alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Nagyothallás

Nagyothallónak tekinthetők azon személyek, akiknek halláskárosodásuk  mértéke mindkét fülön 30-90 dB között van. A nagyothallók hallókészülékek segítségével többé-kevésbé megértik a hangzó beszédet, és ők maguk is érthetően beszélnek. Néha előfordul, hogy hangjukon és kiejtésükön érezhető a halláscsökkenés és a kontroll hiánya. Mivel a hangzó kommunikáció elérhető számukra, a jelnyelvet nem használják, gyakran nem is ismerik. Gyenge beszédkészség esetében előfordulhat az elszigetelődés is, így sem a siketek, sem a nagyothallók világában nem érzik jól magukat. A jól jelelő és érthetően beszélő nagyothallók ezzel szemben szabadon dönthetnek, hogy melyik közösség tagjai lesznek. Vannak olyan nagyothallók, akik tudatosan vállalják a „híd”, az összekötő szerepét a két közösség között.

A nagyothallás a beszéden is érződik, különösen prelingvális nagyothallás esetén. A hozzáértők sokszor már a beszéd alapján képesek megbecsülni a halláskárosodás típusát és mértékét. A gyerekek nyelvi készségei gyakran rosszabbak, mint ahogy azt koruk alapján várni lehet, ezért fejlesztésre szorulnak.

A statisztikák szerint a 65-70 éves korosztály 25 százaléka, a 70 év felettiek 35-40 százaléka szenved különböző mértékű halláskárosodástól. Legtöbbjük szégyelli állapotát, és hallásának romlásával egyre zárkózottabbá válik.

A halláskárosodás fő típusai a vezetéses és az idegi eredetű nagyothallás. Okai lehetnek örökletes, veleszületett rendellenességek éppúgy, mint szerzett betegségek (gyulladás, zajártalom). 

A vezetéses és az idegi típusú nagyothallás műtéttel is javítható, és
a hagyományos hallókészülékeken kívül léteznek még 
más eszközök is. Ezeket egyenesen a belső fülbe ültetik.

A siketekkel szemben informális közegben szokták magukat süketnek nevezni.

Források 

Nagyothallás, halláscsökkenés
 Hallássérültek lapja
 Kőszikla Siketek Keresztény Gyülekezete
Prelingvális nagyothallás
Genetikai eredetű nagyothallás
A nagyothallás okai és kezelése

Kapcsolódó szócikkek 

 Hallásküszöb
 Siketség
 A halláskárosodás típusai
 Török Béla (orvos)
 Dr. Török Béla Óvoda, Általános Iskola, Speciális Szakiskola EGYMI és Kollégium
 Jelnyelv
 Gestuno
 Siketek Sportklubja
Szabiniánusz pápa

Szabiniánusz () (? – 606. február 22.) volt a 65. pápa 604. szeptember 13-tól, akit az egyház vezetésére választottak meg. Rövid uralkodásáról nem sok emlék maradt fenn az utókornak. Az viszont kiderült, hogy hatalmas elődjének munkásságát nem tudta fenntartani. Ráadásul a rómaiak között is népszerűtlen volt.

Élete
Életéről szinte semmit sem tudunk. Egy Bonus nevű kisbirtokos gyermekeként született a mai Bieda városában. Miután a papi pályát választotta, sokat tanult, és hamarosan a diakónusi rangot is elérte. Gergely pápa 593-ban Konstantinápolyba küldte, mint pápai nuncius. Itt Szabiniánusz feladata az volt, hogy megfelelően képviselje az egyházfő érdekeit Böjtölő János, konstantinápolyi pátriárkával szemben. A keleti egyház vezetője ugyanis 588-ban olyan rangot kapott a császártól, amely a római pápa hatalmával volt egyenrangú. De hamarosan összetűzésbe került a pápával, mert Gergely szerint nem tudta elég határozottan képviselni Róma érdekeit. 597-ben tért vissza a keleti fővárosból Rómába. Itt megpróbálta kiengesztelni Gergelyt, és hamarosan a pápai hivatalok befolyásos tagja lett. 

A szent egyházfő halála után a római zsinat 604 márciusában őt választotta meg a keresztény egyház élére. A császári megerősítés több hónapig késlekedett, így csak szeptember 13-án szentelték fel Róma püspökének. Pontifikátusát a világi papság támogatásával építette fel, ellentétben elődjével, aki a szerzetesrendekre alapozta uralkodását. A lateráni palota szerzetes hivatalnokait hamarosan híveivel helyettesítette.

Rövid regnálása idején a pápaságnak két feszítő problémával kellett szembenéznie. Az egyik a lombard fenyegetés volt, amely köztudottan Szabiniánusz nagy félelme volt. A kiújuló harcokban elhagyta Róma veszélyes övezeteit, és nem segítette a békét és a várost. A másik fontos feladat az éhező nép ellátása volt, amelyet Szabiniánusz egyedi módszerrel oldott meg. Megnyittatta ugyan az egyházi gabonaraktárakat, de a kiosztott étel minden mázsájáért pénzt kért. A nincstelenek így továbbra is éhen maradtak, és átkozták az új pápát.

Szabiniánusz volt az a pápa, aki elrendelte, hogy a misére haranggal hívják a híveket. Ez volt az egyetlen olyan egyházi döntés, ami fennmaradt uralkodásából. 606. február 22-én halt meg. Hamvait a Szent Péter-bazilikában helyezték el.

Művei

Források
 Catholic Encyclopedia
 Enciclopedia Italiana

 Gergely Jenő: A pápaság története

Kapcsolódó szócikkek 
Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

Pápák
7. századi püspökök
A 600-as években elhunyt személyek
Felnémet nyelvek

A felnémet nyelvek a germán nyelvek nyugati ágába tartozó, a középső és déli német nyelvterületen kialakult nyelvváltozatok. A nyelvészet a "Hochdeutsch", azaz "felnémet" szót földrajzi értelemben használja: a hoch szó a német nyelvterület déli, magasan fekvő részeire utal, az északi, alacsonyan fekvő, platt területekkel szemben, ahol viszont az alnémet, azaz a "Plattdeutsch" alakult ki. A "Hochdeutsch" kifejezés tehát a nyelvészetben egyrészt értéksemleges (nem bír "irodalmi német", vagy "művelt német" jelentéssel), másrészt a német nyelveknek egy egész csoportjára, s nem egyetlen változatára utal.

A felnémet nyelvek családfája:

 Nyugati germán nyelvek
 Déli csoport
 felnémet
 német
 jiddis
 luxemburgi
 pennsylvaniai német (pennsilfaanisch)

A felnémet nyelvek közé tehát négy önálló nyelvet sorolunk: német, jiddis, luxemburgi és pennsylvaniai német. A német nyelv a német irodalmi nyelven kívül (standard német) további dialektusokra tagolódik: ripuari, mózeli frank, rajnai frank, szász (keleti középnémet), bajor, sváb és alemann.

Kapcsolódó szócikkek 
Német nyelv

Germán nyelvek
Sjeničak Lasinjski

Sjeničak Lasinjski  (régi magyar neve Sztenicsnyák) falu Horvátországban, Károlyváros megyében. Közigazgatásilag Lasinjához tartozik.

Fekvése 
Károlyvárostól 20 km-re délkeletre, községközpontjától 10 km-re délnyugatra fekszik.

Története 
A falu mai neve az 1105 körül épített és 1299-től említett sztenicsnyák várának nevéből származik. 1278-tól Babonics Istváné és testvéreié volt. 1314-ben István báné lett, utódaitól 1327-ben Ákos Mikcs foglalta el, ezután királyi vár. 1380-ban a király a Frangepánoknak zálogosította el, akik később meg is szerezték. 1680 körül az akkori katonai haárőrvidékre eső településre vlach határőröket telepítettek. Az ő kiejtésükben a név Szjenicsákrara változott és a mai napig ez a változat maradt fenn. A falu 1783 és 1941 között a Banija területéhez tartozott, azóta a Kordun területéhez tartozik. 
A településnek 1857-ben 1042, 1910-ben 1491 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Zágráb vármegye Pisarovinai járásához tartozott. 1992-óta tartozik Lasinjához. 2011-ben 161-en lakták.

Lakosság

Nevezetességei 
Határában állnak Sztenicsnyák várának romjai.

Külső hivatkozások 
Lasinja község hivatalos oldala
A megye turisztikai egyesületének honlapja

Jegyzetek 

Károlyváros megye települései
Kolonits Ádám

Kolonits Ádám (1651 – 1726) kollegrádi gróf, lovassági tábornok.

Katonai pályafutását a Czobor huszárezredben kezdte, amelynek 1691-ben ezredesi rangban annak parancsnoka lett. Először a francia hadszíntéren, majd Itáliában vitézkedett. 1708-ban a Mosel mellett, majd Flandriában Savoyai Jenő alatt már altábornagyként harcolt, majd lovassági tábornokként az egész magyar lovasság főfelügyelője lett. 

1713-ban, hangoztatott magyarsága miatt kegyvesztett lett, és megválván a hadseregtől birtokára vonult vissza.

Források 
 Földi Pál-Magyar vitézek és hadfiak. 2000. Anno Kiadó, p. 88.
 Takáts Sándor 1928: Régi magyar kapitányok és generálisok I-II. Budapest.

Ádám 1651
Magyar hadvezérek
Magyar katonák
Pozsonyiak
17. századi katonák
18. századi katonák
1651-ben született személyek
1726-ban elhunyt személyek
17. századi magyarok
18. századi magyarok
Angara

Az Angara () folyó Oroszországban, a délkelet-szibériai térségben, a Jenyiszej jobb oldali mellékfolyója. Hossza 1779 km.

Ismertetése 
Ez az egyetlen folyó, amely kifelé folyik a Bajkál-tóból. Miután elindul a Bajkál-tótól, Lisztvjanka várostól észak felé folyik Irkutszkig és Bratszkig, majd nyugat felé fordul. Sztrelka városnál ömlik a Jenyiszejbe.

Mellékfolyói 
Jobb oldali mellékfolyói közül leghosszabb a Csadobec, a legnagyobb vízgyűjtő területtel rendelkező az Ilim; utóbbi torkolatánál található Uszty-Ilimszk városa. 
Legjelentősebb bal oldali mellékfolyója a Taszejeva, a jenyiszeji torkolattól 68 km-re ömlik az Angarába; további nagy bal oldali mellékfolyója az Irkut, a Kitoj, a Belaja,  az Oka és az Ija.

Víztározók, vízerőművek 
Bratszknál óriási duzzasztógátat építettek, ez a világ egyik legnagyobb vízerőműve. Ez az egy erőmű átlagosan évente 7,1 milliárd KWh elektromos áramot termel. Két másik gát is duzzasztja a folyót, és ezzel a világ egyik legtöbb energiát termelő folyója az Angara. Víztározók (a Bajkál felől és az elkészülés sorrendjében haladva):
 Irkutszki-víztározó
 Bratszki-víztározó
 Uszty-ilimszki-víztározó
 Bogucsani-víztározó.

Az Angara Irkutszk és Bratszk között hajózható, valamint Bratszk és Uszty-Ilimszk között is, de a duzzasztógátakon nem épültek hajózsilipek.

Hidak az Angarán 
Irkutszknak három közúti hídja van az Angarán:
Glazkovói híd – a városközpontban (Glazkovo elővárosról elnevezve), épült 1931–1936 között
Innokentyij híd – a folyón feljebb, a város szélén; 1978-ban készült el
Akadémiai híd – a folyón lejjebb; a városközpontot és az akadémiai városrészt köti össze, épült 1999–2013 között.
Uszty-Ilimszkben, a közúti hidat 1972-ben adták át
Bogucsanitól 20 km-re nyugatra, (a jobb parti Angarszkij falunál) 2011 őszén avatták fel a kétszer egysávos közúti hidat.

Jegyzetek

Hivatkozások 
 A.A. Szokolov A Szovjetunió vízrajza (1952)

  
Oroszország ázsiai folyói
Levegőfékezés

A levegőfékezés az űreszköz sebességének csökkentésére egy lehetséges módszer, egy légkörrel, gázburokkal rendelkező égitest mellett. A levegőfékezést használhatják légköri visszatérésre és pályamagasság csökkentésére is. Űrszondák is rendszeresen alkalmazzák, mert így nem kell magukkal vinniük azt a hajtóanyagot is, amelyet a fékezéshez kellene használniuk, ezzel csökkenthetik a szonda tömegét.

Minden eddig felbocsátott űrhajó visszatérő kabinja és az űrsiklók is mindig levegőfékezéssel csökkentették a sebességüket orbitálisról ballisztikus pályára.

A levegőfékezéssel az űreszköz mozgási energiája főleg hőenergiává alakul át, amely képes lenne a jármű elégetésére is, éppúgy, ahogy az a meteorokkal történik. Ezért az űreszközön hővédő pajzsra van szükség, amelynek az anyaga a fékezési szakasz végére jelentős részben elpárolog, ezzel járulva hozzá a hővesztéshez. Föld körüli pályán egy űrjármű sebessége mintegy 28 ezer km/h, ezért a légkörbe ereszkedés csak nagyon kis szögben, majdnem érintőpályán zajlik.

A légkör az űrsikló lapos hasi oldalával találkozva a járművet felfelé tolja, hasonlóan a laposan a víz felszínére dobott, "kacsázó" kavicshoz. Ez azzal járna, hogy az űrsikló a Földtől távolodni kezdene. Emiatt a belépési szög nem lehet túl kicsi. A túl meredek szög esetén viszont a gép hőterhelése megnő, a hővédő pajzs védelme nem lesz elegendő, de az erős lassulás okozta túlterhelés az űrhajósokat és a berendezéseket is megviselné. A belépési szög emiatt kb. 1,3 fok körül mozog, a tervezett megközelítési útvonal egyéb paramétereitől függően megválasztva. Az űrsikló eközben a pálya irányához képest kb. 40 fok meredekségű állásszöggel repül, egyszerre helyezve a hőterhelést a hővédő pajzsra, csökkentve a keletkező felhajtóerőt és megtartva a kormányozhatóságot. Az ereszkedési fázis során oldalirányú manővereket végez a sebesség „elvesztése” érdekében.

Források 
 
 Overview of Anomalous Events During Columbia's Reentry
 tervtáblázatok az űrsiklók repülési fázisaihoz (angol nyelven)

Levegőfékezést alkalmazó űrszondák
(zárójelben az indító ország, nem teljes lista)
 Galileo légköri szonda (USA)
 Mars Global Surveyor (USA)
 Mars Odyssey (USA)
 Mars Express (Európa)
 Huygens (Európa)
 Mars Reconnaissance Orbiter (USA)

Kapcsolódó szócikkek 
Földfékezés

Űrtechnológia
Égi mechanika
Mars Telecommunications Orbiter

A Mars Telecommunications Orbiter amerikai űrszonda lett volna, mely a tervek szerint 2009 szeptemberében indul, és egy évvel később áll pályára a Mars körül. Ez az első űrszonda, amelyet tudományos kutatás helyett főleg adattovábbításra terveztek. A Marson lévő űrszondák (Mars Science Laboratory, Mars Sample Return) jeleit fogadja és küldi a Földre. A küldetést 2005-ben törölték költségtakarékossági okokból, illetve mert a meglevő orbiterek (Mars Express, Mars Reconnaissance Orbiter) képesek a megfelelő sebességű adattovábbításra.

Adatok
 Tömeg: 1800 kg;

Külső hivatkozások
 Mars Exploration Program: Missions

Marskutató űrszondák
Törölt űrrepülések
Mózes (keresztnév)

A Mózes bibliai férfinév. Valószínűleg egyiptomi eredetű, a mosze (-mosis) vagy mesz (-mses) („valakinek a gyereke”) névből ered, ami pl. a Thotmesz és a Ramszesz névben is megtalálható, de a pontos eredete és jelentése tisztázatlan. Népies magyarázat szerint a jelentése: vízből kihúzott.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 május 16. 
 július 26. 
 augusztus 28. 
 szeptember 4. 
 november 4. 
 november 25.

Híres Mózesok
 Mózes a Bibliában
 Árkosi Mózes unitárius pap
 Balogh Mózes prédikátor
 Beregszászi Mózes lelkész
 Gaál Mózes (1815–1891) piarista gimnáziumi tanár
 Gaál Mózes (1863–1936) ifjúsági író, lapszerkesztő, tankerületi főigazgató
 Gaál Mózes (1894–1929) esztéta, ifjúsági író, műfordító, dramaturg
 Gálffy Mózes nyelvész
 Kahána Mózes költő
 Székely Mózes erdélyi fejedelem

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (M)
Férfikeresztnevek (M)
Egyiptomi eredetű magyar férfikeresztnevek
Tenor

A tenor (olaszul tenore) a legmagasabb fekvésű férfihang, amelynek hangterjedelme rendszerint a c-től a c"-ig terjed, az összes közbeeső kromatikus zöngékkel. Kivételes képességű tenoristák azonban ezeket a határokat kis terccel fel vagy le tudják tolni.

A tenor általában a szoprán párja az operákban és egyéb vokális művekben, ill. a férfi főhős.

Eredete 

Eredetileg, a 11. századtól kezdve a tenor az organumoknak az a szólama, amelyet alapul vettek, amelyhez hozzáimprovizálták vagy később hozzákomponálták a többi szólamot. A 9–12. században ez szinte kizárólag egy gregorián ének vagy annak valamely részlete volt. E szólam korábban a felső szólam volt, a neve vox principalis; a tenor, azaz tartó nevet akkor kapta, amikor a 11. században alulra került. A másik elnevezése ekkor cantus. Ezt a szólamszervező szerepét később, a három- és négyszólamú komponálás korában, majd az újabb műfajokban (conductus, motetta) is megtartotta, noha a 14–15. század folyamán már nem is mindig a tenor volt a legalsó szólam, hanem a contratenor bassus. A tenor mint kiinduló, már adott szólam köré való komponálási módszer joggal tekinthető a későbbi cantus firmus-technika elődjének. A tenorszólam hangfekvésének megfelelő énekhang a szólamról kapta a nevét.

Tipusai 
Kontratenor: a női alt szólam hangmagasságát nagyjából elérő, falzettszerű férfi énekes hang
Tenore Buffo: „vígtenor”; gyenge hangú tenor, aki a vígoperákban és hasonló darabokban a nevettető szerepet játssza (főleg Mozart operáiban)
Trial: magas, nazális hang, főként vígoperákban található, szerepe a tenore buffoval megegyező
Tenore lirico vagy di grazia: a méltóságteljes tenor, főként Verdi operáiban található
Tenore drammatico, di forza vagy robusto: a „hős” hangú tenor
Tenore (lirico) spinto: a tenore drammatico és lirico kombinálása, szintén Verdi operáiban gyakori
Hőstenor vagy Heldentenor: „hős” hangú tenor, erősebb bariton hatással, elsősorban Wagner és követőinek operáiban található.
Baritenor: baritont is énekelni tudó tenor, általában igen sötét hanggal.

Barbershop zene esetén bass, baritone és lead szólamok mellett a tenor a legmagasabb (b-d'), és általában falzett hangon énekel. Klasszikus megfelelője a váltótenor.

Kapcsolódó szócikkek
tenorista
 tenorkulcs
tenor fekvésű hangszerek: tenorszaxofon, tenorkürt stb.

Egyéb 

A könnyűzenében egyik nagy hangterjedelmű tenor Varga Miklós. Hangterjedelme nagy F-től C"'-ig terjed, ami D"-től falzett. Így torokhangon a hangterjedelme egy kis terc híján 3 oktáv, a teljes hangterjedelme pedig 3 oktáv és egy kvint, azaz több mint 3 és fél oktáv.

Források
A Pallas nagy lexikona

Hangfajok
Basszusok listája

Basszista a basszus hangfekvésben éneklő ember.

Híres basszisták

Lance Bass (1979–)  amerikai
Kurt Böhme  (1908–1989)   német
Paata Burchuladze (*1955)  grúz
Boris Christoff (Borisz Hrisztov 1914–1993)  bolgár származású, Olaszországban és Amerikában élt
Cser Krisztián (1977–)  magyar
Ernster Dezső (1898–1981)  magyar
Ludwig Fischer (1745–1825)  német
Gottlob Frick (1906–1994)  német
Nikolaj Georgijev Gjaurov (1929–2004)  bolgár
Gregor József (1940–2006)  magyar
Eric Halfvarson (1951–)  amerikai
Isaac Hayes (1942–2008)  amerikai
Fritz Hübner (1933–2000)  német
Koréh Endre (1906–1960)  magyar
Kovács István (1972–)  magyar
Avi Kaplan (1989-)  amerikai
Kováts Kolos (1948–)  magyar
Littasy György (1912–1996)  magyar
Antonio Di Matteo  olasz 
Kurt Moll (1938–2017)  német
Jevgenyij Nyesztyerenko (1938–2021)  orosz
Páll Levente (1985-)  magyar
Ezio Pinza (1892–1957)  olasz
Polgár László (1947–2010)   magyar
Samuel Ramey (1942–)  amerikai
Thurl Ravenscroft (1914–2005)  amerikai
Ivan Rebroff (Hans-Rolf Rippert 1931–2008)   német
Karl Ridderbusch (1932–1997)  német
Paul Robeson (1898–1976)  amerikai
Fjodor Saljapin (1893–1938) (1938–)  orosz
Matti Salminen (1945–)  finn
Ivan Sardi (1930–2019)   magyar származású német
Franz-Josef Selig (1961–)
Brindley Sherratt  angol (1965–)
Cesare Siepi (1923–2010)  olasz
Kristinn Sigmundsson  izlandi (1951–)
Ruben Studdard (1978–)  amerikai
Székely Mihály (1901–1963)  magyar
Giorgio Tadeo (1929–2008)  olasz
Martti Talvela (1935–1989)  finn
 Sir John Tomlinson (1946–)  brit
Franco Ventriglia (1922–2012)  amerikai
 Sir Willard White (1946–)   jamaikai származású brit
Rick Astley (1966–)  brit
Barry White (1944–2003)  amerikai
Presser Gábor (1948–)  magyar
Ganxsta Zolee (1966–)  magyar
Tim Foust (1981-)  amerikai
Geoff Castellucci (1980-)  amerikai

Énekesek hangfajok szerinti listái

en:Basso
pl:Basista
Baritonok listája

Baritonistának nevezik a bariton hangfekvésű férfi-énekeseket.

Híres baritonok

Komolyzene (opera)
 Theo Adam
 Ambrus Ákos
Sir Thomas Allen
Robert Allman
Beck János Nepomuk
Beck Vilmos
Bende Zsolt
Pierre Bernac
Bignio Lajos
Renato Bruson
Piero Cappuccilli
José Van Dam
Dale Duesing
Egri Sándor
Sir Geraint Evans
Dietrich Fischer-Dieskau
Fokanov Anatolij
Gárday Gábor
Gáti István
Tito Gobbi
Matthias Goerne
Gurbán János
Gyimesi Kálmán
Haakan Hagegaard 
Thomas Hampson
Hámory Imre
Hans Hotter
Dmitri Hvorostovsky
Jámbor László
Kelemen Zoltán
Bruce Martin
Massányi Viktor
Victor Maurel
Melis György
Robert Merrill
Sherrill Milnes
Gustav Neidlinger
Titta Ruffo
Vladimir Ružđak
Donald Shanks
John Shirley-Quirk
Gérard Souzay 
Giuseppe Taddei
Bryn Terfel
Leonard Warren
Neil Warren-Smith
Eberhard Wächter
Gregory Yurisich
Giorgio Zancanaro

Könnyűzene

Külföldi
Billy Eckstine
Bing Crosby
Bobby Farrell
Brian McFadden
David Gahan
Elvis Presley 
Frank Ocean 
Frank Sinatra
Jermaine Jackson
Jim Morrison
Joe Williams
Josh Groban
Kian Egan
Louis Armstrong
Pat Boone
Robert Goulet
Shane Filan

Magyar
Aradszky László
Bereczki Zoltán
Bódi László
Charlie
Csonka András
Dobrády Ákos
Fekete Dávid
Fluor Tomi
Geszti Péter
Heilig Gábor
Kasza Tibor
Lányi Lala
Koós János
László Attila 
Pataky Attila
Rácz Gergő
Sipos F. Tamás
Soltész Rezső
Somló Tamás
Szécsi Pál
Szolnoki Péter
Sztevanovity Zorán
Takács Nikolas
Vastag Csaba
Vastag Tamás

Énekesek hangfajok szerinti listái
Vologda

Vologda (Вологда) oroszországi város, a Vologdai terület központja. Nevét, mely „tisztát” jelent, a rajta átfolyó Vologda folyóról kapta.

Népessége 290 046 (2002);  fő (a 2010. évi népszámláláskor).

Története 
Vologdát a novgorodi krónikában említik először 1147-ben, Szent Geraszim már talált itt egy templomot és falut. Az átjárhatatlan erdőségekkel körülvett települést a novgorodiak lakták, ők vontatták a hajókat a Volga egyik mellékfolyójáról az Északi-Dvina egyik mellékfolyójára, így teremtve összeköttetést a Fehér-tenger és a Kaszpi-tenger között.

A város csak 1412-ben tett szert jelentőségre, amikor a Novgorodi Köztársaság átadta a Moszkvai Fejedelemségnek. A fejedelmek megtették északi erődítményüknek. A század végére Vologda jelentősebb lett, mint a régió előző központja, Belozerszk.

Ebben az időben rendelte el Rettegett Iván, hogy a város székesegyházát, a Szent Zsófia-székesegyházat kőből építsék újjá. Az 1570-ben felszentelt katedrális abban az időben Oroszország egyik legnagyobb temploma volt. Gyönyörű freskóit a jaroszlavli Dimitrij Plehanov festette. 1654 és 1659 között nyolcszögletes alaprajzú harangtornyot kezdtek építeni hozzá, az építkezés a 19. századig tartott. A közelben lévő kincseskamrában (épült 1659-ben) ma múzeum található.

A városnak több 18. századi barokk temploma és egy 19. századi neoklasszikus kastélya is van.

Vologda történelmi belvárosától alig 2 kilométerre található a Szpaszo-Prilutszkij-kolostor, melyet 1371-ben alapított Szergej Radonyezsszkij vallásreformer egyik tanítványa. A kolostor, melynek védőszentje Dimitrij Donszkoj, gyorsan a környék legnagyobb földbirtokosává vált. Az ötkupolás székesegyházat 1537 és 1542 közt emelték. Az összes többi épület – a refektórium, a téli templom, a szent kapu barbikánnal – még a „zavaros idők” előtt épült. A zavaros időkben, a 16. és 17. század fordulójának felfordulása közepette a kolostort hol lengyelek, hol útonállók foglalták el. Miután az anarchia évei elmúltak, a vastag falakat és tornyokat helyreállították.

A szovjetek később elűzték a szerzeteseket és múzeumot alakítottak ki a kolostorban. A környék távoli településeiből több szép fabútor is idekerült.

Vologda egész Oroszországban ismert sajtjáról és vajáról. Ezenkívül itt született és halt meg a romantikus költő, Konsztantyin Batyuskov. Vologda szülötte Varlam Tyihonovics Salamov orosz író is, akit sokan a Gulag-irodalom Szolzsenyicinnél is jelentősebb szerzőjének tartanak.

A városban található még egy kisebb Nagy Péter-múzeum is.

Vologda Miskolc testvérvárosa. Miskolcon városrész viseli Vologda nevét.

Híres emberek 
 Varlam Tyihonovics Salamov  komi származásúorosz író.

Hivatkozások

További információk 
 Oroszország múltja és jelene Vologdában
 A kolostor
 A kolostor (részletesen)

A Vologdai terület települései
Altok listája

Altista olyan nő, aki alt hangfekvésben énekel. A férfi változat a váltótenor.

Híres altisták
Marian Anderson
Janet Baker
Karen Carpenter
Kathleen Ferrier
Lisa Gerrard
Ernestine Schumann-Heink
Ewa Podleś
Tionne Watkins
Toni Braxton
Anita Baker
Chaka Khan
Tamia Washington
Komlóssy Erzsébet
Schöck Atala

Híres váltótenorok
Brian Asawa
Birta Gábor
Robin Blaze
James Bowman
Michael Chance
David Cordier
David Daniels
Alfred Deller
Erik Karol
O'Neill Langlois
Isabeau Proulx Lemire
José Lemos
Bejun Mehta
Mera Yoshikazu
Klaus Nomi
Russell Oberlin 
Andreas Scholl
Daniel Taylor
Dominique Visse
Ryan Whalen
Gérard Lesne

Énekesek hangfajok szerinti listái
Mezzoszopránok listája

Mezzoszopranista olyan ember (általában nő), aki mezzoszoprán fekvésben énekel. Régebben léteztek férfi mezzoszopranisták is, általában gyermekkorukban kasztrált férfiak voltak.

Híres mezzoszopranisták
Janet Baker
Agnes Baltsa
Fedora Barbieri
Cecilia Bartoli
Teresa Berganza
Olga Borodina
Grace Bumbry
Annette Daniels
Barbara Dever
Enya
Malena Ernman
Brigitte Fassbaender
Maria Gay
Denyce Graves
Monica Groop
Amy Lynn Hartzler
Marilyn Horne
Magdalena Kožená
Christa Ludwig
Carla Maffioletti
Anne-Sofie von Otter
Regina Resnik
Giulietta Simionato
Frederica von Stade
Salli Terri
Tatiana Troyanos
Shirley Verrett
Carolyn Watkinson
Takács Klára
Meláth Andrea
Wiedemann Bernadett
Dolora Zajick
Lorraine Hunt Lieberson

Énekesek hangfajok szerinti listái
Szoprán

A szoprán vagy diszkant (ol. soprano) a legmagasabb, gyermek- vagy női hangfekvés. Terjedelme általában a c'-től az a"-ig tart, műénekesnőknél gyakran a c"'-t vagy a d"'-t is eléri; más jelöléssel C4–C6 (261-1046 Hz). Hangjai mell- és fejhangokra oszlanak, csakúgy, mint a többi emberi hangfajé. Leggyakrabban a szopránok viszik énekükkel a dallamot, a szoprán szólisták általában címszereplői a különböző operáknak.

Férfiak között is előfordulhat ez a hangfekvés, lásd: falzettisták, férfi szopranisták, illetve kasztráció.

Típusok 
 Lírai koloratúrszoprán (koloratúrszubrett) – pl. Giuseppe Verdi: Rigoletto – Gilda - lírai koloratúrszoprán; Léo Delibes: Lakmé – címszerep - lírai koloratúrszoprán; Richard Strauss: Ariadné Naxos szigetén – Zerbinetta - koloratúrszubrett; Ifj. Johann Strauss: A denevér – Adél (Adele) - koloratúrszubrett.
 Drámai koloratúrszoprán – pl. Wolfgang Amadeus Mozart: A varázsfuvola – Az Éj királynője - drámai koloratúrszoprán; Mozart: Don Giovanni – Donna Anna - drámai koloratúrszoprán; Vincenzo Bellini: Az alvajáró – Amina - drámai koloratúrszoprán.
 Lírai szoprán – pl. Mozart: A varázsfuvola – Pamina - lírai szoprán; Verdi: Falstaff – Nannetta (Annuska) - lírai szoprán.
 Könnyű drámai szoprán (lirico-spinto soprano/Jugendlich-dramatischer Sopran) - pl. Carl Maria von Weber: A bűvös vadász – Agathe - Jugendlich-dramatischer Sopran; Richard Wagner: Tannhäuser – Elisabeth - Jugendlich-dramatischer Sopran; Verdi: Don Carlos – Elisabetta di Valois - Soprano lirico-spinto.
 Drámai szoprán – pl. Giacomo Puccini: Tosca – címszerep - drámai szoprán; Amilcare Ponchielli: Gioconda – címszerep - drámai szoprán.
 „Wagner-szoprán” (súlyos drámai szoprán: Hochdramatischer Sopran, Zwischenfachsopran) – pl. Wagner: Trisztán és Izolda – Isolde (Izolda) - Hochdramatischer Sopran; R. Strauss: Elektra – címszerep - Hochdramatischer Sopran: Engelbert Humperdinck: Jancsi és Juliska – Getrúd - Zwischenfachsopran.

Szoprán fekvésű hangszerek: hegedű, oboa, trombita.

Szoprán énekesek a külföldi könnyűzenében

Szoprán énekesek a magyar könnyűzenében 
 Bartók Eszter
 Balogh Brigitta
 Galambos Dorina
 Lajtai Kati
 Király Linda
 Kozma Orsolya
 Mahó Andrea
 Polyák Lilla
 Széles Izabella
 Szíj Melinda
 Zsédenyi Adrienn
 Janicsák Veca
 Péter Szabó Szilvia
 Szekeres Adrien

Megjegyzések

Jegyzetek 

Hangfajok
Szopránok listája

Szopranista vagy a női, vagy a férfi szoprán. A nőknél általában csak a szimpla szoprán jelölést használjuk, férfiaknál kontratenor.

Ismert női szopránok

Magyar szopránok 
 Bokor Margit
 Kuti Ágnes
 Marton Éva
 Miklósa Erika
 Rálik Szilvia
 Rost Andrea

Külföldi szopránok 
June Anderson
Arleen Augér
Ariana Grande
Isobel Baillie
Elisabetta Barbato
Cecilia Bartoli
Kathleen Battle
Sarah Beckers
Erna Berger
Maria Bisso
Barbara Bonney
Catherine Bott
Fabiana Bravo
Sarah Brightman
June Bronhill
Gré Brouwenstijn
Montserrat Caballé
Maria Callas
Mariah Carey
Lina Cavalieri
Charlotte Church
Patrizia Ciofi
Ileana Cotrubaş
Victoria de los Angeles
Emma Eames
Geraldine Farrar
Kirsten Flagstad
Renée Fleming
Florence Foster Jenkins
Mirella Freni
Amelita Galli-Curci
Leyla Gencer
Angela Gheorghiu
Edita Gruberová
Elisabeth Gruemmer
Hilda Gueden
Heather Harper
Barbara Hendricks
Gundula Janowitz
Maria Jeritza
Sena Jurinac
Raina Kabaivanska
Emma Kirkby
Lotte Lehmann
Jenny Lind
Maria Malibran
Waltraud Meier
Nellie Melba
Zinka Milanov
Nelly Miricioiu
Anna Moffo
Carmen Monarcha
Maria Müller
Birgit Nilsson
Jessye Norman
Adelina Patti
Lucia Popp
Leontyne Price
Ema Pukšec
Ilma De Murska
Amanda Roocroft
Marijana Radev
Elisabeth Rethberg
Anneliese Rothenberger
Bidu Sayão
Elisabeth Schumann 
Elisabeth Schwarzkopf
Beverly Sills
Elisabeth Soderström
Cleopatra Stratan
Cheryl Studer
Conchita Supervia
Joan Sutherland
Cso Szumi
Kiri Te Kanawa
Renata Tebaldi
Luisa Tetrazzini
Maggie Teyte
Milka Trnina
Eva Turner
Dawn Upshaw
Ma. Cristina "Kit" Viguilla-Navarro
Galina Vishnevskaya
Ljuba Welitsch
Patricia Petibon

Ismert férfi szopránok
Blaskovics László
Tomotaka Okamoto
Simone Bartolini
Jorge Cano
Ouatu Florin Cezar
Aris Christofellis
Philippe Jaroussky
Radu Marian
Javier Medina
Angelo Menzotti
Jörg Waschinski
Nicholas Clapton
Vásáry André
Radu Marian
 Ben Del Maestro

Énekesek hangfajok szerinti listái
Moldáv ábécé

A moldovai ábécé a helyi román nyelv (moldáv nyelv) cirill ábécével írt változata. 1941 és 1989 között a Moldovai SzSzR hivatalos írása volt, napjainkban már csak Transznisztria területén használatos, de ott kötelező jelleggel. Valójában a ma is használt orosz ábécé a román nyelv írására adaptált változatáról van szó.

A következő táblázat tartalmazza a cirill ábécét, valamint összehasonlításként a ma használatos latin betűket is.

Figyelem! Ez az ábécé nem azonos a Romániában 1860-ig használt régi román cirill ábécével!

További információk
Omniglot.com
Transliteration of Non-Roman Scripts

Cirill eredetű ábécék
Moldova
Foobar2000

foobar2000 egy ingyenes (de nem szabad forrású) audiolejátszó program Windows és MacOS operációs rendszerekre. Fejlesztője egy egykori Winamp-programozó, Peter Pawlowski.

A foobar2000 főbb jellemzői 
 Beépített támogatás a legelterjedtebb audioformátumokhoz
 Alacsony memóriahasználat
 Széles körű testreszabhatóság
 Unicode támogatás
 ReplayGain támogatás
 Szünetmentes lejátszás
 64 bites kimenet
 Beépített tag-szerkesztő
 freedb támogatás

Lásd még 
 foo, bar és baz

Források

További információk 
 Hivatalos foobar2000 weboldal – Általános tudnivalók, letöltés (angol nyelven)
 Hivatalos foobar2000 fórum (angol nyelven)
 foobar2000 wiki (angol nyelven)
 foobar2000-rel kapcsolatos linkek gyűjteménye  (angol nyelven)
 Official Plugins
 #foobar2000 IRC csatorna a Freenode szerveren

Audioszoftverek
Novajidrány

Novajidrány község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Encsi járásban.

Fekvése 
A Hernád völgyében fekszik, a folyó jobb parti oldalán, a vármegye székhelyétől, Miskolctól mintegy 47 kilométerre északkeletre.

A szomszédos települések: észak felől Garadna, kelet felől Vizsoly, dél felől Méra, nyugat felől Szalaszend, északnyugat felől pedig Fulókércs.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 3-as főút, mely a lakott területein is áthalad. Vizsollyal a 3724-es út köti össze. Érinti az M30-as autópálya is, de annak sem csomópontja, sem pihenőhelye nincs a határai között; a két legközelebbi fel- és lehajtási lehetőséget a sztráda garadnai, illetve encsi csomópontja kínálja.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Novajidrány vasútállomás a belterület északnyugati részén helyezkedik el, néhány lépésnyire a 3-as főút és a 3724-es út elágazásától.

Története 
Novajidrány 1936-ban jött létre Alsónovaj, Felsőnovaj és Idrány községek egyesítésével.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Jánosik László (független)
 1994–1998: Jánosik László (független)
 1998–2002: Jánosik László (független)
 2002–2006: Jánosik László (független)
 2006–2010: Süvegesné Sarlay Zsuzsanna (független)
 2010–2014: Süvegesné Sarlay Zsuzsanna (független)
 2014–2019: Süvegesné Sarlay Zsuzsanna (független)
 2019-től: Süvegesné Sarlay Zsuzsanna (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 77%-a magyar, 23%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 95,3%-a magyarnak, 0,3% bolgárnak, 24,4% cigánynak, 0,3% szlováknak mondta magát (4,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 39,2%, református 30,8%, görögkatolikus 6,7%, evangélikus 0,4%, felekezeten kívüli 8,4% (12,6% nem válaszolt).

Környező települések 
Garadna (3 km), Méra (6 km), Vizsoly (5 km). A legközelebbi város Encs (10 km).

Jegyzetek

További információk 
 Borsod-közoktatás.hu

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Nyésta

Nyésta település Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Szikszói járásában, Miskolctól 38 kilométerre északra.

Története 
Nyésta Árpád-kori település, nevét az oklevelek 1255-ben említették először, majd 1256-ban is, Neste néven.

Nyéstát még Kálmán herceg adta a tatárjárás előtt a jászói prépostságnak.

1255-ben IV. Béla király megerősítette az adományt, és határait is leíratta.

Nyésta a 20. század elején Abaúj-Torna vármegye Szikszói járásához tartozott. Az 1910-ben végzett népszámláláskor 218 magyar lakosa volt, ebből 121 római katolikus, 92 görögkatolikus volt.

2017-ben az aprócska zsákfalu nyugalmát egy kegyetlen gyilkosság zavarta meg, egy 87 éves asszonyt vascsővel vertek agyon néhány tízezer forintért.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kramcsák Géza (független)
 1994–1998: Hegedűs Gábor (független)
 1998–2002: Bárdos Ferenc (független)
 2002–2006: Bárdos Ferenc (független)
 2006–2010: Bárdos Ferenc (független)
 2010–2014: Bárdos Ferenc (független)
 2014–2019: Bárdos Ferenc (független)
 2019-től: Fehér Gyula (független)

A településen a 2019. október 13-án megtartott választás után az illetékes választási szerv úgy határozott, hogy a polgármester- és a képviselő-választást is meg kell ismételni; a megismételt választás időpontját november 10-ére tűzték ki. Nyésta az egész országban az egyetlen olyan település volt, amelynek választási adatairól nem közölt adatokat a Nemzeti Választási Iroda a 2019 októberi választást követően, mert a Helyi Választási Iroda nem állapította meg azt. A döntés hivatalos indoklása az volt, hogy „a választás kitűzése óta nagyarányú lakcímváltozások következtek be olyan személyek esetében, akik nem tartózkodnak a településen”.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar nemzetiségű lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak, 28,6% cigánynak mondta magát (a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 46,9%, református 2%, görögkatolikus 32,7%, felekezeten kívüli 10,2% (6,1% nem válaszolt).

Nevezetességek 
 Gyümölcsoltó Boldogasszony római katolikus templom.

Környező települések 
Abaújszolnok (4 km), Monaj (8 km), Selyeb (4 km), a legközelebbi város: Szikszó (22 km).

Közlekedés 
Tömegközlekedéssel a Volánbusz által üzemeltetett 3718-as járattal közelíthető meg. A településre a 2622-es útból kiágazó 26 132-es számú mellékút vezet, Abaújszolnok felől.

Jegyzetek

Források 
 Györffy György: Abaújvármegye.

További információk 
 Nyéstai képek

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Nyíri

Nyíri község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Sátoraljaújhelyi járásában.

Fekvése 
A Zempléni-hegységben fekszik, a vármegye székhelyétől, Miskolctól mintegy 88 kilométerre északkeletre.

A szomszédos települések észak felől Füzérkomlós, kelet felől Filkeháza, dél felől Bózsva, délnyugat felől Nagyhuta, nyugat felől pedig Telkibánya. Észak felől a legközelebbi település Hollóháza, de közigazgatási területeik nem határosak; abból az irányból Nyíri határszéle Füzérhez tartozó lakatlan külterületekkel érintkezik. A legközelebbi város: Pálháza.

Megközelítése 
Csak közúton közelíthető meg, Kisbózsva vagy Füzérkomlós érintésével a 3725-ös, Bózsva központja felől pedig a 3726-os úton. Határszélét délen érinti még a Hidasnémeti-Gönc-Pálháza közt húzódó 3708-as út is.

Története 
Nyírit 1270-ben említik először Nyri néven. Sokáig a füzéri várhoz tartozott. A falu egykori birtokosai a Hangácsi és az Ónody családok voltak. A 20. század elején Nyíri birtokosa gróf Károlyi László volt.

Határában egykor huszita település volt, a 19. század elején pusztult el. A monda szerint itt született Angyal Bandi, a betyár, aki az Ónody családból származott, és Ónody András néven született.

Nyíri lakossága nagyrészt mezőgazdasággal foglalkozik. A falu a 20. század elején Abaúj-Torna vármegye Füzéri járásához tartozott.

Az 1910-es népszámláláskor 569 lakosából 564 magyar volt, ebből 168 római katolikus, 50 görögkatolikus, 344 református volt.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Rédai Zsuzsanna Katalin (független)
 1994–1998: Rédai Zsuzsanna Katalin (független)
 1998–2002: Czikó Lászlóné (független)
 2002–2006: Czikó Lászlóné (független)
 2006–2010: Czikó Lászlóné (független)
 2010–2014: Hutkai Sándor András (független)
 2014–2019: Hutkai Sándor András (független)
 2019-től: Orbán József (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 97,3%-a magyarnak, 13,4% cigánynak mondta magát (2,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 29,7%, református 42,8%, görögkatolikus 9,9%, felekezeten kívüli 3,5% (12,6% nem válaszolt).

Nevezetességek 
 Református temploma 1802-ben épült.

Források 
 Borovszky Samu: Abaúj-Torna vármegye

Jegyzetek

További információk 
 Nyíri az utazom.com honlapján

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Abaúj-Torna vármegye települései
Nyomár

Nyomár község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Edelényi járásban.

Fekvése 
Edelénytől 13 kilométerre, Miskolctól 23 kilométerre északra fekszik a Cserehát délnyugati részén. Közúton csak Zilizről, a 2617-es út felől közelíthető meg, a 26 137-es úton, amely innen még Hangácsig vezet tovább. Főutcája az előbbiből leágazó 26 138-as mellékút, amely csak bő fél kilométernyi hosszban húzódik a község lakott területén, hozzávetőlegesen nyugat-keleti irányban.

Története 
Nyomár nevét 1267-ben említették először az oklevelek Nomaralakban írva, egy Ziliz határjárásával kapcsolatos oklevélben. 1284-ben Máté nyomári öröklött földjének Ziliz felőli részét átadta vejének Synik fia Benche-nek és határát megjáratták. 1330-ban Nyomári Bethlen fiaié volt. Bethlen megbízottként is szerepelt 1332-ben egy oklevélben. 1332-ben Mihály arkangyalról elnevezett egyháza is említve volt, papja ekkor 7 garas pápai tizedet fizetett.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1990 Ifj Tóth János (független)
1990-1994 Bártfay Attila (független)
 1994–1998: Bártfay Attila (független)
 1998–2002: Bártfay Attila (független)
 2002–2006: Bártfay Attila (független)
 2006–2010: Bártfay Attila (független))
 2010–2014: Bártfay Attila (független)
 2014–2019: Bártfay Attila (független)
 2019-től: Takács László (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2001-es népszámlálás adatai szerint a településnek csak magyar lakossága volt.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,5%-a magyarnak mondta magát (1,5% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 36,2%, református 44,2%, görögkatolikus 7,4%, felekezeten kívüli 1,8% (9,2% nem válaszolt).

Híres nyomáriak 
 Itt született Szathmáry Király Ádám (1692. július 9. – Boldva, 1752. december 18.). II. Rákóczi Ferenc fejedelem apródja és íródeákja volt, a szabadságharc bukása után elkísérte a fejedelmet Lengyelországba és Franciaországba. Naplója, melyet e két országban töltött idő alatt vezetett, érdekes adalék a fejedelem bujdosásáról. Szülei kegyelmet eszközöltek ki számára az uralkodónál, III. Károly királynál, így 1717-ben hazatérhetett Franciaországból. Munkája: Szathmári Király Ádám Napló-Könyve 1711–1717. esztendőkben II. Rákóczi fejedelem bujdosásiról. Pest, 1866.

Környező települések 
Hangács (2 km), Ziliz (6 km), a legközelebbi város: Edelény (13 km).

Források 
 Györffy György: Borsodvármegye.

Jegyzetek

További információk 
 Adatok a településről

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései
Oszlár

Oszlár község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, a Tiszaújvárosi járásban.

Fekvése 
Miskolctól mintegy 46 kilométerre délre fekszik. A környező települések:
Hejőkürt (3 kilométerre délnyugatra), Nemesbikk (4 kilométerre északnyugatra), Tiszapalkonya (5 kilométerre északkeletre), a legközelebbi város pedig Tiszaújváros, (9 kilométerre észak-északkeleti irányban).

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Nemesbikk vagy Tiszapalkonya érintésével, a 3310-es úton. Közigazgatási területét ugyan átszeli az M3-as autópálya (aminek ráadásul még Tisza-hídja is van itt), de a sztrádáról Oszlár csak a közeli hejőkürti csomóponton keresztül érhető el.

Története 
A települést a 13. század végén említik először. Neve török nyelven jászt jelent. Mezőgazdasági jellegű település.

Az 1940-es évekig református lakosságú, ekkor kezdenek megjelenni a római katolikusok is.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Rácz Imre (független)
 1994–1998: Seres Lajos (független)
 1998–2002: Id. Seres Lajos (független)
 2002–2004: Seres Lajos (független)
 2005–2006: Tóth Zoltán (független)
 2006–2010: Tóth Zoltán (független)
 2010–2014: Tóth Zoltán (független)
 2014–2019: Tóth Zoltán (független)
 2019-től: Tóth Zoltán (független)

A településen 2005. január 30-án időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 93%-a magyar, 7%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 93,3%-a magyarnak, 3,6% cigánynak mondta magát (6,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 35,7%, református 32,3%, görögkatolikus 0,5%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 16% (15,2% nem válaszolt).

Jegyzetek

További információk 

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Ariszteasz

Ariszteasz (Ἀριστέας), görög író Prokonnészosz városában – Marmara, Törökország – élt, vélhetően az i. e. 7. vagy 6. században.

Életéről semmi bizonyosat nem tudunk. Az ókorban csodálatos dolgokat meséltek róla: meghalt szülővárosában, de ugyanakkor egy kis-ázsiai városban is látták stb. Elveszett műve az Arimaszpea című hősköltemény, melyet a római császárkorban még olvastak; hiteles forrásnak tekintették, mára azonban, néhány töredéken kívül, semmi sem maradt belőle.

Arimaszpea 
A szerző leírja, hogy a Fekete-tenger partvidékén honos királyi szkíták birtokain át egészen az isszédok országáig utazott. Az isszédoktól hallotta, miszerint országukon túl laknak az egyszemű arimaszpok, s túl ezeken az aranyat őrző griffek, s még ezeken is túl Hüperboreia lakói. Állítása szerint az arimaszpok elűzték lakóhelyükről az isszédokat, azok a királyi szkítákat, azok pedig a déli tengernél (azaz a Fekete-tengernél) tanyázó kimmereket.

Az említett kimmerek Kis-Ázsia lakói voltak, jelenlétük a kelet-európai pusztán nem bizonyított. A királyi szkíták valóban kapcsolatba kerültek velük (lásd: Szkíták a Kaukázuson túl), s hírük a görögökhöz is eljutott. Ők azonban a valóságos eseményekhez költött elemeket is hozzátoldottak (lásd: Kimmerioszok).

Harmatta János állításai 
Az isszédok név Hérodotosz munkájában ἰσσηδόνες, Alkman költeményében εσσεδὀνες alakban fordul elő, s ez jelentheti azt is, hogy két különböző forrásból vették az említett címet.

Harmatta János szerint a szóban forgó nép elnevezése a Tobolba ömlő Iszety folyó nevével állítható párhuzamba. A jenyiszeji osztjákok, avagy ketek két „nyelvjárásában” (ket, illetve kot) a folyó neve Is-set, illetve Es-ses alakban van meg, s a két görög nyelvi változat ezekkel azonosítható. Következésképpen az isszédok – bizonygatja érdemekben megőszült iranistánk – jenyiszeji osztják, vagyis paleoszibériai nyelven beszéltek. Kijelentéséből, mindazonáltal, nem tudjuk meg, milyen névvel illették az Iszety folyót maguk az isszédok, s ilyenképpen nyelvükről sem állíthatunk semmi bizonyosat.

Források 
  (1997): A magyarok nevei a görög nyelvű forrásokban. Pp. 129–130. In  és  (szerk.): Honfoglalás és nyelvészet. A honfoglalásról sok szemmel III. Budapest.
  (2014): Arimaspians and Cyclopes: The Mythos of the One-Eyed Man in Greek and Inner Asian Thought. Sino-Platonic Papers 249: 1–71.

Kapcsolódó szócikkek 
 Abarisz
 Arimaszpok
 Griff
 Isszédok
 Királyi szkíták

Ókori görög írók 
Magyar vonatkozású történetírók
Parasznya

Parasznya község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye Miskolci járásában,

Fekvése 
Miskolc szomszédságában helyezkedik el, a Bükk-vidéken, a megyeszékhely központjától 16 kilométerre északnyugatra. A további szomszédos települések: észak felől Kondó, északkelet felől Radostyán, nyugat felől pedig Varbó. A legközelebbi város Sajószentpéter, amely körülbelül nyolc kilométerre van.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, Miskolc felől vagy Radostyán érintésével, mindkét irányból a 2517-es úton. A zsáktelepülésnek számító Varbóval a 25 135-ös számú mellékút köti össze. Határszélét délnyugaton érinti még a Dédestapolcsányra vezető 2513-as út is.

Története 
A települést a 12. században említik először, de már a 11. században is állt. 1286-ban már itt lakó várjobbágyokból vált nemesekről történik említés, és Peresnie, majd Perezne elnevezést találhatunk. A diósgyőri várhoz tartozó birtokként főleg királynéi tulajdon volt. A török időkben elpusztult, 1556-ban már elhagyott helyként említik. Az újratelepült község 1596-ban török hódoltsági terület volt, ekkoriban a reformáció gyorsan terjedt a környéken. II. József uralkodása alatt 1785 májusától 1786 októberéig épült fel nagyobb temploma, melyhez tornyot csak 1800-ban építettek. 1842-ben a nagy tűzvész csaknem az egész falut tönkretette, az addig jól működő iskolát csak 1903-ban építették újra fel.Az 1800-as évek  végén beinduló két szénbánya, a Baross-akna és Pálinkás-táró sok munkahelyet biztosított.1934-ben állított hősi emlékmű az első világháborúban elhunytakról emlékszik meg.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Szabó Lajos (független)
 1994–1998: Szabó Lajos (független)
 1998–2002: Köntös Pál (független)
 2002–2006: Fekete Ferenc (független)
 2006–2009: Fekete Ferenc (független)
 2009–2010: Horváth Jánosné Kecskeméti Ildikó (független)
 2010–2014: Horváth Jánosné Kecskeméti Ildikó (független)
 2014–2019: Horváth Jánosné (független)
 2019-től: Horváth Jánosné (független)

A településen 2009. október 18-án időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 97%-a magyar, 3%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 74,8%-a magyarnak, 4,8% cigánynak mondta magát (25,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 12%, református 37,5%, görögkatolikus 3,7%, evangélikus 0,2%, felekezeten kívüli 10,8% (32,9% nem válaszolt).

Látnivalók 
 Református templom (klasszicista, 1785)
 A településen öt fokozottan védett barlang található, a Hillebrand Jenő-barlang, a Kő-lyuk, a Lilla-barlang, az Udvar-kő és a Vénusz-barlang.

Jegyzetek

További információk 
 Parasznya hivatalos honlapja

Borsod-Abaúj-Zemplén megye települései
Borsod vármegye települései