Funkcionalismus

Funkcionalismus je architektonický směr, který lze zařadit do obecného pojmu moderní architektura. Ta začala krystalizovat ve 20. letech 20. století a podobně jako předcházející historické slohy, hledala svůj výraz ve formách vyjadřujících její filozofii, ovlivněnou celospolečenskými změnami. V oblasti architektury a stavebnictví to znamenalo stavět domy podle jejich funkce a zároveň reagovat na požadavky průmyslu. Ve dvacátých a třicátých letech byl funkcionalismus vedoucím architektonickým slohem i v Československu a svými realizacemi v meziválečném období přiřadil československou architekturu k evropskému vrcholu.

Koncept funkcionalismu 
Koncept funkcionalismu dle první definice od Louise Sullivana z roku 1893 lze shrnout jednou větou takto: „Forma následuje funkci“. Pro funkcionalistickou architekturu jsou typické účelové budovy jednoduchých tvarů. Používají se v ní převážně nové materiály (např. šamotové cihly, železo nebo beton).

Architektura, jak tvrdí Adolf Loos, jeden z předních představitelů funkcionalismu v Českých zemích, nepatří mezi umění, což ale neznamená, že nemá splňovat estetické ideály. Obdobně Le Corbusier představil funkcionalismus ve svém díle jako novou formu, která se dokázala oprostit od okázalosti a kultu strojené estetiky přetrvávající ještě počátkem 20. let 20. století. Formy považované za přeplácanost a zbytečnou komplikovanost byly nahrazeny geometrickou čistotou tvarů. Funkcionalismus se vzdává ornamentů. Často je uváděno, že Loos označil ornament za zločin. To je ovšem chyba neboť pouze napsal knihu Ornament a zločin, ve které se i tomuto věnoval. 
Proti ornamentu se vysloveně 
postavil Le Corbusier, který říká: „Dekorace je smyslné a primitivní povahy, stejně jako barva, a hodí se toliko pro nižší třídy, sedláky a divochy.“ Le Corbusier také stanovil proslulých „Pět bodů moderní architektury (funkcionalismu)“. Těchto pět tezí prakticky shrnuje hlavní vymoženosti tehdejší techniky:

 Sloupy: stavět domy na sloupech, čímž se uvolní přízemí pro zeleň a volný pohyb.
 Střešní zahrady: technika plochých střech umožňuje budovat na střechách zahrady. Nahrazují zeleň, kterou dům místu odebral.
 Volný půdorys: sloupy nesou síly všech podlaží, což umožňuje volné členění prostoru nenosnými příčkami.
 Pásová okna: systém sloupů umožňuje vést dlouhá okna mezi sloupy.
 Volné průčelí: konzolovitě vyvedené stropy uvolňují průčelí pro řešení oken bez přímé návaznosti na vnitřní dělení.

Charakteristické rysy a realizace 
Charakteristickým rysem funkcionalistických staveb se stala železobetonová skeletová konstrukce a volný půdorys. Kromě jednotlivých moderně řešených veřejných a obytných staveb, vznikla v letech 1932–1936 v Praze 6 - Dejvicích Osada Baba (osada Svazu československého díla Praha), řešená předními českými architekty s přispěním nizozemského architekta Marta Stama. Dále to byla kolonie Nový dům v Brně nebo město Zlín.

O významu meziválečné funkcionalistické architektury v Československu svědčí účast proslulých architektů: Adolfa Loose (Müllerova vila), Ludwiga Mies van der Roheho (Vila Tugendhat), Le Corbusiera (Zlín) nebo Marta Stama (Paličkova vila).

Kromě Československa vznikly pozoruhodné funkcionalistické stavby i v dalších zemích (Německo, Nizozemsko, Francie, Belgie, Dánsko).

Mezinárodní styl 
Ve 30. letech došlo k širšímu, mezinárodnímu uplatnění funkcionalismu, jehož zásady formuloval Congrès International d'Architecture Moderne – CIAM (Kongres mezinárodní moderní architektury), ustavený v roce 1928 na hradě La Sarraz u Lausanne ve Švýcarsku. Mezinárodní styl (International Style) se rozšiřuje do dalších zemí, kde se ujímají zásady funkcionalismu (Polsko, Maďarsko, Jugoslávie, Itálie, Anglie, Švýcarsko, Španělsko, Skandinávie).

Zatímco 2. světová válka znamenala pro evropskou avantgardu stagnaci a v některých případech úplné opuštění programových zásad, došlo k rozšíření mezinárodního stylu mimo Evropu na zámořské kontinenty, do Severní a Jižní Ameriky, severní Afriky, Japonska a Indie. Díky tomu došlo k propojení zásad funkcionalismu s tradicí a zvyklostmi místních stavebních kultur, což mělo za následek stanovení nového konceptu soudobé architektury, jehož ideou byla tzv. organická architektura.

Architekti

Čeští 

 Hermann Abeles
 A. Ackermann
 Adolf Benš
 Friedrich Ehrmann
 Leopold Ehrmann
 Otto Eisler
 Heinrich Fanta
 Jaroslav Fragner
 Adolf Foehr
 Bohuslav Fuchs
 Victor Fürth
 František Lydie Gahura
 Max Gerstl
 Jan Gillar
 Otto Grams
 Jacques Groag
 Karel Hannauer ml.
 Josef Havlíček
 Rudolf Hildebrand
 Franz Hruschka
Emanuel Hruška
 Karel Honzík
 Pavel Janák
 Victor Kafka
 Vladimír Karfík
 Erwin Katona
 Zikmund Kerekes (Ašer Chiram)
 Karel Kohn mj. spoluautor letenského Molochova
 Otto Kohn mj. spoluautor letenského Molochova
 Josef Kranz
 Jaromír Krejcar
 Jiří Kroha
 Evžen Linhart
 Ladislav Machoň
 Alois Metelák
 Otakar Novotný
 Václav Pilc
 Karel Řepa
 Miroslav Spurný
 Jan Víšek
 Otto Zucker
František Zelenka
 Ladislav Žák

Světoví 
 Le Corbusier
 Ludwig Mies van der Rohe
 Mart Stam
 Walter Gropius
 Hannes Meyer
 Arne Jacobsen

Významné funkcionalistické stavby

Česko 

 Terasy Barrandov (Praha)
 Vila Tugendhat (Brno)
 Hotel Avion (Brno)
 Kostel Jana Nepomuckého (Praha)
 Zemanova kavárna (Brno)
 město Zlín
 Památník Tomáše Bati (Zlín)
 Baťův mrakodrap (Zlín)
 Osada Baba
 Müllerova vila (Loosova vila) (Praha)
 Nakládalova vila (Olomouc)
 Veletržní palác (Praha)
 Státní reformní reálné gymnasium (Český Těšín)
 Volmanova vila (Čelákovice)
 Vila Franze Nožičky (Česká Kamenice)
 Kavárna Era (Brno)
 Hotel AXA (Praha)
 Hotel Juliš (Praha)
 Budova Spolku výtvarných umělců Mánes
 Obchodní dům Brouk a Babka (Ostrava)
 Liskova vila (Ostrava)
 Národní technické muzeum v Praze(pozdně funkcionalistická budova v silně klasicizujícím pojetí)
 Obchodní dům Bílá Labuť (Praha)
 Palác Elektrických drah (Praha Holešovice)
 Kostel svatého Václava (Praha)

Svět 
 Villa Savoye v Poisy, Francie
 Palác Centrosojuzu, Moskva
 Hlavní město Brazílie Brasília
 Helsinský olympijský stadion, Helsinky, Finsko
 Továrna Van Nelle, Rotterdam
 Hlavní pošta (Užhorod)

Odkazy

Poznámky

Reference

Literatura

Související články 
 Konstruktivismus
 Socialistický realismus

Externí odkazy 
 
 Jan Michl: "Forma že sleduje co? Modernistický pojem funkce jako carte blanche" (článek o původu, historii a kritice funkcionalistického hesla form follows function, 1995)
 Jan Michl: "O myšlence funkční dokonalosti" (2003)
 Fostinum: Czech and Slovak Functionalist Architecture

 
Architektonické styly