Dagestán

Dagestán, plným názvem Republika Dagestán nebo Dagestánská republika (), je nejjižnější republika Ruské federace, ležící na západním pobřeží Kaspického moře. Na jihu hraničí s Ázerbájdžánem a na jihozápadě s Gruzií; v rámci Ruské federace pak s Kalmyckou republikou, Čečenskem a Stavropolským krajem. 

Délka území od severu k jihu je přibližně 414 km, od západu k východu 222 km, rozloha 50 300 km², počet obyvatel je 3 miliony. 

Dagestán leží v evropské části Ruska (řeka Kuma tvoří jeho severní hranici). Patří mezi tzv. kavkazské republiky. Hlavním městem je Machačkala.

Historie 
Historie tohoto území je velmi bohatá. Území dnešního Dagestánu bylo obydleno již od dob paleolitu. Ve 4. století př. n. l. bylo součástí tzv. Kavkazské Albánie. V 3. a 4. století zde vládli Sásánovci, v 7. století je vystřídal chazarský chán; po pádu chazarské říše (969) se zde postupně rozšiřoval islám, ještě ve 13. století byly pozice křesťanství v části jižního Dagestánu poměrně silné. 
V 10. a 11. století země prosperovala, později ji ale ovládali seldžučtí Turci. Koncem 12. století vznikl avarský chanát. Po vpádu Mongolů byl začleněn do Zlaté hordy. S úpadkem mongolské moci se později oblast Dagestánu stala podobně jako sousední Ázerbájdžán předmětem soupeření mezi Persií a Osmanskou říší (z turečtiny a perštiny pochází i současný název území: doslova „Země hor“). Od konce 18. století pronikala na území Dagestánu také Ruská říše, která si jej roku 1813 formálně připojila. 

Během 19. století tu proběhla řada povstání. Ovládnutí horské oblasti se však Rusku podařilo až po potlačení Šamilova povstání v 60. letech. 

Po pádu Ruské říše se v prosinci roku 1917 k moci dostali bolševici a byla ustavena sovětská vláda. Po říjnové revoluci vznikala v letech 1918–1920 na území Dagestánu řada státních útvarů krátkodobého trvání. Většinu území kontrolovala německá, turecká, resp. „bílá“ vojska (bělogvardějci). Po vítězství bolševické moci byla 20. ledna 1921 v rámci Ruska vytvořena Dagestánská ASSR, která se po rozpadu SSSR přejmenovala na Dagestánskou republiku.

Obyvatelstvo 

Od starověku představuje obyvatelstvo Dagestánu pestrou směsici. Žije zde na 30 místních etnik, z nichž početně vynikají Avarové (29 %), Dargové (16 %), Kumykové (14 %), Lezgové (13 %), Lakové (5 %), Azerové (4 %), Tabasaránci (5 %) a mnohá další, která doplnili postupně Rusové (20 %), jakož i Ázerbájdžánci, Nogajci, Kalmyci, Čečenci, atd. Současnou etnickou situaci dále zkomplikoval konflikt v sousedním Čečensku, který způsobil jen v roce 1995 příval 100 000 uprchlíků z této republiky. Pokus islámských fundamentalistů z Čečenska o ovládnutí části Dagestánu a vyhlášení islámského státu vyvolal v létě 1999 krvavý střet s ruskou federální armádou a tzv. druhou čečenskou válku.

Hlavními jazyky Dagestánu jsou ruština (úřední), kumitský jazyk, avarský jazyk a další jazyky (20).

Průmysl a zemědělství 
Jižní část Dagestánu je hornatá a tvoří součást Kavkazu, zatímco severní část je rovinatá step, kde se celkem dobře daří zemědělství (pěstování vína, ovoce, obilovin a slunečnice).
 
Hlavním nerostným bohatstvím země je ropa a zemní plyn, nacházející se jak pod samotným Dagestánem, tak pod Kaspickým mořem. Její zpracování je pro dagestánskou ekonomiku klíčové. Z hlavního města Machačkaly se vyváží do celého Ruska, hlavně po moři.

Pamětihodnosti 
Citadela, staré město a opevnění Derbentu byly roku 2003 zaneseny na seznam světového kulturního dědictví UNESCO.

Přírodní rezervace 
Dagestánská přírodní rezervace, skládající se ze dvou chráněných území a tří menších přírodních rezervací.

Osobnosti 
 Pjotr Bagration (1765–1812), ruský šlechtic a voják v době napoleonských válek
 Alexandr Višněvskij (1874–1948), ruský a sovětský chirurg, tvůrce terapeutické masti
 Khabib Nurmagomedov (1988-), ruský mistr smíšených bojových umění

Města 

 Machačkala (hlavní město a přístav)
 Kaspijsk (přístav)
 Derbent (přístav)
 Bujnaksk
 Dagestanskije Ogni
 Chasavjurt
 Izberbaš
 Južno-Suchokumsk
 Kiziljurt
 Kizljar

Galerie

Odkazy

Reference

Externí odkazy 
 
 
 
 Islam in DagestanOficiální stránky země  (rusky)
 Oficiální stránky prezidenta Dagestánu (rusky)
 Historie Dagestánu na stránkách Dagestánské státní univerzity (anglicky)
 Mapa Dagestánu na Texaské univerzitě
 Fotografie Sergeje Prokudin-Gorského na stránkách Kongresové knihovny

 
Republiky Ruské federace
Severokavkazský federální okruh
Kavkaz
Regiony Evropy s více úředními jazyky