Sárga

A sárga az a színészlelet, amilyennek az 565 és 590 nanométer közötti hullámhosszú fényt érzékeljük A CIE bővebb tartományt ad meg. Eszerint az 558–640 nm tartományba esnek a sárga színek. A hullámhosszal történő értelmezés csupán a spektrális (maximálisan telített) színekre értelmezhető. Ilyen értelemben fogalmazták meg az alapszíneket (unitary hue) is, amelyek egyike a sárga. A látható fény spektrumában, a szivárványban a piros és a zöld alapszínek között helyezkedik el, additív színkeveréssel ezekből is előállítható.

A sárga egyike a kivonó alapszíneknek, kiegészítő színe a kék, a régebbi színelméletekben, például Goethe színkörében a lila.

Színrendszerek
A kivonó rendszerben alapszín, az összeadó rendszerben a zöld és a piros keveréke. A sárga a tiszta sárga árnyalat környékére esik:
 a CIE 1931 RGB rendszerben nem határozták meg a színek nevét. Az idealizált sárga azonban a rendszer alapgondolatából megadható: r = 0,5; g = 0,5
 a CIE 1931 XYZ nem foglalkozik a színek nevével, ezért ott nincs ilyen azonosító. A sárga színek helye kb. x ≈ 0,47, y ≈ 0,52
 a CIELab-színrendszerben az a* értéke elméletileg nulla, a b* értéke igen nagy (kb. 120, de nincs definiált maximuma) a színezeti szög hab= 90°
 a CIELuv színrendszer nem határozza meg a színeket nevük szerint. Az uv-színdiagramban a sárga szín körülbelüli helye u ≈ 0,21, v ≈ 0,37, illetve u ' ≈ 0,21, v ' ≈ 0,56
 a Munsell notation egyik alapszíne a sárga (Y yellow), kb. a 10Y, azonban általános használatra sárgának tekintik a GY (green–yellow) és a YR (yellow–red, azaz: narancssárga) színek tartományát is
 az OSA (Optical Society of America) önálló sárga színjellemzőt használ: j (jaune)
 a COLOROID színrendszerben a sárga színek az A=10 és az A=16,99 között helyezkednek el
 RGB = (255, 255, 0) tízes számrendszerben, és FFFF00 tizenhatos számrendszerben
 HSV-ben a H = 60°
 Az NCS rendszer Y-nal jelöli a sárga színt, és RGB-ben a következő adatokkal azonosítja: R=255, G=211, B=0
 A RAL-színrendszerben a sárga színek RAL 1000 és RAL 1037 közé esnek.
 A PANTONE-színrendszerben a 100-139 és a 380-389-es kódok, és egyes szériaszínek sárgák.

Színkeverés

Kivonó keverésben a sárga és a piros szín keverékeként narancssárga, a zölddel vett keverékeként újabb zöld árnyalatok keletkeznek. A telítettség csökkentésével barnába megy át. A sárga festékek érzékenyek a szennyeződésre. Fehérrel keveredve világossárga és pasztellsárga, vajsárga árnyalatokon át törtfehérhez juthatunk.

Az erős sárga rosszul ábrázolható a képernyőn. Habár a sárga pixelek fényereje összeadódik, a zöld a CIE-diagramon legfeljebb 60%-ot érhetnek el. A krominancia így legfeljebb 80% lehet, vagyis az azonos hullámhosszú spektrálszín telítettségének csak ekkora részét érheti el. Különösen a citromsárga hat piszkosan.

A színes nyomtatásban a sárga a CMYK-rendszer egyik alapszíne; a rövidítésben az Y a sárgát jelöli. A szűk színtartomány itt kevésbé kényelmetlen, mivel a felhasznált festékeket jól összehangolják. A négyszínnyomás azonban nem teszi lehetővé a legtisztább meleg sárgák nyomtatását; a művészi képek nyomtatásához ezért sok alapszínt használnak.

A legjobb festékekkel a sárgák 95%-os telítettségig ábrázolhatók. Összehasonlításként, a kék árnyalatoknál maximálisan 60% kerül.

Sárga színek 
Adatok Nemcsics: Színdinamika. A fenti táblázat az adott színnévhez rendelt színtér közepét tartalmazza. Az értékek szóródása itt főként a világosság és a színtelítettség értékéből származik, és ΔE<4 tartományon belül van. A színrendszerek közötti átszámítás, valamint a képernyőn való megjelenítés miatt eltérések fordulhatnak elő. A színharmónia szoftver Neumann László munkája; további COLOROID konverter található a VCSCONSULTING szolgáltató honlapján.

Példaképpen a lenszőke szín értéktartománya az alábbi táblázatban látható

Előfordulása, szimbolizmusa, átvitt értelme 

 Az irigység gyakori jelzője („sárga az irigységtől”).
 Az irigység mellett a fösvénységet is jelzi.
 Az angolszász kultúrában a sárga a gyávaság jele.
 A kereszténységben Júdás és az eretnekség színe.

 A zsidókat gyakran kötelezték sárga csillag vagy folt viselésére a ruhájukon.
 A new age-ben a sárga a negyedik suár. Ez azokat az embereket jellemzi, akik elérhetőnek tartják a harmóniát a konfliktuson keresztül.
 A hinduizmusban a harmadik csakra, a napfonat csakra színe.
 A heraldikában az arany fém sárgával ábrázolható.
 A bőr sárga színe betegséget jelezhet („sárgaság”).
 Az angolszászban a sárga sajtó a bulvársajtó egy másik neve.
 Olaszországban a "letteratura gialla" ("sárga irodalom") a bűnügyi regény elnevezése. A kifejezés a Mondadori kiadó 1929-ben indított és nagy sikert elért sárga borítójú bűnügyi könyvsorozatára vezethető vissza.
 A sárga szalag a távol harcoló katonákkal való szolidaritást fejez ki. A szokás a puritánokig vezethető vissza, akiknek katonái sárga szalagot viseltek a háborúban.

 Az olimpiai zászlón a sárga karika jelképezi Ázsiát.
 A fociban a sárga lap az első figyelmeztetés jele.
 Az amerikai futballban a bíró által bedobott sárga zászló büntetőt jelez.
 Autóversenyeknél a sárga zászló veszélyre hívja fel a figyelmet (például arra, hogy a pályán baleset történt). Amíg ez a jel kint van, addig tilos előzni.
 A Tour de France kerékpárversenyen az adott napon az élről induló versenyző sárga trikót visel.

 A küzdősportokban a sárga öv egy alsóbb tanulói (kyu) fokozatot jelöl.
 Közlekedési lámpáknál a sárga váltást jelez zöldről pirosra vagy fordítva (az utóbbi nincs minden országban); a villogó sárga jelzés körültekintésre figyelmeztet.
 A közlekedési jelzőtáblák között a sarkára állított sárga négyszög főútvonalat jelez. A magyar közlekedési jelzések rendszerében általában a sárga színt használják ezen kívül a különös figyelmet igénylő, például ideiglenesen megváltozott helyzetre utaló közlekedési jelzéseknél (terelőutat jelző táblák, sávelhúzást jelző útburkolati jelek stb.).
 Németországban az autópályákon kívüli útvonalakon minden útirányjelző tábla sárga alapú.
 Korábban a magyar távolsági (és még korábban sokfelé a helyi) autóbusz-közlekedésben a járművek jellemző színe sárga volt. Innen ered néhol a vidékiek (falusiak) egyik pejoratív jelzője („sárgabuszos”).
 A budapesti közlekedésben a sárga a villamosok, ill. a kisföldalatti színjelzése 
 Néhány országban a taxik hagyományosan sárgák. (Talán a leghíresebb a New York-i „yellow cab” – sárga taxi). Magyarországon a taxik rendszámtáblája sárga alapú, egy 2013-ban hatályba lépett rendelet alapján pedig a budapesti taxik is sárgává váltak.
 Az USA-ban és Kanadában az iskolabuszok is sárgák: számukra a sárga egy külön árnyalatát határozták meg.
 Az egyszínű sárga zászló sokáig a karantén alatt levő hajók jelölésére szolgált, amely a sárgaláz járvány öröksége volt, de a modern használatban épp az ellenkezőjét jelzi: egy betegségtől mentes hajó kikötőbe engedését kéri („Q”, Quebec kódzászló).
 Kínában:
 a császár színe: csak ő hordhatott sárga ruhát.
 az ország és a föld színe a termékeny lösz miatt.
 a dicsőség és a fejlődés színe.
 A dekadencia színe, az obszcén és pornográf műveket újabban sárga film, zene és irodalom néven emlegetik.
A sárga turbánosok taoista szektája a Han-dinasztia ellen lázadt.
 Thaiföldön a király és a királyi család színe. 2006-ban Bhumibol király koronázásának hatvanadik évfordulóján a legtöbb thaiföldi viselt magán valami sárgát, hogy ezzel is kimutassa rokonszenvét a királlyal.
 Malajziában is az uralkodó színe.
 A sárga sapkás tibeti buddhista egyház papjai, lámái sárga fejfedőt viseltek.
 A mongoloid nagyrasszhoz tartozó embereket sárgáknak is nevezik.
 Sárga veszély: a koreai háború utáni időben az Ázsiából, különösen Kínából érzékelt fenyegetés elleni jelmondat Nyugaton.
 A majáknál a déli irány színe.
 Zenei előfordulásai:
 Miért hagytuk, hogy így legyen, más néven Sárga rózsa (Illés)
 Sárga tengeralattjáró (Yellow Submarine, Beatles)
 Sárgán virágzik a tök (ivódal)
 Yello könnyűzenei együttes
 The Yellow Rose of Texas („Texas sárga rózsája”) közismert amerikai dal
 Sárga Lemez (30Y)
Zöld-sárga (Kex)

Előfordulása

A biológiában

Színanyagok
A rovarokat vonzza a sárga szín. Ezt egyes csapdákban ki kis használják.
Sok élőlény, és szerves anyagból felépülő tárgy köszönheti sárga színét a karotinoidoknak, például a tojássárgája, a sárga virágok és az őszi levelek.

Madarak
A citromsármány Európában és Ázsia nagy részén elterjedt sármányféle. A legtöbb helyen állandó, csak az északon költők vonulnak délre.
A pápaszemes lombjáró Dél-Kanadában, az Amerikai Egyesült Államokban, Mexikóban és Közép-Amerikában elterjedt sárga mellényű újvilági poszátaféle.
Az aranyküllő Észak-Amerika keleti részén él. Farkán és szárnyain sárga-narancssárga tollakat visel.
Az aranyos lombjáró Észak-Amerikában fészkel.
A háziasított kanárimadárnak vannak sárga színváltozatai is.

Halak
A sárgaúszójú tonhal a trópusi és szubtrópusi tengerek lakója. Akár 200 kg-ra is megnőhet.
Az angolban több tucat halfajt foglalnak össze yellowtail néven, amiknek sárga a farka, vagy a törzse.

Rovarok
A sárgalázszúnyog az aedes szúnyogok egy faja, ami dengue-lázat és sárgalázat terjeszt.
A méhek és a darazsak fekete-sárga mintázatúak, ami figyelmezteti a rovarevőket a fullánkos rovar veszélyességére.

Növények
A betula alleghaniensis hexaploid nyírféle. Észak-Amerikában őshonos. 20 méter magasra is megnőhet, törzse a 80 cm átmérőt is elérheti. Barkája bronzsárga.
A zanthoxylum brachyacanthum sárga faszövetű ausztrál őserdei fa.
A repce egy sárga virágú keresztesvirágú, a káposzta és a mustár közeli rokona.
Az aranyeső nem tévesztendő össze az aranyvesszővel. Mindkét növény virágai sárgák.

A kémiában
Az urán-oxidot az uránércek őrlésével nyerik. Az atomreaktorok üzemanyagaként és az urándúsítás után atomfegyverek készítésére használják.
A clayton sárgával magnéziumot mutattak ki a vérszérumból és a vizeletből. Összegképlete . Az ammónium-foszfát módszer megbízhatóbb, mivel vérsejtek, élelmiszerek és ürülék is vizsgálható vele. Angol nyelvterületen tévesen titánsárgának is nevezik, annak összegképlete .
A metilsárga egy savasságot jelző indikátor. Átcsapási tartománya 2,9 és 4,0 közötti, és pirosról sárgába csap át.
A nátriumnak van egy 589,3 nm-es narancssárga színezetű színképvonala. Egyes vegyületeit ezért tűzijátékokban a sárga szín előállításához használják.
Az elemek közül a kén sárga, az arany sárga fényű. A foszfornak, az antimonnak és az arzénnak van sárga allotrop módosulata. A fluor és a klór sárgászöld gázok.

Festékek 
 Kadmiumsárga: anyaga kadmium-szulfid. A legmegbízhatóbb sárga festékanyag, árnyalatai a citromsárgától a narancsszínig terjednek. A festészetben a 19. század közepe óta használták. Mérgező, ezért ma azo-festékekkel helyettesítik.
 Krómsárga: ólom és króm vegyületeiből készül, sokféle árnyalatban. Nem fényálló, mérgező festék.
 Sárga okker: ősi festékanyag, természetes, ásványi eredetű. Árnyalatai a világos okker, az aranyokker és a sötét okker. Nem más, mint vasoxihidráttal megfestett agyagföld, iszapolva. Sok helyen megtalálható. Nem mérgező; az őskor óta használják.
 Terra di Siena, vagyis sienaföld: kémiailag kovasavas vas, lazúrfesték.
 Indiai sárga: állati eredetű szerves lakk. Kémiai neve magnézium-euxantát. Olyan tehenek vizeletéből állították elő, amiket kizárólag mangólevelekkel etettek. Ma szintetikusan gyártják. Hosszú ideig a festők legszebb és legdrágább sárga festéke volt.
Naples-sárga: kémiai összetétele ólom-antimonát. A legrégibb szintetikus festék, amit az ásványi bindheimitből állítottak elő. A 20. századig kedvelt festék volt. Mérgező volta miatt ma több festék keverékével helyettesítik.
Titánsárga: összegképlete . Úgy gyártják, hogy a titán-oxiddal egy kevés nikkel-oxidot és antimont hevítenek. LBNL kódja "Y10".
A gamboge a garcinia nembe tartozó fákból nyert narancsbarna por, ami szétmorzsolva sárgává válik. A Távol-Keleten a 8. század óta használt vízfesték. A gamboge név Kambodzsa nevéből ered. Európában a 17. század óta használják.
Az orpiment, más néven kínai sárga vagy királysárga összegképlete . A 19. századig használták, amikor is lecserélték a kadmiumsárgára, mert erősen mérgező.
Az azovegyületek vízbázisú vegyületek. Ezeket használják a legtöbb modern festményhez, ami erősen telített sárgát vagy a színkeverés leegyszerűsítését igényli. A legelterjedtebb a monoazo család.

A csillagászatban
Az F és a G színképosztályú csillagok, mint például a Nap színhőmérséklete sárga. Először F. G. W. Struve osztályozta színük szerint a csillagokat 1827-ben. Ezek egyike volt a flavae osztály; ez ma a F5 – K0 tartomány. A Strömgren fotometrikus rendszerben az y jelű sárga szűrős tartomány közepe 550 nm, és fél szélessége mindkét oldalon 20–30 nm.

Lézerek
A sárga fényt kibocsátó lézerek ritkábbak a többi színnél. Drágábbak is, mint a hasonló lézerek, mivel a metastabil és az alapállapot közötti energiaszint-különbség miatt nehéz sárga fotonokat kibocsátani. A kereskedelmi termékekben diódagerjesztett szilárd állapot technikát (DPSS) alkalmaznak. Ennek lényege, hogy egy 808 nm-es infravörös lézer gerjeszti a kristályos neodímium-doped ittrium-vanádium-oxidot (Nd:YVO4) vagy a neodímium-doped ittrium-alumínium-garnetet (Nd:YAG). Erre a gerjesztett anyag két különböző frekvenciájú fényt sugároz 281,76 THz és 223,39 THz rezgésszámmal és 1064 nm és 1342 nm hullámhosszal. Ezeket a mélyinfravörös hullámokat káliumra, titánra és foszforra irányítják, melyek olyan fényt bocsátanak ki, aminek rezgésszáma a két rezgésszám összege, tehát 505,15 THz, és hullámhossza 593,5 nm. Ez a hullámhossz hélium-neon lézerrel is elérhető, azonban mivel meghaladja az 590 nm-t, nem tekinthető igazi sárgának. Más kiindulási frekvenciákkal 2010 óta lehet 589 nm-es hullámhosszú valódi sárgának tekintett fényt előállítani. Az 589 nm és az 594 nm hullámhosszú fényt kibocsátó lézerek az Optogenetics területén terjedtek el.

Képek

Megjegyzések 
CIELAB esetén a színkülönbség az L* világosság, az a* vörös és a b* sárga színkoordináta alapján: 

COLOROID esetén a színkülönbség az A színezet, T telítettség és a V világosság értékéből számítható euklideszi távolság:

Források
Bruce MacEvoy: yellow. In: Handprint. Watercolors. www.handprint.com, abgerufen am 15. Januar 2009 (engl.).
Katholisches Institut für Medieninformation und Katholische Filmkommission für Deutschland (Hrsg.): film-dienst 18/02 thema Gelb. Nr. 18, KIM Katholisches Institut für Medieninformation, Köln 2002, ISSN 0720-0781.
Kurt Wehlte: Werkstoffe und Techniken der Malerei. Otto Maier, Ravensburg 1967.  (früher: ) – Kapitel 1.482 Gelbe Farbmittel, S. 92–110
Thomas Seilnacht: Die Farbe Gelb. online: www.seilnacht.com
„Legszebb a sárga…

Jegyzetek 

Színek