Árpádhalom

Árpádhalom község Csongrád-Csanád vármegyében, a Szentesi járásban.

Fekvése 
Az Alföldön, a Viharsarokban, a Mágocs-ér mellett fekszik. A legközelebbi város Orosháza, közúton mintegy 10 kilométerre.

Megközelítése 
Orosháza felől a 4408-as, majd a 4448-as úton közelíthető meg – ez tekinthető a község főutcájának –, ugyanezen az úton érhető el Nagymágocs irányából is, Fábiánsebestyén felől pedig a 4449-es út vezet a településre. Közigazgatási területét – a központját messze elkerülve – érinti még az Orosházáról Szentesre vezető 4406-os, a Gyomaendrőd-Szentes közti 4642-es, valamint az inkább csak átkötő útként szolgáló 4446-os út is.

A hazai vasútvonalak közül a Szentes-Orosháza vasútvonal érinti a település északi határszélét, ahol a lakott területtől távolabb egy megállási pontja van; Újváros megállóhely közvetlenül a 4642-es út mellett fekszik, közúti elérését az teszi lehetővé.

Nevének eredete 
A hagyomány úgy tartja, hogy a falu határában található földhalmok között vert tábort Árpád fejedelem vezéreivel, amikor Pusztaszer felé tartottak. Ezen halmok közül a legnagyobbik volt a fejedelemé.

Története 
Az 1950-es évekig Nagymágocshoz tartozó népesebb puszta volt. Birtokosai a Károlyi és a Berchtold családok voltak. 1956. július 1-jén alakult önálló községgé a korábban Nagymágocshoz (Árpádhalom, Bojtártelep, Szendrei major, Zoltántér), Eperjeshez (Kisújváros és Nagyújváros egy része), valamint Székkutashoz tartozó területekből. A falut 1906 és 1972 között vasútvonal kötötte össze a szomszédos Fábiánsebestyénnel, valamint kisvasúti vonal vezetett Nagymágocsra is. Az 1970-es évektől az 1990-es rendszerváltásig Nagymágoccsal közös tanácsa volt, 1990. október 10. óta – az ország többi községéhez hasonlóan – itt is helyi önkormányzat működik.

A lakosok mintegy 65,5%-ának a mezőgazdaság nyújt megélhetést. A községben az 1950-es években 6 termelőszövetkezet működött. Ezek aztán sorban egyesültek, majd végül egy maradt, az Árpád tsz. Aki nem a mezőgazdaság ágaiban talált munkát, az többnyire a környező városokban (Orosháza, Szentes) dolgozik.

Az 1910-es évek elejétől kezdődően elemi népiskola működött a tanyaközpontban, ez később, az 50-es években nyolc-, majd négyosztályos általános iskola lett. 1994-től ismét nyolcosztályos. 2008-tól a fábiánsebestyéni Arany János ÁMK-val társulásban működik. Az alsó tagozatosok helyben, a felsősök Fábiánsebestyénen tanulnak. Az általános iskola a 2011-2012-es tanévtől kezdve a Rózsa Ferenc nevet viseli, egykori igazgatójára emlékezve. Az óvoda 2011-től visszakapta régi Erzsébet gyermekotthon elnevezését. A faluban van művelődési ház és könyvtár is.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Froman Róbert (Agrárszövetség)
 1994–1998: Froman Róbert (független)
 1998–2002: Froman Róbert (független)
 2002–2006: Froman Róbert (független)
 2006–2010: Froman Róbert (független)
 2010–2011: Szarka Attila (Fidesz)
 2012–2014: Szarka Attila (Fidesz)
 2014–2019: Szarka Attila (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Vágó Miklós Béla (független)

A településen 2012. január 22-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, és meg is erősítette pozícióját.

Népesség 
A település népességének alakulása:
 (1956) 1673 fő
 (1990)  676 fő
 (2001)  602 fő

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 92,8%-a magyarnak, 0,6% cigánynak, 0,4% lengyelnek, 0,2% örménynek mondta magát (7,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 26,4%, református 4%, evangélikus 2,3%, felekezeten kívüli 53,2% (13,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Károlyi–Berchtold-kastély
Gróf Károlyi Alajos lánya, Károlyi Ferdinanda (házassága után gróf Berchtold Lipótné) 1897-1898 folyamán klasszicizáló, eklektikus stílusú kastélyt építtetett a faluban. Az eredetileg 22 szobából, fürdőszobákból és egyéb mellékhelyiségekből álló kastély a háborúkat szinte minden károsodás nélkül átvészelte. 1947-ben államosították. Előbb árvaházként kívánták hasznosítani, utóbb a körzeti állami általános iskola és tanulóotthon kapott benne helyet. Az épület ma művelődési ház, iskola és könyvtár. Mellette áll Árpád fejedelem szobra, Fromann Richárd 1996-ban készült alkotása.
 Római katolikus kápolna
A kastély közelében látható kápolna 1920-21-ben épült, építtetője szintén gróf Berchtold Lipótné volt. A vidéken ritkaságnak számító favázas (Fachwerk) technikával épült római katolikus kápolna tervezője ismeretlen. A magyaros, népi szecessziós stílusú egyházi épületet Hanauer Árpád István váci megyés püspök szentelte fel 1921. június 14-én Jézus Szent Szíve tiszteletére.
 Árpád-halom
A falutól keletre, a Justhmajor felé vezető úton található a település állítólagos névadójául szolgáló kunhalom. A tetején Makovecz Imre 1989-ben életfát állított, itt tartják a falu megemlékezéseit a nemzeti ünnepeken. A 2000-es évek közepén az életfát felgyújtották, de az önkormányzat 2011. június 12-én újraállította.

Érdekesség 

Az 1900-as évek elejétől a faluban élt Székács Elemér növénynemesítő, aki Árpádhalmon kísérletezte ki az 1055-ös búzafajtát, amelyet Székács-búzának is neveznek. A település címerében megtalálható a búzakalász-motívum, amely kifejezi a település mezőgazdasági jellegét, egyben emléket állít az Árpádhalmán működött neves búzanemesítőnek. A községben utcát is elneveztek Székács Elemérről, s erre egy emléktábla is emlékeztet az iskola falán.

Testvértelepülései 

 Szaján
 Árpád
 Feketebátor

Jegyzetek

További információk 

 Árpádhalom honlapja
 Árpadhalom a fennmaradásért küzd
 Árpádhalom a funiq.hu-n

Csongrád-Csanád megye települései