Beremend

Beremend () nagyközség Baranya vármegyében, a Siklósi járásban, közigazgatási területén fekszik Magyarország legdélibb pontja. Határátkelőhely.

Fekvése 
Beremend a Nyárád-Harkányi-síkon fekszik, a Drávától 10 kilométerre északra, közel Magyarország legdélibb pontjához, közvetlenül a horvát határ mentén ().

2006 decemberében adták át az új beremendi határátkelőt, amely megfelel az uniós normáknak.

Megközelítése 
A település Baranya vármegye legdélebbi részén fekszik, közúton így csak Villány vagy Siklós felől érhető el: az előbbi város irányából Magyarbóly érintésével, az 5706-os úton, míg az utóbbi felől Nagyharsányon keresztül, az 5708-as úton. Ez utóbbi az, ami elvezet Beremend központjától egészen az országhatárig és a határátkelőhelyig; a határ túloldalán a legközelebbi szomszéd község a horvátországi Petárda, régebbi nevén Peterd, mai nevén Baranjsko Petrovo Selo.

A környező kisebb települések közül Kásáddal az 57 121-es számú mellékút köti össze.

Személyforgalmat bonyolító vasútvonal nem érinti, de cementgyárát kiszolgálja a  egy rövid szárnyvonala, amelynek végállomása a mai Magyarország legdélebbi fekvésű, működő vasútállomása is egyben.

Története 
Már az újkőkorban lakott terület volt, ez régészeti leletek bizonyítják. Az első okleveles forrás, 1281-ben említi, amikor a névadó Beremeni Péter 7 ekényi földjét eladta rokonának. Ennek emlékét őrzi a beremendi csücskös talpú címer, amelyben hasított szalagban a „BEREMEND1281” felirat olvasható. Más források szerint Berman, vagy Bermann névből eredhet az 1200-as évekből.

Beremend virágkorát a Hunyadiak alatt élte: a 15. században mezővárosi ranggal bírt, vásártartási joggal rendelkezett. Az 1687. augusztus 12-i nagyharsányi csata után a falu elnéptelenedett, csak az 1700-as évek elején kezdődött meg újra a falu benépesedése. 1769-ben már volt a faluban iskola.

1918 novemberétől 1921 augusztusig szerb megszállás alatt volt, 1921 nyarán  a Baranya–bajai Szerb–Magyar Köztársaság nevű szerb bábállam része, szerepelt a szerb királyság minimális területi követeléseit bemutató 1919 májusi memorandumban is.

Beremendhez tartozó egykori puszta Püspökbóly (1933-ig Rácbóly, ) amely a község központjától északkeletre található. A 19. század közepén Beremend egészéhez hasonlóan szerbek alkották népességének nagy részét. Az 1910-es évekre Beremend már német többségű lett, Püspökbóly azonban szerb többségű maradt. A puszta neve 1933-ig Rácbóly volt, amikor nevét az országban található Rác- kezdetű településnevek többségével együtt megváltoztatták. Itt született Manninger Jenő sebészprofesszor.

Idegen elnevezései
Horvátul a hivatalos neve Breme, de a Brime alakot a versendi horvátok, a Bremen alakot az átai horvátok használták.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Heindl József (SZDSZ)
 1994-1998: Heindl József (SZDSZ)
 1998-2002: Heindl József (SZDSZ)
 2002-2006: Heindl József (SZDSZ)
 2006-2010: Orsokics István (független)
 2010-2014: Orsokics István (független)
 2014-2019: Theisz Ferenc (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Theisz Ferenc (Fidesz-KDNP)

Oktatás
A helyi általános iskolába a 2019/2020 tanévben 161 diák járt.

Népesség
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 75,2%-a magyarnak, 1% cigánynak, 1,4% horvátnak, 0,2% lengyelnek, 3,5% németnek, 0,2% szerbnek mondta magát (24,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 46,7%, református 9%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 11,3% (31,6% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Mendele Ferenc emlékház
 Megbékélés kápolna
 Beremendi-kristálybarlang (nem látogatható)
 Déli pont (kopjafa)
 Strandfürdő (karsztvízzel)

Gazdaság 
 Mészkőbányászat.
 Beremendi Cementgyár (Duna-Dráva Cement Kft. Beremendi Gyár)
 Mészgyár (Carmeuse Hungary Kft. Beremendi Gyár)

Híres szülöttei 
 Adam Dragosavljević magyarországi szerb pedagógus, nyelvújító.
 Bertalan Lajos (1838–1901) mérnök
 Mendele Ferenc Ybl-díjas építész, az Országos Műemlékvédelmi Felügyelőség igazgatója
 Manninger Gusztáv Adolf (1910–1982) magyar mezőgazdász, egyetemi tanár.
 Manninger Jenő (1918–2008) sebészprofesszor.
 Hegyi Sándor (1932–2009) válogatott labdarúgó, hátvéd.

A település a filmekben, irodalomban 
 Beremend érintőlegesen említésre kerül Dobray György A Mi Ügyünk, avagy az utolsó hazai maffia hiteles története című filmvígjátékában, a történet szerint innen próbálnak cementet szerezni egy nagyszabású bűntényhez a film bűnöző főszereplői.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Beremend Nagyközség Önkormányzatának honlapja
Beremend környéki Református Társegyházközség honlapja
Együtt Beremendért Alapítvány honlapja
 Beremendi Cementgyár 
új határátkelő átadása 2006-ban

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Határátkelőhelyek
Baranya vármegye települései