Aparhant

Aparhant község Tolna vármegyében, a Bonyhádi járásban.

Földrajza

Fekvése 
A falu Bonyhádtól 8 km-re északnyugatra, Szekszárdtól 28 km-re nyugatra, a Völgység szívében fekszik, melyet északról a Tolnai-Hegyhát, délről a Mecsek és keletről a Szekszárdi-dombság vesz körül. Aparhant központján a Bonyhád-Majostól Kurdig húzódó, a 6529-es és 6532-es utakat összekötő 6538-as út vezet keresztül; zsákfalunak tekinthető északi szomszédja, Nagyvejke az előbbi útból Aparhant északi szélén kiágazó 65 164-es úton érhető el.

A település legmagasabb pontjának, az Apari-szőlőhegynek tengerszint feletti magassága 226 méter, a legmélyebbé, az Apari 5-ös halastó vízszintjéé pedig 118 méter.

Szomszédos települések: északra Nagyvejke (7 km), északkeletre Bonyhádvarasd (légvonalban alig 5 km, de közúton 18 km), délkeletre Majos (4 km), délnyugatra Izmény (légvonalban alig 4 km, de közúton 18 km), északnyugatra Mucsfa (6 km).

Éghajlata 
Az évi átlagos csapadékmennyiség 500–600 mm között alakul. Az évi középhőmérséklet 10 C° felett van. A napsütéses órák száma meghaladja a 2100 órát. Az uralkodó szélirány északnyugati, az átlagos szélsebesség pedig eléri a 2,9 m/s-ot. Növénytermesztés szempontjából Aparhant igen jó fekvésű, hiszen az utolsó tavaszi fagyok ideje április közepére esik.

Vízrajza 
Patakok: Apari-patak, Hanti-patak, Cinkai-patak, Frank utcai-patak és Csurgó-patak.
Halastavak: az Apari-patak mentén öt, a Hanti-patak torkolatánál egy és a Csurgó-patak mellett is egy.

Története 

A községet 1940-ben hozták létre két település, Apar és Hant egyesítésével.

Apar elődjének, Apornak első fennmaradt okleveles említése 1314-ből való; ekkor három nemest tiltottak el a birtok és az itt található Szűz Mária-kolostor használatától. A név később Apaar, Apor, Apoor, Apour, Apowr, Apur, Opor, Opoor, Opour, Opur, Opowr alakváltozatban is előfordult; személynévből eredhet, amely az apa főnév származéka lehetett. Innen származott Garázda Péter, Janus Pannonius költőtársa.

A prépostsággal rendelkező település a török hódoltság idején teljesen elpusztult, a 18. század elején a környékbeli településekhez hasonlóan német betelepülők népesítették be ismét.

Hant neve a „göröngy, földkupac” jelentésű köznévből ered.

1945-ben bukovinai székelyek telepedtek le Aparhanton.

Nevezetességei 
 Szent Bertalan római katolikus templom, 15. századi, gótikus stílusban épült
 Mihály arkangyal római katolikus templom, 18. századi, késő barokk stílusban épült
 Szent Vendel kápolna, 1903-ban épült
 Csiszér Antal magángyűjteménye – régészeti leletek az újkőkortól a középkorig

Oktatás

Aparhanti Általános Iskola

www.aparhantiskola.hu

Története
Az apari iskola a Szent Bertalan templom melletti kis iskolában kezdte meg működését 1882-ben. Apar és Hant egyesülése után a Trerr-házból és a tehén istállókból átalakított részekkel bővült az aparhanti iskola.

Iskola Hant

Története
A hanti iskola a mai óvoda épületében működött az aparhanti iskola megalakulásáig.

Iskolaigazgatók
1990-től: Schunk József, Kianekné Györgyi, Sármány Gyula, Somogyvári Rita

Közélete

Polgármesterei
 1990–2014: Szűcs György (független)
 
 2015–2019: Csóka Attila (független)
 2019-től: Dávid Tímea (független)

Népesség 
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,4%-a magyarnak, 3% cigánynak, 10,5% németnek, 0,4% szlováknak mondta magát (8,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 77,3%, református 2,6%, evangélikus 1,5%, felekezeten kívüli 4,2% (14,4% nem nyilatkozott).

Aparhanti plébánosok 
 Vizi János (1947–1963)
 Demse Péter (1963–1967)
 Kriszt Mátyás (1967–1981)
 Sebestyén András (1981–1994)
 Végvári Tibor dr. (1994–2002)
 Bukovics István (2002–2012)
 Matis Géza (2012–)

Híres emberek

Aparon vagy Hanton születtek 
 Garázda Péter (Apar, 1448 – Esztergom, 1507) kiemelkedő 15. századi magyar humanista, költő és prózaíró
 Bitter Illés Béla OCist (Apar, 1868. október 22. – Pécs, 1939. szeptember 26.) ciszterci szerzetes, főigazgató, tankönyvíró, germanista, a Szent István Akadémia tagja
 Faust Antal (Apar, 1887. dec. 11. – Tevel, 1961. szept. 26.) plébános

Aparon vagy Hanton éltek/élnek 
 Wosinsky Mór (Tolna, 1854. március 28. – Szekszárd, 1907. február 22.) apátplébános, régész, az MTA levelező tagja
 Kenderesi Tamás olimpiai és Európa-bajnoki bronzérmes, ifjúsági olimpiai bajnok magyar úszó

Testvértelepülései 
  Csíkbánkfalva, Románia
  Debrőd, Szlovákia

Jegyzetek 
Szalay Ágoston 1861: Négyszáz magyar levél a XVI. századból. 1504–1560. Pest, 322–323.

További információk 
 Apor és Től

Kapcsolódó szócikkek 

Tolna megye települései