Mezőtúr

Mezőtúr város Jász-Nagykun-Szolnok vármegyében, a Mezőtúri járás székhelye.

Fekvése 
A vármegye keleti részén, a Tiszántúlon található. A várost keresztezi a Hortobágy-Berettyó csatorna. Szomszédai: észak felől Örményes, északkelet felől Túrkeve, kelet felől Gyomaendrőd, dél felől Szarvas, délnyugat felől Békésszentandrás és Mesterszállás, nyugat felől Mezőhék, északnyugat felől pedig Kétpó.

Megközelítése 
Közúton a legegyszerűbben a 46-os főúton érhető el, Törökszentmiklós és a 4-es főút felől éppúgy, mint Gyomaendrőd és Békés vármegye központi részei irányából. Szomszédai közül Túrkevével a 4202-es, Szarvassal a 4631-es, Mezőhékkel a 4628-as, Kétpóval pedig a 4632-es út köti össze.

Vonattal a MÁV 120-as számú (Budapest–)Szolnok–Békéscsaba–Lőkösháza-vasútvonalán, illetve a 125-ös számú Mezőtúr–Orosháza–Mezőhegyes–Battonya-vasútvonal érhető el. Mezőtúr vasútállomás a városközpont északi szélén található, közúti elérését a 46 302-es út biztosítja. Ezen felül a város területén mindkét vasútvonalnak egy-egy megállási pontja van még: a fővonalon Csugar megállóhely a nyugati határszélen, ahová a 46 346-os út vezet, az orosházi vonalon pedig Pusztabánréve megállóhely, a déli határban, az azonos nevű külterületi városrész mellett.

1885–1975 között létezett még a Mezőtúr–Túrkeve-vasútvonal is.

Nevének eredete 
A mező előtag a mezővárosi jellegre utal.

A Túr név a Berettyó (Ma: Hortobágy-Berettyó) alsó szakaszára utal, a város e mellett a folyó mellett épült.
Az első írásos emlék e településről az 1205–1235 közötti időszakból való: a Váradi Regestrum Tur (villa Tur) név alakban említi. Ettől kezdve királyi okleveleinkben már gyakrabban előfordul, 1562-ből pedig ismerünk adatot a Nagy-Túr névhasználatra is, mint például „Nagytúr báránytized jegyzéke” a törökkorból.

Története 
A 14. századtól az árutermelés kibontakozásával egyre inkább előnyös helyzetbe került a környező településekkel szemben. A Sárrét mocsárvilágán át az egyetlen járható út a mezőtúri révnél kezdődött. Ez volt a legrövidebb út a szolnoki réven keresztül a Budáról Erdélybe vezető utak közül. Az átkelőhely fontos városfejlesztő tényező lett, így a század második felében Túr is a mezővárosok sorába lépett. Mezővárossá nyilvánító oklevele 1378-ból Nagy Lajos királytól származik, aki több ízben is megfordult Túron. Az Anjou-uralkodóra utal a város régi címerében az Anjou-liliom is. Mint mezőváros, vásártartási jogot kapott, vámmentességet, sőt vámszedési jogot élvezett.
A túri vásárok már a 15. században látogatottak és nagyon híresek voltak, jelentőségük a török hódoltság idején tovább nőtt. A kereskedelem mellett virágzott a kézműipar. Különösen ismertek voltak a csizmadiák, a tímárok, a korsósok, a szűcsök.

Mezőtúr kulturális téren századokon át központja volt e vidéknek. A város korán csatlakozott a reformációhoz. 1530-ban alapított protestáns iskolája rövidesen - a debreceni után, amelynek partikulája volt - a Tiszántúl legjelentősebb oktatási intézménye lett. A 16. században a wittenbergi egyetemen tíz túri származású diák tanult, akik azzal hálálták meg volt iskolájuk gondoskodását, hogy könyveket, térképeket hoztak magukkal, s odaajándékozták az iskola könyvtárának. A református gimnázium 16 000 kötetes régi, ritka könyveket tartalmazó könyvtárának is ilyen ajándékok vetették meg az alapját.
A 19. században meginduló tőkés fejlődésnek nem sok hasznát látta Mezőtúr. A gyáripar olcsó termékeivel fokozatosan háttérbe szorította a város kisiparát. A nagyipart pedig csupán a téglagyár, néhány malom és egy szövőüzem képviselte. A város lakossága 25 000 fő körül stabilizálódott. A 19. század derekán még lényegesen kisebb Szolnok a századfordulóra utoléri, majd elhagyja Mezőtúrt.
A II. világháború után az új gazdasági-társadalmi viszonyok hosszú időn át szintén kedvezőtlenül befolyásolták a város életét. A mezőgazdasági termelőszövetkezetek megszervezése, majd a technikai színvonal emelkedése jelentős számú munkaerőt szabadított fel. Ipar hiányában ez a munkaerő elvándorlásra kényszerült. Különösen nagy az elvándorlás az '50-es évek második felében, amikor az évi átlag megközelítette a 300-at. Javulást csak az 1970-es évek hoztak, amikor is a múlt kisipari hagyományaira támaszkodó szövetkezeti ipar mellett több középüzem települt a városba.

A mezőtúri zsidóság történnete 

A kiváltságos területen kívül eső, főúri birtokhoz tartozó mezővárosban már a 19. század első felében is éltek zsidók, klasszicista stílusú zsinagógájuk (Damjanich utca) 1835-ből való. 1850-ben itt élt a vármegye második legnépesebb zsidó közössége, 348 fővel. 1890-ben 902 izraelita vallású lakost írtak össze a városban (3,8 százalék), ez a létszám a harmincas évek végére a felére esett vissza.

Szathmáry Imre polgármester javaslatára Alexander alispán eredetileg a város belterületén, a Rigó utcában és környékén jelölte ki a gettót az 1944 áprilisában 360 lelket számláló helyi zsidóság részére. A tervet azonban a helyi lakosság erőteljes tiltakozása nyomán megváltoztatta, így a zsidóságot a délnyugati újvárosban, a Márer-féle téglagyár ipartelepéhez – Balassa utca és Földvári út – tartozó gazdasági épületekben, tisztviselő- és munkáslakásokban, három különálló tömbben helyezték el. A zsidó tanács – tagjai között Vass Sándor malomtulajdonossal és Schulcz Fülöp rabbival – egészségügyi okokra hivatkozva kérvényezte a döntés megváltoztatását, ám nem járt eredménnyel.

A gettó számára május 23-án szigorú rendszabályokat léptetett életbe vitéz Mihályi Endre, a rendőrkapitányság vezetője. A helyieket június 17–18. körül vasúton vitték a szolnoki gyűjtőtáborba. A zsidóüldözés áldozatainak száma 220-240 főre becsülhető, köztük volt a rabbi is. Ezzel együtt 1949-ben a városnak még 127 izraelita lakosa volt.

Közélete

Városvezetői

1950 előtt 
 1905–1910: Spett Ernő polgármester
 1921–1939: Spett Ernő polgármester

Tanácselnökei (1950–1990)

Polgármesterei 1990 után 
 1990–1994: Ádámné dr. Bogdán Piroska (nem ismert)
 1994–1998: Ádámné dr. Bagdán Piroska (MSZP-Mezőtúri Függetlenek Szervezete-FKgP-MP)
 1998–2002: Dr. Bagdán Piroska (MSZP-SZDSZ-MP)
 2002–2006: Dr. Draskovits Dénes (MSZP-SZDSZ)
 2006–2010: Dr. Draskovits Dénes (MSZP-SZDSZ)
 2010–2014: Herczeg Zsolt (Fidesz)
 2014–2019: Herczeg Zsolt (Fidesz-KDNP)
 2019–2022: Herczeg Zsolt (Fidesz-KDNP)
 2022-től: Szűcs Dániel (Fidesz-KDNP)

A településen 2022. július 17-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert a korábbi polgármester 2022. május 1-ji hatállyal lemondott tisztségéről.

Népcsoportok 
2001-ben a város lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

2015-ben a város etnikai összetétele a következő volt; 99,6% magyar, 0,3% cigány, 0,1% ruszin.

Vallás 
A 2017-es felmérés szerint a lakosság 98%-a keresztény (ezen belül 63,2% református, 20,4% római katolikus, 6,3% keleti katolikus, 10,1% evangélikus.) és 2%-a ateista.

Népesség 
A település népességének változása:

Kultúra

Fazekasság 
Mezőtúron régi hagyományai vannak a fazekasságnak. A jelenlegi fazekasok is őrzik a helyi hagyományokat.

Túri Vásár 
Minden évben, augusztus első hétvégéjén rendezik meg a hagyományos Túri Vásárt és 2002 óta a vásárt megelőző Mezőtúri Művészeti Napokat (arTúr fesztivál).

Közösségi Ház 
Programok, rendezvények szervezése, lehetőség biztosítása a sport és a kultúra területén a polgári közösségek tevékenységeihez.

Képzőművészeti Alkotótelep 
A nemzetközi képzőművészeti alkotótelep Holt-Körös partján működik 1981 óta.

Népzene 
A népzenei hagyományokat őrzi a Mezőtúri Szivárvány Népzenei Egyesület, mely 1998-ban alakult. Fenntartója a Szivárvány citerazenekar (1970), a Tücsök és a Méhecske citerazenekaroknak, szervezője az évi 2-3 népzenei rendezvénynek. Támogatója volt az Iringó (1996) és a Lókötők citerazenekaroknak (2004) azok aktív működése alatt. Az egyesület szorosan együttműködik a Bárdos Lajos Alapfokú Művészeti Iskolával. A népzenei hagyományok tovább éltetése érdekében közművelődési megállapodást tart fenn a város önkormányzatával.

Fúvószene 
1991-ben alakult meg Mezőtúron a mai Bárdos Lajos Alapfokú Művészeti Iskola falain belül Szúnyogh József tanár úr vezetésével a Mezőtúri Ifjúsági Fúvószenekar, amely régi és új fúvószenekari hagyományokat ápolt.

A zenekar eddigi karmesterei voltak:
 Szúnyogh József
 Szűcs Csaba
 Debreceni Örs 
 Katona Tiborné

A RE*FLEX BAND 2009 augusztusában alakult a Mezőtúri Ifjúsági Fúvószenekarból. Tagjai az a 20 lelkes fiatal, akik a zenére, a fúvószenére életmódként tekintenek. Megalakulásuk után célul tűzték ki maguknak, hogy a fúvószenét egy más nézőpontból is bemutatják a nagyközönségnek. Eleinte úgynevezett Flex-Band, illetve Young-Band felállásban hangszerelt zeneművek előadását helyezték előtérbe, de ma már Concert Band és Marching Band átiratokat is megszólaltatnak. Repertoárjuk legfőképp a 60-as évektől napjainkig terjedő időszakot felölelő pop, rock, latin, film és tánczenék fúvószenekarra áthangszerelt műveit tartalmazza.
Megtalálhatók többek közt benne: The Doors, Aerosmith, Nickelback, Lady Gaga, Michael Jackson, Adele, Jon Bon Jovi, Linkin Park, The Black Eyed Peas, Cee Lo Green s más egyéb feldolgozások. Az együttes fesztiválokon, városi rendezvényeken, egyéni meghívásos felkéréseken ad színpadi koncerteket.

Kóruskultúra 
PETŐFI DALKÖR 1873. május 10-én megalakult Mezőtúri Dalárda utódjaként működik. Tevékenységük legfőbb állomásait és eredményeit a kezdetektől 2003-ig a 130 éves fennállás ünneplése alkalmából kiadott önálló kiadvány foglalja össze. A Petőfi Dalkör felnőtt vegyeskórusként működik, melynek tagjai aktív dolgozók, nyugdíjasok és középiskolás diákok.

A jelenlegi törzslétszám 25-30 fő. A kórus maga is számos nívódíj, arany oklevél és elismerés birtokosa, több önálló múzeumi hangversenyt adtak a fővárosban, állandó résztvevői a megyei kórustalálkozóknak. Kiterjedt zenei cserekapcsolatokat ápolnak több település kórusaival. Több alkalommal képviselték városunkat és hazánkat külföldön is. 2008-ban, egy nagyszabású kórushangversennyel ünnepelték a dalkör megalakulásának 135, majd 140 évfordulóját is. A 135. évfordulón örökös karnagyuknak választották Kávási Sándort, aki közel 60 éven át vezette a dalkört. 2008 óta a kórust Karsai Krisztina vezeti, aki korábban is énekelt a csoportban.

VIVACE KAMARAKÓRUS

A kamarakórus 2007 körül alakult végzett kossuthos diákokból. Tevékenységünk művészeti jellegű. Célunk, hogy népszerűsítsük a méltán világhírű magyar kórusművészetet koncertjeinkkel, belföldi és külföldi szerepléseinkkel.

A politikai jellegű rendezvények kivételével szívesen vállalunk fellépéseket bármilyen kulturális, esetleg családi ünnepségeken.

Hetente egyszer tartunk másfél órás kóruspróbákat, mely alkalmakon szinte soha nincs együtt a kórus, hiszen többen nem élnek életvitelszerűen a városban. Ők ritkábban tudnak próbára járni, de általában havonta még így is számíthatunk rájuk. A fellépéseken minden nehézség ellenére igyekszünk mindahányan jelen lenni. A nehéz próbakörülmények ellenére is szép eredményeink vannak:

Ø  2007 és 2008. Országos Társaséneklő verseny: kiemelt arany fokozat

Ø  2009. Közös szereplés a Kossuth Iskola Napraforgó kórusával Nancyban (Franciaország) a Voix du Monde fesztiválon 5 nap, 8 önálló koncert

Ø  2010. Vendégszereplés Torockón

Ø  2011. Fesztivál Charleroi-ban (Belgium)

Ø  2014. Liviu Borlan Nemzetközi Kórusverseny Nagybánya (Románia): ezüst diploma

Ø  2015. Keszthely, Dalünnep; országos minősítés: arany fokozat

Ø  2017. Keszthely, Dalünnep; országos minősítés: arany fokozat

A kórus vezetője: Csiderné Csizi Magdolna

Fesztiválok, események

Városnap

Mezőtúri Művészeti Napok - arTúr Fesztivál

Túri Vásár

East Fest 
2012 nyara óta rendezik Mezőtúron az East Fest zenei fesztivált, melyen az élőzenei színpad mellett egy hiphop és egy elektronikus helyszínen vonulnak fel a magyar könnyűzenei élet élvonalbeli képviselői. Az igazi nyári életérzés emeléséhez a kempingen kívül hozzájárul az is, hogy a fesztiválnak az a Városi Strandfürdő ad helyet, ahol 14 évig az ország egyik legnagyobb s legrégibb nemzetközi zenei fesztiválja a WAN2 Fesztivál zajlott. Az EAST FEST nem a WAN2 folytatása, csupán a helyszín ugyanaz, de a hangulat évről évre fokozódik.

Média 

 Mezőtúr és Vidéke
 Túri Televízió Mezőtúr
 Körös Televízió 
 Pont Rádió 
 Pont Televízió
 Mezőtúr nem hivatalos közösségi oldala 
 Városi TV
 Index TV

Látnivalók

Műemlékek 
 Mezőtúri református nagytemplom (1792, átépítve 1843–1845)
 Újvárosi református templom (1894–1896, neogótikus)
 Római katolikus templom (1817–1824, klasszicista)
 Evangélikus templom (1926, eklektikus)
 Régi zsinagóga (Kiállítócsarnok) (1830, klasszicista)
 Városháza (1928, eklektikus)
 Tűzoltólaktanya (1927)
 Petőfi-ház
 Albrecht-kastély

Múzeumok 
 Túri Fazekas Múzeum
 Badár Emlékszoba és Fazekas Alkotóház
 Peresi Tájház (1902-ben épült gőzhajtású szivattyútelep, A Körös-völgyi természetvédelmi terület állat- és növényvilágának bemutatása)
 Helytörténeti gyűjtemény

Emlékművek 

 1956-os emlékmű (Györfi Sándor alkotása)
 Első világháborús emlékmű
 Második világháborús emlékmű

Strand 
Mezőtúri Városi Strandfürdő és Fedett Uszoda

Gazdaság 
 Mezőgazdaság
 Ipari park (vetőmag kezelés)
 Téglagyár (bezárt)

Oktatás 
Középfokú oktatási intézmények 
Mezőtúri Református Kollégium
Karcagi Szakképzési Centrum Teleki Blanka Gimnáziuma, Szakgimnáziuma és Kollégiuma
Karcagi Szakképzési Centrum Mezőtúri Szakközépiskolája és Kollégiuma (egykori 626. Szakképző Iskola)

Híres mezőtúriak

Mezőtúron születtek  
 Badár Balázs (1854–1939) fazekasmester
 Bihary Imre olimpiai bronzérmes szakács
 Börcsök Enikő színésznő, rendező, 1991-től 1994-ig a kaposvári Csiky Gergely színházban játszott, 1994-től a Vígszínház tagja
 Bucsi Mihály (1813–1886) 1848–49 fordulóján a mezőtúri lovas nemzetőrség tisztjeként részt vett a felső-tiszai harcokban.
 Czebe Gyula klasszikafilológus
 Cseh Renátó (1985-) díszlet-, látvány- és jelmeztervező,
 Dióssy Klári (1972-) műsorvezető, szerkesztő, riporter 
 Ercsei Dániel (filozófiai író) (1781–1836) filozófiai író, bölcseleti doktor és tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja
 Forray R. Katalin professzor, Pécsi Tudományegyetem
 G. Szabó Hunor zeneszerző (The Qualitons)
 Homoki Nagy István (1914–1979) filmrendező
 Juhász Imréné Gonda Zsuzsanna (1912–1982) kommunista politikus, jogász, Jász-Nagykun-Szolnok vármegye főispánja (1949)
 Kalmár Pál dalénekes
 Kirsch János (1961–2012) író, költő, diakónus, eszperantista, templomigazgató, középiskolai tanár
 Kovács Tímea énekesnő
 Kun Zsigmond (1893–2000) művészetbarát, író, költő és szenvedélyes gyűjtője, mentője a magyar népi kultúra tárgyainak
 Lénárt Lajos (1922–2011) agrárközgazdász, mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszterhelyettes, az FTC elnöke
 Mester Viktória operaénekesnő, magánénekesnő (mezzoszoprán), a Magyar Állami Operaház tagja
 Mérai Katalin film- és színpadi színésznő, színházi rendező és író
 Papp Lili modell, a 2008-as Miss Balaton, műsorvezető (Kenósorsolás, Skandináv lottó-sorsolás)
 Pintér Zoltán Oki, az Omen volt frontembere
 Sós György (1927–1993) orvos, színdarab- és regényíró, a Magyar Rádió dramaturgja
 Szávai Viktória színművész
 Tamási Eszter (1938–1991) tévébemondó
 Tar Imre történelem- és földrajzszakos gimnáziumi tanár
 Tótka Sándor (1994–) olimpiai bajnok magyar kajakozó
 Veres Róbert MC DC freestyle rapper
 Veress Miklós (1928–2016) iparművész, keramikus

 Esti Kornél zenekar
 Magna Cum Laude zenekar
 RE*FLEX BAND zenekar

Mezőtúron alkotnak 
 Lóránt János Demeter festő, grafikus, Munkácsy-díjas érdemes művész, az MTA Széchenyi irodalmi és művészeti akadémiájának tagja
 Györfi Sándor szobrászművész, a nyíregyháza-sóstói éremművészeti szimpózium vezetője, s a mezőtúri nyári művésztelep szakmai vezetője

Mezőtúron alkottak 
 Borsos Károly (1871–1933) református pedagógus, gimnáziumi és főiskolai tanár, a Mezőtúri Református Kollégium igazgatója, klasszika-filológus, vallásfilozófus, szabadkőműves
 Ercsei Dániel (lelkész) (1744–1809) református lelkész
 Csabai-Wagner József (1888–1967) építészmérnök, festőművész
 Csenki Imre (1912–1998) Kossuth-díjas zeneszerző, karnagy, zenepedagógus, 1937-től 1940-ig a Mezőtúri Református Gimnázium énektanára
 Nagy István (Csíkmindszent, 1873 – Baja, 1937) – Márton Ferenc (Csíkszentgyörgy, 1884 – Budapest, 1940) – Zsögödi Nagy Imre (Csíkzsögöd, 1893 – Csíkszereda, 1976) székely művészhármas 1917-ben, néhány hétig, a frontrajzosok honvédtáborában
 Benke Valéria (1920–1988) A mai Teleki Blanka Gimnázium elődjének tornatanára, kommunista politikus
 Ábrahám Miklós (1921–2011) hivatásos előadóművész, nótaénekes
 Petőfi Sándor Utazás az Alföldön című versét itt írta
 Dr. Tóth Albert Tanár, a biológiai tudományok kandidátusa, a Környezet- és Természetvédő Tanárok Egyesületének volt elnöke.
 Dr. Tolnay Gábor Tanár, a történettudományok kandidátusa, 1994-2006 között a mezőtúri Túri Fazekas Múzeum igazgatója.

Testvérvárosok 
Mezőtúr testvérvárosai:

  Sepsikőröspatak, Románia
  Törökbecse, Szerbia
  Weida, Németország
  Canelli, Olaszország
  Árkos, Románia

Galéria

Jegyzetek

További információk 
 
 Mezőtúri Közművelődési és Sport Kiemelten Közhasznú Nonprofit Kft honlapja
 A híres Túri vásár honlapja
 Az ArTúr fesztivál honlapja
 Vivace Kamarakórus honlapja
 Mezőtúri Lokálpatriota Egyesület Honlapja 
 Linkgyűjtemény
 Közösségi honlap 
 Mezőtúr az utazom.com honlapján
 Térkép Kalauz – Mezőtúr
 Mezőtúri Séta - 2010. január - Videó
 Mezőtúr képekben

Jász-Nagykun-Szolnok megye települései
Jász-Nagykun-Szolnok vármegye települései
Magyarország városai