Imperiul Aztec

Imperiul Aztec este termenul folosit pentru a defini orașul-stat, apoi statul centralizat, format de către azteci. In 1325 s a format acest imperiu, având capitala la Chapultepec, apoi între 1325 și 1521 la Tenochtitlan, și după 1428, federația tripartită a Triplei Alianțe Aztece, formată în America Centrală, având drept capitală orașul Tenochtitlan. Mai târziu, pe ruinele acestuia, după distrugerea sa de către conchistadorii spanioli în 1521, a fost ridicat orașul Ciudad de Mexico de astăzi.

Istoria Imperiului aztec

Originile
Originile exacte ale poporului aztec sunt incerte, dar se crede ca au debutat ca un trib nordic de  vânători-culegători ale căror nume au venit de la   patria lor, Aztlan (sau "pământ alb"). Aztecii au fost, de asemenea, cunoscuti sub numele de Tenochca ( numele de la care vine de la  capitala lor, Tenochtitlan) sau Mexica (originea numelui orașului, care va înlocui Tenochtitlan, precum și numele pentru întreaga țară) . Aztecii au apărut în Mezoamerica -  regiunea sud-centrala a Mexicului precolumbian în secolul al XIII-lea. Sosirea lor  a dus inevitabil la  căderea civilizației mesoamericane anterior dominanta, Toltecii.

Când aztecii au văzut un vultur cocoțat pe un cactus pe terenul mlăștinos în apropierea  graniței de sud-vest a lacului Texcoco, l-au luat ca pe un semn de a construi acolo capitala lor. Ei au scurs terenul mlastinos si au cladit insule artificiale pe care au putut planta grădini și stabilit bazele capitalei lor, Tenochtitlan, în 1325 d.Hr. Practicau culturi tipice aztece: porumb , fasole, dovlecei, cartofi, roșii și avocado; obtineau hrana prin pescuit și vânătoare animalelor locale, cum ar fi iepuri, șerpi, armadilo, coiotii si curcan sălbatic. Sistemul lor relativ sofisticat al agriculturii (inclusiv cultivarea intensivă a terenurilor și metodele de irigare), precum și o tradiție puternică militară le-a permis aztecilor pentru a construi un stat de succes, iar mai târziu un imperiu.

Perioada timpurie

Aztecii au migrat pentru prima data in Mexic in 1100.La inceput sunt vasali ai tepanecilor , dar capata putere.In 1175, aztecii infiinteaza capitala Tenochitlan, apoi, in 1428, se rascoala impotriva dominatiei tepanecilor, sub liderul Itzcoatl, al caror imperiu il distrug in 1430, dupa o alianta cu orasele-stat Tetzoco si Ttlatelolco si cuceresc  capitala lor, Azcapotzalco. Succesorul lui Itzcoatl,Montezuma (Moctezuma) I, care a preluat puterea în 1440, a fost un mare războinic care a fost amintit ca tatal al imperiului aztec. Până în secolul al XVI-lea, aztecii au venit să cucereasca până la 500 de state mici, care cuprindeau o populatie totala de 5-6 milioane de oameni, fie prin cucerire sau prin  comerț. Tenochtitlán, la apogeul sau,  a avut mai mult de 140.000 de locuitori, și a fost orașul cel mai dens populat vreodată, existent în Mezoamerica.
Piețe pline de viață, cum ar fi la Tlatelolco din Tenochtitlan , vizitat de aproximativ 50.000 de oameni pe zi , a condus economia azteca.Civilizație Azteca a fost, de asemenea, extrem de dezvoltata social, intelectual și artistic. A fost o societate extrem de structurat, cu un sistem riguros de caste ; în partea de sus erau nobili, în timp ce în partea de jos erau iobagi, servitori și sclavi ucenici.Credința azteca era in  comun mai multe aspecte cu alte religii, cum erau si la civilizatia Maya, în special  ritualurile de sacrificiu uman. În marile orașe ale imperiului aztec, temple magnifice, palate, piete si statui au reprezentat devotamentul civilizației inepuizabile a zeilor   azteci , inclusiv Huitzilopochtli (zeul războiului și al soarelui) și Quetzalcoatl ("Sarpele cu pene"), o zeita toltecă , care a servit mai multe roluri importante în credință azteca  de-a lungul anilor. Calendarul Aztec, comun în mare parte din Mezoamerica, s-a bazat pe un ciclu solar de 365 de zile si un ciclu ritual de 260 de zile; calendaristic a jucat un rol central în religia și ritualurile societății Aztece.

Imperiul Aztec
Conducatorii azteci Montezuma I, Axayacatl si Ahuitzotl, extind imperiul catre nord-vest in a doua jumatate a secolului XV, astfel ca populatiile aflate la sud, precum Guatemala,  le plateau tribut.Acestea se declara mostenitorii toltecilor si isi identifica zeul razboiului pe Huitzilopochtli, cu zeul Soarelui, legitimandu-si astfel religios politica de cucerire.Imperiul Aztec mentine aliante cu orase-stat partenere, si toate trei profita de pe urma tributurilor enorme si a sclavilor pe care populatiile subjugate erau obligate sa ii furnizeze.In momentul cuceririi spaniole, imperiul era compus din 38 de provincii-stat.

De la apogeu la declin

In 1502 urca pe tron Montezuma II Xocoyotzin, care avea sa duca imperiul pe culmile sale glorioase si apoi, la o prabusire rapida.Acesta ii supune pe mixtecii din tinuturile  inalte ale Oaxacai si anexeaza aliatii tetzoco in 1516.Montezuma transforma Tenochtitlanul in cel mai mare si mai stralucitor oras din America, cu o populatie de 300 000 de locuitori.Societatea urma o ierarhie stricta, iar obiceiurile religioase de la curte ii asigurau conducatorului o pozitie foarte inalta.Nobilimea era ereditara, insa razboinicii cu rezultate exceptionale puteau de asemenea sa aspire sa intre in casta nobililor.

Primul european care a vizitat teritoriul mexican a fost Francisco Hernández de Córdoba, care a sosit în Yucatan din Cuba, cu trei corabii si aproximativ 100 de oameni la începutul anului 1517. Rapoartele lui la întoarcerea sa în Cuba l-a  determinat pe  guvernatorul spaniol de acolo, Diego Velázquez de Cuéllar, să trimită o forță mai mare înapoi spre Mexic sub comanda lui Hernán Cortés. În martie 1519, Cortés a a ajuns in  orașul Tabasco, unde a invatat de la nativii despre cunostiinte despre civilizatia azteca, apoi  l-au  condus  la  Moctezuma  II. Sfidând autoritatea lui Velázquez de Cuéllar, Cortés a fondat orasul Veracruz, pe coasta mexicana de sud-est , unde a antrenat o armata într-o forță de luptă disciplinata. Cortés si aproximativ 400 de soldați, au intrat în Mexic, ajutat de o femeie nativa cunoscut sub numele de Malinche, care a servit ca un traducător. Datorită instabilității din cadrul imperiului aztec, Cortés a fost în măsură să formeze alianțe cu alte popoare indigene, în special  cu Tlascalanii, care erau   în război cu Montezuma.

In 1519, Montezuma ii primeste cordial pe spaniolii condusi de Hernán Cortés, deoarece o profetie anuntase revenirea zeului Quetzalcoatl.
Deși aztecii aveau forte numeric superioare, iar fortele spaniole  erau inferioare, Cortés a fost în măsură  sa-l pacaleasca si sa-l ia prizonier pe  Montezuma și anturajul său drept ostatici , câștigând controlul asupra Tenochtitlanului si supunand poporul aztec. Spaniolii au ucis apoi mii de nobili azteci în timpul unei ceremonii de dans ritual.

In 1520, spaniolii organizeaza o rascoala in randul bastinasilor impotriva distrugerii asezarilor lor religioase.In decursul acesteia, Montezuma este ucis cu pietre. Cuauhtemoc, nepotul său , a preluat funcția de împărat, iar aztecii i-au izgonit pe spanioli din oraș. Cu ajutorul rivalilor nativi, Cortés a montat o ofensivă împotriva Tenochtitlanului, învingând în cele din urmă rezistența lui Cuauhtemoc  pe 13 august 1521. În total, aproximativ 240.000 de oameni au fost ucisi  în cucerirea orașului.Imperiul Aztec este astfel, anexat de Imperiul Colonial Spaniol. După victoria sa, Cortés a distrus Tenochtitlanul și a  construit Ciudad de México pe ruinele sale, devenind rapid centrul european in Lumea Noua.

Cronologie - Axa timpului  

Cronologia prezentată mai jos este preluată după Davies Nigel  The Aztecs, a History, editura "Mac Millan Limited", Londra, 1973.

 1111 (aproximativ)  Tribul Mexica pleacă din Aztlân.
 1163  Mexica celebrează "Focul nou" la Coatepec.
 1168  Căderea definitivă a capitalei toltecilor, Tuia
 1215  Mexica celebrează "Focul nou" la Apaxco
 1267  Mexica celebrează "Focul nou" la Tecpayocan.
 1299  Mexica ajunge la Chapultepec
 1319  Tribul Mexica este alungat din Chapultepec
 1343  Tribul Mexica părăsește Colhuacan
 1345  Întemeierea orașului Tenochtitlan
 1358  Întemeierea orașului Tlatelolco
 1371  Urcarea pe tron a lui Tezozomoc la Azcapotzalco

 1371 – Urcarea pe tron a lui Acamapichtli în Tenochtitlân și a lui Cuacuapitzahuae în Tlatelolco
 1375  Începutul ostilităților declanșate de tribul Tepaneco-Mexica împotriva orașului Chalco
 1391  Moartea lui Acamapichtli
 1395  Războiul din Xaltocan
 1398  Expediția tribului Mexica împotriva Cuauhtinchan-ului
 1402  Nașterea lui Nezahualcoyotl
 1402  Tribul Mexica celebrează "Focul nou" la Tenochtitlan
 1407  Moartea lui Cuacuapitzahuae din Tlatelolco și alegerea lui Tlacateotl ca "Hueyi Tlatoani "
 1409  Urcarea pe tron a lui Ixtlixochitl din Texcoco
 1414-1418  Războiul tribului Teponeca-Mexica împotriva Texcoco-ului
 1417  Moartea lui Huitzilhuitl din Tenochtitlân și urcarea pe tron a lui Chimalpopoca

 1417  Moartea lui Ixtlixochitl din Texcoco
 1426  Moartea lui Tezozomoc din Azcapotzalco, a lui Chimalpopoca din Tenochtitlân și a lui Tlacateotl din Tlatelolco, respectiv suirea pe tron a lui Maxtla, Itzcoatl și a lui Cuauhtlatoa
 1428  Tribul Mexica îi învinge pe tepanecii din Azcapotzalco
 1431  Recucerirea orașului Texcoco de către Nezahualcoyotl
 1440  Moartea lui Itzcoatl și urcarea pe tron a lui Montezuma I
 1446-1450  Noi ostilități împotriva orașului Chalco
 1450-1454  Marea foamete
 1454  Celebrarea ceremoniei "Focului nou" la Tenochtitlân
 1458  Campania din Coixtlahuaca

 1461-1462  Campania din Cotaxtla
 1465  Înfrîngerea finală a orașului Chalco
 1468  Moartea lui Montezuma I și urcarea pe tron a lui Axayacatl
 1472  Moartea lui Nezahualcoyotl și venirea la putere a lui Nezahualpilli la Texcoco
 1472  Infrângerea orașului Tlatelolco, moartea lui Moquihuix
 1473  Campania din Toluca
 1478  Campania împotriva tarascilor
 1481  Moartea lui Axayacatl și venirea la tron a lui Tizoc
 1486  Moartea lui Tizoc și venirea la tron a lui Ahuizotl; campania lui Ahuitzotl împotriva tribului Matlazincia
 1487  Războiul împotriva huaxtecilor; cucerirea orașului Xiuhcoac
 1488-1489  Campanie militară în regiunea Oaxaca
 1491-1495  Supunerea țărmului Guerrero, de la Acapulco de astăzi pînă la Zacatula
 1494-1495  Noi campanii în regiunea Oaxaca
 1496  Cucerirea regiunii istmului Tehuantepec
 1497 și 1499-1500  Campania din Soconusco
 1500  Inundație în Tenochtitlân

 1502  Moartea lui Ahuizotl și suirea pe tron a lui Montezuma al II-lea
 1503  Cucerirea orașului Achiotla; dezlănțuirea războiului împotriva Tlaxcalei; campania din Quetzaltepec și Tototepec
 1505-1506  Cucerirea Yanhuitlan-ului și Zozollan-ului
 1507  Ceremonia Focului nou la Tenochtitlân 
 1508 - 1513  Campania aztecă împotriva Huexotzingo-ului
 1511  Cucerirea orașului Tlaxiaco
 1515  Moartea lui Nezahualpilli din Texcoco și suirea pe tron a lui Cacama; nou război împotriva Tlaxcalei; populația Huexotzinga se refugiază la Tenochtitlân
 1517  Francisco Hernández de Córdoba ia conducerea unei expediții spaniole spre coastele Mexicului
 1518  Sfîrșitul ocupației aztece în Huexotzingo, care redevine aliata Tlaxcalei; Juan de Grijalva conduce o expediție spre Mexic
 1519:
 10 februarie  Hernán Cortés se îmbarcă pentru Mexico-Tenochtitlân
 8 noiembrie  Cortés intră în oraș
 1520:
 27 iunie  Moartea lui Montezuma al II-lea, căruia îi urmează întîi, pentru o scurtă domnie, Cuitlahuac, apoi Cuauhtemoc
 30 iunie  Noche triste, Cortés părăsește Tenochtitlân-ul
 1521:
 28 aprilie  Începutul asediului final al Tenochtitlân-ului
 15 august  Căderea Tenochtitlân-ului; capturarea lui Cuauhtemoc

Surse 

 Conchistadorul Anonim: traducere, introducere și note de Jean Rose, "Institut francais d'Amerique latine", Mexico, 1970. (Autenticitatea acestei surse a fost uneori controversată. Intru totul autentică sau inspirată în parte din alte texte, ea are după părerea noastră meritul de a reda cu vivacitate ceea ce trebuie să fi fost impresiile soldaților spanioli cu un nivel de cultură nu prea ridicat, în fața fenomenelor stranii la care au fost martori).
 Cortez, Fernando: Cartas de resucio, Editorial Porrua, S. A., Mexico, 1971.
 Diaz del Castillo, Bernal: Historia verdadera de la conquista de la Nueva Espana, colecția Austral-Espasa-Calpe, Argentina, S. A., Buenos Aires, Mexico, 1955. O ediție foarte prescurtată a acestei lucrări există și în limba franceză: L'Histoire veridique de la conquete de la Nouvelle-Espagne, Club des Librai-res de France, colecția Decouverte de la Terre, Paris, 1959.
 Sahagun, Fra Bernardino de: Historia general de Angellas cosaș de la Nueva Espana, Ediție pregătită 0 de M. Garribay, Ed. Porrua, Mexico, 1956.
 Sahagun Fra Bernardino de: Florentine codex, ediție pregătită de Dibble C. E. și Anderson A. J. O., School of American Research and the University of Utah, Santa Fe, New Mexico, 1959. (Cea mai bună mărturie pe care o avem cu privire la Mexicul de dinaintea Conchistei. Fra B. de Sahagun a sosit în Noua Spanie în 1529. Impresionat imediat de cultura mexicană, el a avut meritul de a culege toate mărturiile documentare pe care a putut să le culeagă din gura sau din mîna înțelepților care cunoșteau încă tradiția. Obiectivitatea atitudinii sale ne-a determinat să dăm largi citate din opera sa. Aproape toate citatele din text, de partea spaniolă, care nu au referințe de autor, sînt extrase din opera sa.)
 Din partea mexicană, sursele sînt de asemenea foarte abundente. O excelentă culegere de bucăți alese figurează în :
 
 Se găsesc de asemenea documente indigene în: Wachtel, Nathan: La Vision des vaincus, Gallimard, Paris, 1971.

Bibliografie 

 Coe, Mike D.  Mexico, Ancient People and Places, Frederik A. Praeger, New York City, 1962
 Garibay, Angel M.   Teogonia e Historia de los Mexicanos, tres opusculos del siglo XVI (din care Las Leyes, citată de mai multe ori în text), Editura Porrua, S. A., Ciudada de Mexico, 1973
 Handbook of Middle American Indians, Middle American Research Institute, Tulane University, University of Texas Press, Austin, Texas, 1971
 Tomul X, prima parte, articolele
 Carrasco Pedro  "Social organization of Ancient Mexico"
 Caso, Alfonso  "Calendrical system of Central Mexico"
 Gibson, Charles  "Structure of the Aztec Empire"
 Jimenez Moreno, Wigberto  Historia antiqua de Mexico, curs ținut la Escuela Nacional de Antropologia e Historia de Mexico, dactilografiat.
 Kirchhoff, Paul  „Mesoamerica", în Acta Americana, volumul I, paginile 92 — 107, Ciudad de Mexico, 1943
 Monzon, Arturo  El Calpulli y la organizacion social de los Tenochca, Ciudad de Mexico, 1949
 Leon-Portilla, Miguel  Le Crepuscule des Azteques, traducere din spaniolă de A. Joucla-Ruau, Casterman, Latitude Sud, Tournai, 1965
 Soustelle, Jacques  La vie quotidienne des Azteques ă la veille de la Conquâte espagnole, Hachette, Paris, 1955
 Soustelle, Jacques  Les Azteques, PUF, colecția Que sais-je ?, Paris, 1970
 Vaillant, Georges  Les Azteques du Mexique, ediție revăzută de G. Stresser-Pean, Payot, Paris, 1951.

Vezi și 

 Hueyi Tlatoani
 Montezuma al-II-lea

Culturi precolumbiene
Istorie antică
Istoria Mexicului
Istoria Mezoamericii
State medievale