jacqueline Saburido egy tragikus autóbaleset áldozata és túlélője
 Jacqueline Wilson írónő
 Maczkay Zsaklin írónő, újságírónő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Női keresztnevek (J)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Jamina (keresztnév)

A Jamina arab eredetű női név, jelentése: boldog.


Gyakorisága 
Az 1990-es években nem lehetett anyakönyvezni, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
 május 24.
 május 30.

Jegyzetek

További információk 
 Az MTA Nyelvtudományi Intézete által anyakönyvi bejegyzésre alkalmasnak minősített utónevek jegyzéke

Magyar keresztnevek (J)
Női keresztnevek (J)
Jana (keresztnév)

A Jana a János cseh, lengyel, holland Jan változatának a női párja. 


Rokon nevek
 Janina: a Jana továbbképzése, főleg Lengyelországban használatos név.

Gyakorisága
Az 1990-es években a Jana és a Janina szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok 
Jana
 május 24. 
 május 30.
Janina
 január 16.
 március 28.
 május 30.

Híres Janák, Janinák 
 Jana Knedlíková cseh kézilabdázó
 Jana Novotná szlovák teniszező
 Jana Uszkova orosz kézilabdázó
 Yanina Wickmayer belga teniszező

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Női keresztnevek (J)
Cseh eredetű magyar női keresztnevek
Lengyel eredetű magyar női keresztnevek
Január (keresztnév)

A Január a latin Januarius férfinév magyaros alakja, jelentése: Janus istenhez tartozó. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 július 10. 
 szeptember 19.

Híres Januariusok
 Szent Januarius (olaszul San Gennaro), Nápoly védőszentje

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Férfikeresztnevek (J)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Járed

A Járed héber eredetű férfinév, jelentése bizonytalan, talán leszáll, leereszkedik. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
ajánlott névnap
 május 1.

Híres Járedok
Jared Diamond - evolúcióbiológus, tudomány-népszerűsítő író 
Jared Leto - filmszínész, énekes
Jared Padalecki - filmszínész

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (J)
Férfikeresztnevek (J)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Giorgio Vasari

Giorgio Vasari (Arezzo, 1511. július 30.(?) – Firenze, 1574. június 27.) olasz építész, manierista festő, művészeti író.

Életpályája 
Fiatalon került Firenzébe, ahol Michelangelo és Andrea del Sarto tanítványa volt, de leginkább Raffaello és Michelangelo római falfestményeinek a másolásával képezte magát. Tanult rajzolni, festeni, és ötvösséget is. Firenzében nagyrészt a Medici-család szolgálatában állt. 
Tevékenykedett Arezzóban, Bolognában, Nápolyban, Velencében, Rómában, Riminiben, Ravennában, Urbinóban. Michelangelóval közelebbi kapcsolatba került, festett képeket is a kartonjai szerint, és az ő tanácsára folytatott építészeti tanulmányokat is.

Festőművészként 
 A Palazzo Vecchio udvarának, nagytermének és melléktermeinek nagy freskóképeiben főleg a Medici-család történetének egyes jeleneteit ábrázolta. Rómában, a Vatikán Sala regiáját a pápák történetéből vett festményekkel díszítette, a római Cancellaria nagy termének falaira pedig III. Pál pápa történetét festette. Számos függő képe közül a legnevezetesebbek: Az utolsó vacsora (Firenze, Santa Croce-kolostor); Keresztelő János lefejezése (Róma, S. Giovanni Battista); Ahasvérus lakomája (Arezzo, Akadémia); Krisztus föltámadása (sienai akadémia); Nagy Szent Gergely (bolognai képtár); Caritas (madridi múzeum); Lorenzo Magnifico és Alessandro de'Medici, valamint saját képmása a firenzei Uffizi-képtárban stb. Jellemző módon, ha nem is éppen előnyösen mutatja be a Budapesten látható két képe: A kánai menyegző és A három grácia.
 Festőként nem volt a legnagyobbak között. Festményeiben vajmi kevés az igazi érzés és rendkívüli ügyessége a kompozícióban és rajzban sem remekelt.

Építészként 
Mint építész, maradandót alkotott: az ő tervei szerint épült az Uffizi és az úgynevezett Vasari-folyosó Firenzében.

Művészeti íróként 
 Hírnevét főleg irodalmi munkásságának köszöneti. Az olasz művészek életrajzainak nagy gyűjteménye, amelyet Le vite de'più ecellenti pittori, scultori ed architetti címmel 1550-ben Firenzében és második javított, bővített kiadásban 1568-ban kiadott (magyarul: A legkiválóbb festők, szobrászok és építészek élete; Magyar Helikon, 1978), hibái és hiányai dacára a művészeti irodalom mindmáig egyik legjelentősebb forrása. A munka több mint ezer oldal; felbecsülhetetlen forrása a művészettörténet-írásnak.
 A reneszánsz szót valószínűleg ő használta először.

Magyarul megjelent művei 
A renaissance mesterei; ford., jegyz. Honti Rezső; Győző, Bp., 1930
A renaissance nagy művészei; ford., bev. Brelich Mario; ABC, Bp., 1943
A legkiválóbb festők, szobrászok és építészek élete; vál., bev., életrajzok Vayer Lajos, ford. Zsámboki Zoltán; Magyar Helikon–Európa, Bp., 1973 
 A legkiválóbb festők, szobrászok és építészek élete; szerk.: Zima Szabolcs. Tóth Könyvkereskedés és Kiadó Kft., Debrecen, 2004

Alkotásai

Jegyzetek

Források

További információk 
 Giorgio Vasari festményei – TerminArtors.com

Olasz festők
Manierista festők
Olasz költők, írók
Reneszánsz építészek
1511-ben született személyek
1574-ben elhunyt személyek
Arezzóiak
Evlija Cselebi

Evlija Cselebi (oszmán-törökül: اوليا چلبي; török: Evliya Çelebi; Isztambul, 1611. február 25. – Kairó, 1684 vagy Isztambul, 1687) oszmán-török világutazó, történetíró, földrajzi író. Óriási műve kiemelt jelentőségű forrás többek között a magyarországi hódoltság tekintetében is.

Életrajz 
Apja a szultáni udvar ékszerésze volt, így ő is az udvarban nevelkedett. Rokona volt Melek Ahmed pasa. Kiváló neveltetést kapott, a feljegyzések szerint nagyon szépen énekelt. Kedvelt mulattatója volt IV. Murád szultánnak. Sokfelé utazott és sok emberrel érintkezett, ezeket az élményeit írja le terjedelmes Szejáhatnáme (Utazások könyve) című munkájában.

A művet az 1680-as években Kairóban tíz kötetben adta ki. Az első kötetben Isztambult írja le. Útleírásának számunkra legfontosabb részét, az 1660 és 1666 közötti magyarországi utazás leírását a hatodik kötetben találjuk. Ebben Cselebi érdekes képet fest a 17. századi magyar közállapotokról, leírja többek között Budát, a Balatont, Esztergomot és Székesfehérvárt, valamint érdekes ismertetéseket ad az 1664-es szentgotthárdi csatáról. Valószínűleg járt II. Rákóczi György erdélyi fejedelem udvarában is.

Cselebi, a török történetírás hagyományait követve, nem közölt pontos adatokat, és sokszor túloz. Mindezek ellenére mégis igen értékes forrás, melyet megfelelő forráskritikával kell értelmezni.

Magyarul 

Evlia Cselebi török világutazó magyarországi utazásai, 1-2.; ford., jegyz. Karácson Imre; Akadémia, Bp., 1904–1908
 1660–1664
 1664–1666
Evlia Cselebi török világutazó magyarországi utazásai, 1660–1664; előszó, szómagyarázat, jegyz. átdolg. Fodor Pál, ford. Karácson Imre; Gondolat, Bp., 1985

Jegyzetek

Források 
 Evlia Cselebi török világutazó magyarországi utazásai. 1660–1664. (Budapest, Gondolat Kiadó, 1985)
 Evliya Çelebi a Terebess.hu-n
 Evlia Cselebi török világutazó magyarországi utazásai, ford.: Karácson Imre, Budapest, 1904–1908 
 Evlia Cselebi, a világ török fölmérõje

További információk 
 Evlia Cselebi török világutazó Magyarországi utazásai 1660–1664, 1664–1666

Nagyvárad magyar irodalmi élete

Török utazók, felfedezők
Török költők, írók
Magyarországi iszlám kultúra
1611-ben született személyek
Az 1680-as években elhunyt személyek