Bakonyszombathely

Bakonyszombathely (németül Deutschmarkt) község Komárom-Esztergom vármegyében, a Kisbéri járásban.

Fekvése 
Bakonyszombathely Komárom-Esztergom vármegye délnyugati sarkában, a Kisalföld és a Bakony találkozásánál, változatos természeti környezetben fekszik, a Cuhai-Bakony-ér mentén.

Főutcája a Bakonycsernye és Mezőörs között húzódó 8208-as út, amelynek mentén a település több mint 10 kilométer hosszban nyúlik el. Érinti a községet a Kisbér-Veszprémvarsány (a 81-es és a 82-es főút) között húzódó 8218-as út is, ezen az útvonalon Kisbértől mindössze 7 kilométerre fekszik.

Korábban vasúton is elérhető volt a település, a Tatabánya–Pápa-vasútvonalon, aminek itteni megállási pontja, Bakonyszombathely megállóhely a 8208-as és a 8218-as utak kereszteződésétől szűk egy kilométerre északra található [bekötőútja a 82 323-as mellékút], de 2007 márciusa óta a személyforgalom szünetel ezen a szakaszon.

Természeti környezete

Domborzata 
Alacsony domblábi lejtőkre és részben síkságra települt. Magassága 190 m-200 m között váltakozik.

A forrásai a Feketevíz-ér kivételével a Cuhai-Bakony-érbe futnak. A vízbázis hiánya miatt vezetékes vize a tatabányai (táv)vezetékes karszt ivóvízhálózatról történik. Felszín alkotó kőzetei mutatják a táji átmenetet: mésztartalmú csernozjom barna erdőtalaja van.

A községbe látogatók kellemes sétákat tehetnek, botanikai ritkaságokban gyönyörködhetnek a volt Esterházy uradalom kastélyparkjában. A község külterületén elhelyezkedő Feketevízpusztai-tavak természetvédelmi területe, érintetlen erdeivel, értékes vad- és madárállományával, igazi kikapcsolódási lehetőséget kínál a kirándulóknak. A környékre látogatók vadász, horgász, kerékpározó, túrázó szenvedélyüknek egyaránt hódolhatnak.

Időjárása 
Éghajlata nedves kontinentális melegebb és szárazabb értékekkel, mint a kistáj déli felén. Éves középhőmérséklete 9,7 °C fok. Az éves csapadékátlaga 650 mm. Ezt kihasználva nagyüzemi almaültetvényeket hoztak létre. (idared, gloster)

Története 

Bakonyszombathely területén őskori kőeszközöket találtak, késő avar kori sírokat tártak fel. Az Árpád-korban már vásáros hely volt.

Első okleveles említése 1358-ból származik, elnevezése a szombatonkénti hetivásárra utal. A cseszneki vár tartozékaként a 14. század derekáig a gróf Cseszneky család volt a település ura. 1392-ben Garai Miklós, majd a Szécsi és a Szapolyai család birtoka volt. 1529-ben a törökök elpusztították. Az elnéptelenedett falu 1636-ban került az Esterházy család tulajdonába.

A 17. század végén evangélikus és katolikus magyarok, majd a 18. század végén stájerországi németek költöztek területére. 1792-ben a település nagy része tűzvész áldozata lett. A lakosság megélhetését a 19. század második felétől a 20. század közepéig a növény- és állattenyésztés, valamint a környező bányák biztosították.

Bakonyszombathelyen már a 20. század elején volt vasútállomás és távírda, mely az interurbán telefonhálózatba 1922-ben kapcsolódott be. 1944 márciusától súlyos harcok színhelye volt, ekkor égett le a kastély, a téglaégető, a pincegazdaság és több mint száz lakóház.

1949-ben a volt Esterházy-uradalmat állami gazdasággá szervezték, melyet 1990-ben privatizáltak és újjáalakítottak. Lakóinak a mezőgazdaság mellett, szolgáltató-, társas és egyéni vállalkozások adnak munkát. A települést 1950-ben csatolták Veszprém vármegyétől Komárom megyéhez.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Háberfelner László (független)
 1994-1998: Háberfelner László (független)
 1998-2002: Háberfelner László (független)
 2002-2006: Pintér Lajos (független)
 2006-2010: Pintér Lajos (független)
 2010-2014: Pintér Lajos Tibor (független)
 2014-2019: Pintér Lajos Tibor (független)
 2019-től: Géringer Istvánné (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 78%-a magyarnak, 0,8% cigánynak, 0,7% németnek mondta magát (21,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41,5%, református 4,7%, evangélikus 16%, görögkatolikus 0,1%, felekezeten kívüli 7,2% (29,8% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 1762-ben emelt műemlék Szent Imre római katolikus templom
 1739-ben emelt evangélikus templom
 Nepomuki Szent Jánost ábrázoló szobor
 Esterházy-kastély
 A volt Esterházy-uradalom  angolparkja (természetvédelmi terület)
Ritka, kétszáz évesnél is idősebb kocsányos tölgyek, nyolcvan-százhúsz éves kislevelű hárs-, magaskőris fák láthatók benne.
 A Feketevíz-puszta  védett területe, növény- és állatvilága várja az ide látogatókat.

Irodalom 
 Komárom-Esztergom megye kézikönyve (ALFADAT-CEBA Szekszárd, 1998) 
 Históriás Kalendárium (Kossuth Nyomda, Budapest 1989)
 Bakonyszombathely múltja és jelene (Bakonyszombathely önkormányzata, 2008)

Jegyzetek

További információk 

 Bakonyszombathely község hivatalos honlapja
 Bakonyszombathely műemlékei

Komárom-Esztergom megye települései
Veszprém vármegye települései