Törzs Jenő

Törzs Jenő, 1898-ig Bloch Jenő (Budapest, 1887. április 23. – Budapest, Erzsébetváros, 1946. február 2.) színész, író, filmrendező.

Életpályája 

Törzs (Bloch) Áron Adolf és Weisz Berta Borbála fia. Bloch családi nevét 1898-ban változtatta Törzsre. 1906-ban végzett a Színművészeti Akadémián és a Thália Társaság színpadára került, ahol már ekkor jelentős szerepeket játszott. A következő évben Beöthy László szerződtette a Magyar Színházhoz, amelynek 1923-ig tagja maradt. 1910. június 29-én Budapesten, az Erzsébetvárosban házasságot kötött Forrai Rózsival (Fischer Rozália).

Első nagy sikerét, Edmond Rostand Sasfiókjának Reichstadti hercegével aratta, másik hangos sikere a Hamlet címszerepe volt. Ettől kezdve folyamatosan vezető drámai szerepeket kapott. Innen a Renaissance Színházhoz, a Belvárosi Színházhoz majd a Vígszínházhoz vezetett az útja, de 1926-tól újra a Magyar Színház tagja. Törzs 1928-ban szerződött ismét a Vígszínházhoz, majd 1932-ben visszament a Magyar Színházba, ahol 1941-ig játszott. Ekkor a zsidótörvények miatt kénytelen volt visszavonulni a színpadtól. (Csortos Gyula, aki ekkoriban a Magyar Színházban is játszott, egyik ismerősének állítólag azt mondta, amikor az egy bemutatóján gratulált neki: „Szégyellje magát, hogy olyan színházba jár, ahol nem engedik játszani Törzs Jenőt.”)

Törzs 1945-ben szerződést kapott a Nemzeti Színháztól, megrendült egészsége miatt csak egy szerepben tudott színpadra lépni, és az ezt követő évben elhunyt.

Elsősorban színpadi színész volt, nagy prózai szerepeket játszott, hosszú évekig Csortos Gyulával egy színpadon. Bár azonos szerepkörben is feltűntek, ha egy darabban szerepeltek, Csortos legtöbbször Törzs ellenlábasának szerepét kapta.

Játszott bonviván szerepet is, az Aki mer, az nyer című operettben, amelynek szövegét Rejtő Jenő írta, százötvenszer lépett fel Honty Hannával, de alacsony termete miatt a zenés színpadon nem érvényesült igazán. Ez volt az oka annak is, hogy a Nemzeti Színház hosszú ideig nem szerződtette le. Magassága a filmvásznon sokkal könnyebben volt korrigálható, ezért már a korai magyar némafilmekben is feltűnt. Az ezeket követő hangosfilmek szerepeiben (mint például a Meseautó Szűcs Jánosa) már nem csak elegáns megjelenése és színészi játéka, de orgánuma is érvényesült, nem véletlenül vált országos kedvenccé. 26 filmben és mintegy 250 színpadi szerepben tűnt fel.

Lánya Törzs Éva (1914–1987) festőművész, fia Törzs Iván (külföldön Ivan Tors, 1916–1983) forgatókönyvíró és filmrendező.

Fontosabb színházi szerepei
 Bank (Ibsen: Nóra)
 Ferenc, reichstadti herceg (Rostand: A sasfiók)
 Hamlet (Shakespeare)
 Faust (Goethe)
 Blanco Posnet (Shaw: Blanco Posnet elárultatása)
 Kelemen (Molnár Ferenc: A farkas)
 Peer Gynt (Ibsen)
 Csacsinszky (Szép Ernő: Lila ákác)
 Agárdi Péter (Heltai Jenő: A néma levente)
 III. Richárd (Shakespeare)
 Nyukin (Csehov: A dohányzás ártalmasságáról)

Filmszerepei
 Sárga liliom (1914) – fiatal nagyherceg
 Az elítélt (1916) – mérnök
 A szentjóbi erdő titka (1917) – Elsner Károly
 Vengerkák (1917) – Wladimir herceg
 Megtisztulás (1917)
 Az Isten fia és az ördög fia (1917-18) – Levi Márton, az Isten fia
 Júdás (1918)
 A napraforgós hölgy (1918, befejezetlen)
 Királynőm, te vagy a napfény (1918)
 Alraune (1918)
 Hivatalnok urak (1918) – Barna Gábor osztályvezető
 Udvari levegő (1918)
 Halálos csönd (1918) – Gyalán György
 Érdekházasság (1918) – Tankréd
 A 111-es (1919)
 Twist Olivér (1919) – Monks
 Ezeréves szépség (1919)
 A lélekidomár I-II. (1919) – Lyonel
 Az aranyszemű hölgy (1920) – Dr. Halten Arthur
 Névtelen vár I-II. (1920)
 Júdás fiai (1920)
 Kísértetek vonata (1933) – Teddy Morrison
 Iza néni (1933)
 Márciusi mese (1934) – Dr. Balla Tamás vezérigazgató
 Meseautó (1934) – Szűcs János, a Központi Bank vezérigazgatója
 Elnökkisasszony (1935) – Kollár, vezérigazgató
 Az okos mama (1935) – Tabódy János, földbirtokos
 Én voltam (1936) – Köhler Ervin, mérnök
 Mámi (1937) – Torday Gábor
 A 111-es (1937) – Joe Selfridge, bűvész
 Fekete gyémántok (1938) – Kaulmann Félix, bankár
 A három csengő (1941) – hotelrecepciós

Könyve
 Fekete futár (regény, 1920)

Jegyzetek

Források
 
 
 Színházi Kislexikon (Gondolat Kiadó, Budapest, 1969.)
 Hangosfilm (Filmenciklopédia)

További információk
  
 Színészkönyvtár
 
 Aki maga volt az elegancia (Origo.hu, 2019. január 17.)

Magyar színészek
Magyarországi szabadkőművesek
Zuglóiak
Zsidó származású magyarok
1887-ben született személyek
1946-ban elhunyt személyek
Budapesten született személyek
Családi nevüket magyarosított személyek
Magyar némafilmszínészek