Odra

Odra (; slezsky Uodra; ; dolnolužickosrbsky Wodra; latinsky ve starověku Viadua, Viadrus, latinsky ve středověku Odera, Oddera) je řeka ve Střední Evropě. Pramení v Česku a teče přes západní Polsko, dále vytváří severní 187 km dlouhou hranici mezi Polskem a Německem.

Odra je 854 km dlouhá řeka, z toho 113 km je v Česku, 742 km v Polsku (včetně 187 km jako hraniční řeka mezi Německem a Polskem). Je druhou nejdelší řekou v Polsku. Odvádí vodu ze 118 861 km², z toho 106 056 v Polsku (89 %), 7217 v Česku (6 %) a 5587 v Německu (5 %). Před regulací toku byla řeka dlouhá přes 1000 km.

Průběh toku 
Pramen Odry je v sedle pod Fidlovým kopcem (poblíž obce Kozlov a zaniklé vesnice Varhošť) v Kozlovské vrchovině v Oderských vrších na Moravě (Olomoucký kraj). V Česku protéká přes Vojenský újezd Libavá (zde je řeka veřejnosti většinou nepřístupná), přes město Odry, českou částí Slezska (Moravskoslezský kraj); v Polsku Slezským vojvodstvím, Opolským vojvodstvím, Dolnoslezským vojvodstvím, Lubušským vojvodstvím a Západopomořanským vojvodstvím; a v Německu Braniborskem a Meklenburskem-Předním Pomořanskem.

Poté, co Odra opustí hory, protéká převážně v široké terasovité dolině, která se rozšiřuje z 2 až 3 km na 10 až 20 km. Tato dolina vznikla díky odtoku vody z ledovců po poslední době ledové. Pod ústím Lužické Nisy dosahuje šířky 200 m. Je mohutným tokem, jehož břehy jsou chráněny protipovodňovými valy.

Ve vzdálenosti 84 km od ústí se dělí na dvě ramena. Největší větve ústí do Štětínské delty. Do 19. století platilo, že Štětínská delta je ohraničena na severu ostrovy Uznojem (západně) a Wolin (východně) a třemi rameny mezi ostrovy a pevninou (Dziwna, Svina a Peene) se vlévá do Baltského moře. S nástupem moderní vědy a univerzální klasifikace se Štětínský záliv už nepovažuje za součást řeky Odry nýbrž za součást Baltského moře a Dziwna, Svina a Peene jsou klasifikovány jako mořské průlivy. Současně za ústí řeky Odry se považuje místo kde se Odra vlévá do nejjižnější části Štětínského zálivu, tzv. Odřanské roztoky (Roztoka Odrzańska) u města Police.

Obvykle jedenkrát ročně, může být horní tok Odry a jeho okolí (tj. ve vojenském újezdu Libavá) přístupný veřejnosti v rámci cyklo-turistické akce Bílý kámen.

Města 

Největším městem na Odře je Vratislav.
 přímo na Odře – Odry, Studénka, Ostrava, Bohumín (jako poslední město na Odře v ČR), Ratiboř, Kędzierzyn-Koźle, Krapkowice, Opole, Brzeg, Oława, Jelcz-Laskowice, Vratislav, Brzeg Dolny, Ścinawa, Szlichtyngowa, Hlohov, Bytom Odrzański, Nowa Sól, Krosno Odrzańskie, Eisenhüttenstadt, Frankfurt nad Odrou, Słubice, Kostrzyn nad Odrą, Cedynia, Oderberg, Schwedt, Vierraden, Gartz, Gryfino, Štětín, Police
 na březích průlivu Dziwna (mezi ostrovem Wolin a polskou pevninou) – Wolin, Kamień Pomorski, Dziwnów
 na březích průlivu Svina (mezi ostrovy Wolin a Usedom) – Svinoústí
 na březích průlivu Peena (mezi ostrovem Usedom a německou pevninou) – Usedom, Lassan, Wolgast
 na březích Štětínského zálivu – Nowe Warpno, Ueckermuende

Větší přítoky 
Celkově největším přítokem Odry je řeka Warta, která přitéká zprava u Kostřína. V místě soutoku je delší než samotná Odra.

Přítoky Odry na území Česka 
Existuje řada bezejmenných přítoků a v následujícím textu jsou uvedeny jen ty nejvýznamnější.

 Smolenský potok, zprava
 Střelenský potok, zleva
 Libavský potok, zleva, ř. km (zhruba) 121,7
 Plazský potok, zprava, ř. km (zhruba) 121,5
 Mastnický potok, zprava
 Lazský potok, zleva
 Podleský potok, zleva
 Tichý potok, zleva
 Oldřůvka, zleva
 Točitý potok, zprava
 Klikatý potok, zprava
 Studený potok, zprava
 Chudý potok, zprava

 Budišovka, zleva, ř. km (zhruba) 104,0
 Něčínský potok, zprava, ř. km (zhruba) 102,5
 Čermná, zleva, ř. km (zhruba) 97,0
 Vítovka, zleva, ř. km 88,8
 Zlatý potok, zleva, 87,8
 Stodolní potok, zprava, 87,6
 Luha, zprava, ř. km (zhruba) 78,7
 Jičínka, zprava, ř. km (zhruba) 63,3
 Husí potok, zleva, ř. km (zhruba) 60,4
 Bartošovický potok, zprava, ř. km (zhruba) 55,1
 Butovický potok, zleva, ř. km (zhruba) 51,6
 Sedlnice, zprava, ř. km (zhruba) 51,6
 Bílovka, zleva, ř. km (zhruba) 40,7
 Lubina, zprava, ř. km (zhruba) 36,2
 Ondřejnice, zprava, ř. km (zhruba) 35,0
 Polančice, zleva, ř. km (zhruba) 30,8
 Porubka, zleva, ř. km (zhruba) 23,6
 Opava, zleva, ř. km 21,6
 Ostravice, zprava, ř. km 14,9
 Vrbická stružka, zprava, ř. km (zhruba) 10,4
 Bečva, zleva, ř. km (zhruba) 0,3 (ústí již na území Polska)
 Olše, zprava, ř. km 0,0

Přítoky Odry na území Polska a Německa 
 zprava – Ruda, Bierawka, Kłodnica, Czarnka, Malá Pěna (Mała Panew), Stobrawa, Widawa, Jezierzyca, Barycz, Krzycki Rów, Obrzyca, Jabłonna, Pliszka, *Ołobok, Gryzynka, Warta (s přítokem Noteć), Myśla, Kurzyca, *Stubia, Rurzyca, Tywa, Płonia, Ina, Gowienica

 zleva – Psina, Cisek, Olszówka, Stradunia, Osoblaha, Prószkowski Potok, Kladská Nisa, Oława, Ślęza, Bystrzyca, Średzka Woda, Cicha Woda, Kačava (Kaczawa), Ślepca, Zimnica, Dębniak, Biała Woda, Czarna Struga, Śląska Ochla, Zimny Potok, Bobr, Olcha, Racza, Lužická Nisa

Přehrazení řeky 
Na území ČR je na řece Odra pouze Barnovská vodní nádrž poblíže hranice vojenského újezdu Libavá. Řeka je také regulovaná četnými jezy.

Vodní režim 
Nejvyšších průtoků dosahuje Odra na jaře především v březnu a v dubnu. V létě její hladina klesá, ale pokles je střídán občasnými vzestupy v důsledku dešťů. V zimě průtok řeky začíná souvisle stoupat. V silných zimách řeka zamrzá.

Průměrný průtok Odry na dolním toku u vsi Gozdowice, která se nachází zhruba 30 km pod soutokem s Wartou, činí 547 m³/s. Vzestupy hladiny na horním toku činí 6 až 7 m a na středním 4 až 5 m. K velkým povodním na Odře dle kronik města Vratislavi došlo v letech 1348, 1464, 1564 a v roce 1903. Dosud největší povodeň nastala v červenci 1997, kdy protékalo Vratislaví 3640 m³/s.

Průměrné měsíční průtoky Odry (m³/s) ve stanici Gozdowice: (období 1900–1994)

Vodní režim Odry na území České republiky 
Průměrný dlouhodobý průtok Odry v místě, kde opouští území České republiky činí 49 m³/s. Pod soutokem s řekou Olší činí průměrný průtok téměř 63 m³/s. Většina toků v této části povodí, kromě horské části povodí řeky Olše, patří do horské-sněhové oblasti. Maxim dosahují od března do května. Minimální průtoky mají v zimních měsících. Horská část povodí Olše patří do horské sněhovodešťové oblasti s maximálními průtoky od května do července.

Průměrné měsíční průtoky Odry (m³/s) v Bohumíně v roce 2010:

 
Hlásné profily na území České republiky:

Využití 
Západní rameno delty je využívané pro vodní dopravu, která je možná až k ústí Opavy a pro velké lodě k městu Koźle. Je regulovaná jezy. Pomocí plavebních kanálů je spojena s řekami Havola, Spréva, Visla a Kłodnica.

Mlýny a pily na Odře 
Mlýny a pily jsou seřazeny po směru toku řeky.
 Eliščiná – Vojenský újezd Libavá, okres Olomouc
 Šindelná pila – Varhošť, okres Olomouc
 Schwarzův mlýn – Varhošť, okres Olomouc
 Novoveský mlýn (vojenský újezd Libavá) – Nová Ves nad Odrou, okres Olomouc
 Drexlerova pila – Vojenský újezd Libavá, okres Olomouc
 Velkostřelenský mlýn – Velká Střelná, okres Olomouc
 Olejovický mlýn – Olejovice, okres Olomouc
 Nový mlýn (vojenský újezd Libavá) – Rudoltovice, okres Olomouc
 Starooldřůvský mlýn – Staré Oldřůvky, okres Olomouc
 Novooldřůvský mlýn – Nové Oldřůvky, okres Olomouc
 Barnovský mlýn – Barnov, okres Olomouc
 Mlýn Lhota – Barnov, okres Olomouc
 Spálovský mlýn – Spálov, okres Nový Jičín
 Vodní mlýn Wesselsky – Loučky nad Odrou, okres Nový Jičín
 Mlýny v Loučkách (Odry) – Loučky nad Odrou, okres Nový Jičín
 Vodní mlýn v Bernarticích nad Odrou – Bernartice nad Odrou, okres Nový Jičín
 Bartošovický mlýn – Bartošovice, okres Nový Jičín, kulturní památka

Historie 
V povodí Odry (u řeky Warty) má své historické jádro polský stát. U osady Cedynia nacházející se v Lubušské zemi na pravém břehu řeky Odry, došlo v roce 972 k odražení první německé invaze do Polska. Za 2. světové války představovala důležitou a silnou obrannou linii německé armády. Sovětská armáda v průběhu Viselsko-oderské operace v roce 1945 obsadila 1. ukrajinským frontem horní tok řeky. Zároveň 1. běloruský front obsadil několik předmostí na západním břehu (např. Kostřínské předmostí). To umožnilo zahájení Berlínské operace.

Zajímavosti 
Po řece Odře se jmenuje i pár mezinárodních vlaků kategorie expres společností České dráhy a ZSSK jezdící (k r. 2016) v trase: (Praha – Olomouc –) Bohumín – Žilina a zpět.

Jeden z historických názvů řeky Odry byl použit také pro pojmenování bohumínské firmy VIADRUS, která se zabývala slévárenskou výrobou (nejvíce šedá litina, částečně i oceli a neželezné kovy) a do své likvidace v roce 2021 vyráběla zejména litinové radiátory a kotle. Historie této výroby sahala do roku 1890 (litinové radiátory), resp. 1928 (litinové kotle). Tehdy samozřejmě ještě ne jako VIADRUS, ale Hahnovy železárny.

Odkazy

Reference

Literatura 

 ''ŠEFČÍK, Ondřej: Odra a Opava (ze slezské hydronymie), in: HANZAL, Jiří - ŠEFČÍK, Ondřej, Sršatý Prajz. Erich Šefčík (1945–2004). Praha 2004, s. 217-223

Související články 
 Hraniční meandry Odry
 Pramen Odry

Externí odkazy 
 
 
 
 Bohumín – aktuální vodní stav
 Foto z pramene Odry v Kozlově
 Seznam vodních elektráren na Odře

 
Řeky v Nízkém Jeseníku
Řeky v Moravské bráně
Řeky v Ostravské pánvi
Řeky v okrese Olomouc
Řeky v okrese Nový Jičín
Řeky v okrese Ostrava-město
Řeky v okrese Karviná
Řeky tvořící česko-polskou státní hranici
Řeky v Braniborsku
Řeky v Meklenbursku-Předním Pomořansku
Přítoky Baltského moře
Vodstvo Ostravy
Vodstvo tvořící německo-polskou státní hranici
 
Vodstvo v Jeseníku nad Odrou
Vítkov
Spálov (okres Nový Jičín)
Heřmánky
Jakubčovice nad Odrou
Odry
Mankovice
Vražné
Bernartice nad Odrou
Suchdol nad Odrou
Vodstvo v Kuníně
Životní prostředí v Kuníně
Hladké Životice
Pustějov
Bartošovice
Vodstvo Studénky
Albrechtičky
Petřvald (okres Nový Jičín)
Stará Ves nad Ondřejnicí
Vodstvo Jistebníku
Proskovice
Stará Bělá
Polanka nad Odrou
Ostrava-Jih
Nová Ves (Ostrava)
Vodstvo Třebovic (Ostrava)
Hošťálkovice
Mariánské Hory a Hulváky
Lhotka (Ostrava)
Moravská Ostrava a Přívoz
Petřkovice (Ostrava)
Slezská Ostrava (městský obvod)
Šilheřovice
Příroda v Bohumíně
Geografie Lubušského vojvodství
Geografie Západopomořanského vojvodství
Německo-polská státní hranice
Oderské vrchy
Řeky protínající česko-polskou státní hranici
Geografie Svinova
Vodstvo vojenského újezdu Libavá
Řeky ve Slezském vojvodství
Řeky v Opolském vojvodství
Řeky v Dolnoslezském vojvodství
Řeky v Lubušském vojvodství
Řeky v Západopomořanském vojvodství
Starý Bohumín
Vrbice (Bohumín)