Áporka

Áporka község Pest vármegyében, a Ráckevei járásban.

Fekvése 
A Csepeli-síkon fekszik, amely a Kiskunság északi részén, Budapesttől délre van. A legközelebbi nagyobb település Kiskunlacháza (5 km). A település szélén húzódik az 51-es főút.

A község keleti határszéle közelében halad el a , amelyen régebben létezett egy, a falu nevét viselő megálló (Áporka megállóhely) is, de az több kilométerre helyezkedett el a falutól, így félreeső mivoltából adódóan már az 1980-as években megszűnt. A megálló helye Kiskunlacháza és Délegyháza határvonala közelében volt, Áporka központjától majdnem pontosan keleti irányban; a közúti elérését egykor biztosító utak ma már mind alsóbbrendű utaknak minősülnek.

Története 
Áporka és környéke ősidők óta lakott helynek számít, területén bronzkori leletek kerültek elő.

A falu sokáig királyi birtok volt, erre utal a közeli Szentkirály elnevezése is.

A 17. században a falu elnéptelenedett.

1694-ben Forster Kristóf népesítette be újra szlovák telepesekkel, azonban ezek a telepesek a kapott kedvezmények lejárta után elköltöztek a faluból.

A 18. században a település legtekintélyesebb földbirtokosa a felsővattai Wathay család lett. Később Dr. csalai Kégl Sándornak, Kégl Jánosnak és Teréznek volt nagyobb birtoka; mellette a Persay családbeli Persay János (1813-1870), majd halála után fia, ifjabb Persay János (1837–1899) a legjelentősebb közbirtokos a településen.

1775-ben az egykor a Duna közelében fekvő település a gyakori árvizek miatt - földesurának engedélyével - a folyótól távolabb eső helyre költözött.

A 19. század elején a falu legfőbb birtokosa még mindig a Wattai család volt.

1910-ben 975 magyar lakosából 191 római katolikus, 752 református, 13 izraelita volt. Ebből következik, hogy akkor főként magyarok és németek lakhatták.

A 20. század elején Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye Dunavecsei járásához tartozott.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Berényi János (független)
 1994–1998: Ágoston Pál Antal (független)
 1998–2002: Mészáros Lajos (független)
 2002–2006: Mészáros Lajos (független)
 2006–2007: Füzesi István (független)
 2008–2010: Dr. Kovács Tibor (független)
 2010–2014: Dr. Kovács Tibor Miklós (független)
 2014–2019: Mészáros Károly (független)
 2019-től: Mészáros Károly (független)

A településen 2008. január 27-én időközi polgármester-választást tartottak, az előző polgármester lemondása miatt.

Népesség 
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,4%-a magyarnak, 1,3% cigánynak, 0,9% németnek, 1,4% románnak mondta magát (11,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 20,6%, református 38,2%, evangélikus 0,7%, görögkatolikus 0,8%, felekezeten kívüli 12,3% (25,7% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Késő  barokk stílusú református templom 1786-ból
 Duna-parti üdülőtelep
 Áporka régi temetőjében faragott kopjafákat láthatunk, melyek többségét a falu neves fafaragó családja, a Márton dinasztia készítette. Ez a régi kézműves mesterség még ma is él a faluban.

Jegyzetek

További információk 
Áporka honlapja
 Áporka

Könyvek

Pest megye települései
Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye települései