alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Szidóni Dórotheosz

Dórotheosz (Δωρόθεος ὁ Σιδώνιος: Szidón, a mai Szaida mellett, Kr. u. 1. század) görög asztrológus és költő. Egy nagy hatású, ma már csak töredékeiben és fordításban ismert tanköltemény szerzője. Munkája révén a görög asztrológiai hagyomány egyik fő meghatározója, műve a kezdeményező asztrológia fő forrása.

Költeménye 
Belső érvek alapján a költemény Kr. u. 70 körül íródott, és eredetileg öt könyvből állt. Ezek közül az első négy a születési asztrológiát, az ötödik a kezdeményező asztrológiát tárgyalja. Forrásként a szerző Hermészre és az egyiptomiakra hivatkozik.

A mű eredeti formájában legalább a 7., prózai átdolgozásban a 11. század elejéig fennmaradt. Legtöbb töredékét egyenes idézetek és parafrázisok formájában thébai Héphaisztión őrizte meg. A 3. században perzsa nyelvre fordították és átdolgozták, később ebből az elveszett változatból készült Omar at-Tabari fennmaradt 8. századi arab fordítása. Ez a fordítás az eredeti alapos átdolgozását bizonyítja, mivel néhol a szöveg kimutathatóan hiányos, más helyeken pedig későbbi kiegészítéseket találni. Néhány évtizeddel Omar előtt Másáalláh is készített egy mára már csak töredékesen ismert fordítást, vélhetően a görög eredeti vagy annak prózai átdolgozásának felhasználásával. Ezek a töredékek szintén jelentősek szövegtörténeti szempontból.

Dórotheosz munkája meghatározó, hagyományteremtő jelentőségű volt a görög és arab asztrológusok körében. A görög tanköltemény-szerzők közül Pszeudo-Manethón, Anubión és Maximosz utánozza, Héphaisztión egyik fő forrásaként használja, majd Rhétoriosz és edesszai Theophilosz is sokban rá támaszkodik. A perzsa-arab hagyományban számos pszeudo-dórotheoszi mű bizonyítja jelentőségét. Az arab asztrológusok között Másáalláh és Omar mellett Szahl ibn Bisr használja egyik fő forrásaként.

Források 
 Dorothei Sidonii Carmen Astrologicum, interpretationem Arabicam in linguam Anglicam versam una cum Dorothei fragmentis et Graecis et Latinis, edidit David Pingree, Leipzig, B. G. Teubner, 1976.

Ókori görög költők
Görög asztrológusok
Vlagyiszlav Nyikolajevics Volkov

Vlagyiszlav Nyikolajevics Volkov (orosz: Владислав Николаевич Волков) Moszkva, 1935. november 23. – 1971. június 30.) szovjet űrhajós.

A Moszkvai Repüléstechnikai Műszaki Főiskolát követően 1959-től a Koroljov tervezőirodában dolgozott. Munkássága során a Vosztok űrhajó egyik tervezője. 1966-tól űrhajóskiképzésben részesült.

1969-ben a Szojuz–7 űrhajón fedélzeti mérnökként végezte az előírt programot: különféle mérések, ellenőrzések, illetve passzív űrhajóként megközelítési gyakorlatok az aktív Szojuz–6 és a passzív Szojuz–8 űrhajókkal.

A Szojuz–11 űrhajón fedélzeti mérnökként szolgált, a Szaljut–1 űrállomáson 23 nap alatt több előírt programot hajtott végre. A Szojuz–11 visszatérésekor halt meg 1971. június 30-án. A visszatérő kabin dehermetizálódott, és két társával, Georgij Dobrovolszkijjal és Viktor Pacajevvel együtt megfulladt.

Bélyegen is megörökítették az űrrepülését.

Kitüntetések és emlékezete 
 Kétszer kapta meg a Szovjetunió Hőse kitüntetést.
 Megkapta a Lenin-rendet.
 A Holdon krátert (Volkov-kráter) néven, Moszkvában utcát neveztek el róla.

Családja

Repülései 
(zárójelben a repülés ideje)
 Szojuz–7 (1969. október 12. – 1969. október 17.)
 Szojuz–11 (1971. június 7. – 1971. június 30.)

Kötete magyarul 
 Vlagyiszlav Volkov: A csillagok felé. Egy űrhajós naplójából; ford. E. Gábor Éva; Kárpáti–Madách–Móra, Uzsgorod–Bratislava–Bp., 1975,

Jegyzetek

Források

További információk 
 Volkov angol nyelvű életrajza
 Volkov angol nyelvű adatlapja a spacefacts.de oldalon

Szovjet űrhajósok
A Szovjetunió Hősei
1935-ben született személyek
1971-ben elhunyt személyek
Lenin-renddel kitüntetettek
A Kremlnél eltemetett személyek
Moszkvaiak
Űrprogramok során elhunyt személyek
Viktor Ivanovics Pacajev

Viktor Ivanovics Pacajev (orosz: Виктор Иванович Пацаев) (Aktyubinszk 1933. június 19. – Karaganda, 1971. június 30.) szovjet űrhajós.

Életpálya
A penzai ipari főiskola elvégzése után 1955-től  a központi légkörtani megfigyelőállomáson tervezőmérnök volt. Részt vett a meteorológiai rakéták tervezésében. 1968-tól kapott űrhajóskiképzést. Világűrben töltött ideje: 23 nap 18 óra 21 perc volt.

Űrrepülések
 Szojuz–11 mérnök-kutatóként a Szaljut–1 űrállomáson hajtotta végre az előírt programot.

Visszatéréskor a kapszulából elszökött a levegő, és két társával, Vlagyiszlav Nyikolajevics Volkovval és Georgij Tyimofejevics Dobrovolszkijjal együtt megfulladt.

Kitüntetései, emlékezete
Megkapta a Szovjetunió Hőse kitüntetést. Kazahsztánban, szülővárosában és Kalugában szobrot állítottak tiszteletére. Róla nevezték el az 1791 Patsayev kisbolygót. Róla nevezték el a Koszmonavt Viktor Pacajev távközlési hajót, mely napjainkban múzeumhajó Kalinyingrádban.

Jegyzetek

Források

Külső hivatkozások 

Szovjet űrhajósok
A Szovjetunió Hősei
1933-ban született személyek
1971-ben elhunyt személyek
Lenin-renddel kitüntetettek
A Kremlnél eltemetett személyek
Űrprogramok során elhunyt személyek
Georgij Tyimofejevics Dobrovolszkij

Georgij Tyimofejevics Dobrovolszkij (orosz: Георгий Тимофеевич Добровольский) (Odessza, 1928. június 1. – Karaganda, 1971. június 30.) ukrán nemzetiségű szovjet űrhajós.

Életpálya
A katonai repülőiskola elvégzését követően 1950-től repülőtiszt volt. 1958 és 1961 között
a repülőakadémia levelező hallgatója. 1963-tól részesült űrhajós kiképzésben. Világűrben töltött ideje: 23 nap 18 óra 21 perc volt.

Űrrepülések
 Szojuz–10 második tartalék személyzetének parancsnoka,
 Szojuz–11 parancsnokaként a Szaljut–1 űrállomáson hajtotta végre az előírt programot.
Visszatéréskor a kapszulából elszökött a levegő, és két társával, Vlagyiszlav Nyikolajevics Volkovval és Viktor Ivanovics Pacajevvel együtt megfulladt.

Kitüntetései, emlékezete
Megkapta a Szovjetunió Hőse és a Lenin-rend kitüntetést. Róla nevezték el az 1789 Dobrovolsky kisbolygót. Egy iskola Odesszában felvette a nevét. A Holdon krátert neveztek el róla.

Jegyzetek

Források

Külső hivatkozások 

Szovjet űrhajósok
A Szovjetunió Hősei
Ukránok
1928-ban született személyek
1971-ben elhunyt személyek
Lenin-renddel kitüntetettek
A Kremlnél eltemetett személyek
Odesszaiak
Űrprogramok során elhunyt személyek
Szovjet pilóták
1 E10 m²

Az egyes földrajzi területek nagyságrendjének összehasonlítását megkönnyítendő, a következő listában felsorolunk néhány olyan területet, melyek nagysága 10 000 km² és  közé esik. Lásd még: más nagyságrendű területek.

 10 000 km²-nél kisebb területek
 10 000 négyzetkilométernyi terület körülbelül megegyezik:
 3863 négyzetmérfölddel
 1 000 000 hektárral
 egy 56,4 km sugarú kör területével
  – Libanon (a 160. legnagyobb ország)
  – Kosovo
  – Jamaica
  – Tiencsin, Kína
  – Death Valley Nemzeti Park
  – Észak-Írország
  – Connecticut 
  – Kelet-Timor
  – Peking
  – Hawaii
  – Ladoga-tó
  – Ontario-tó
  – Wales
  – Szlovénia
  – Manipur állam (India)
  – New Jersey
  – Palesztina területe Salamon idejében 
  – a Macedón Köztársaság szárazföldi területe 
  – Vermont
  – Macedón Köztársaság
  – Erie-tó
  – Ruanda
  – Burundi
  – Albánia
  – Örményország
  – Belgium szárazföldi területe
  – Belgium
  – Finnország felségvizei
  – Katalónia
  – Tanganyika-tó
  – Moldova szárazföldi területe
  – Moldova
  – Hollandia szárazföldi területe
  – Tajvani Kínai Köztársaság
  – Kerala állam, India
  – Svájc szárazföldi területe
  – Svájc
  – Hollandia
  – Dánia
  – Észtország
  – Szlovákia
  – Bosznia-Hercegovina
  – Új-Skócia szárazföldi területe
  – Új-Skócia
  – Horvátország
  – Togo
  – Michigan-tó
  – Huron-tó
  – Lettország
  – Litvánia
  – Tasmania szárazföldi területe
  – Viktória-tó (Afrika)
  – Grúzia
  – Ír Köztársaság
  – Új-Brunswick
  – Skócia
  – Felső-tó
  – Ausztria
  – Ír-sziget
  – Azerbajdzsán
  – Nyugat-Bengál
  – Horvátország
  – Portugália szárazföldi területe
  – Magyarország szárazföldi területe
  – Portugália
  – Indiana 
  – Magyarország
  – Dél-Korea (a 107. legnagyobb ország)

Lásd még: 
 100 000 km²-nél nagyobb területek
 nagyságrendek

További információk 
Területegység-átszámító

10
Atlantic Records

Az Atlantic Records (hivatalosan Atlantic Recording Corporation) egy lemezkiadó cég, melyet 1947-ben alapított Ahmet Ertegün és Herb Abramson. Az ötvenes évek elején Ahmet révén csatlakozott Jerry Wexler és utána Nesuhi Ertegün is. A vállalat független kiadóként kezdte, majd az 1960-as évekre a legfőbb dzsessz- és popzenei kiadóvá vált. Az Atlantic mérnöki csapatát Tom Dowd vezette.

Azóta számos alkiadót (sub-label) hoztak létre. Az Atco Records 1955-ben indult Herb Abramsonnel. A Spark Recordsot (Jerry Lieber és Mike Stoller alvállalata) 1955 novemberében vásárolták meg. Mások, beleértve a Lava Recordsot és a 143 Recordsot, beolvadtak az Atlantic csoportba.

Az Atlanticot 1967-ben megvásárolta a Warner Bros.-Seven Arts. Jelenleg a Warner Music Group csoport tagja, amely 2004-ben létrehozta az Atlantic Records Group nevű kiadói csoportosulást az Atlantic Records és társkiadói számára.

Az Atlantic Records Group tagjai
 1st & 15th Records
 Atlantic Records
 Bad Boy Records
 Chop Shop Records
 Custard Records
 Elektra Records
 Fort Knocks Entertainment
 Fueled By Ramen
 Grand Hustle Records
 Photo Finish Records
 Roadrunner Records

Előadók 

 ABBA
 AC/DC
 Angela Via
 Apartment 26
 Aretha Franklin
 Audiovent
 Bhad Bhabie
 Bill Haley and his Comets
 Billy Talent
 Björk
 Blind Faith
 Blue Magic
 Bobby Darin
 Bonnie Tyler
 Boyz in da Hood
 Brandy
 Bruno Mars
 Bush
 Cham
 Ray Charles
 Chic
 Christy Carlson Romano
 The Coasters
 Cold  
 Ornette Coleman
 Phil Collins
 John Coltrane
 Craig David
 Crosby, Stills & Nash (and Young)
 Danny Wright
 Death Cab for Cutie
 Donnie Hathaway
 Dream Theater
 Duke Ellington
 Duncan Sheik
 Dusty Springfield
 Elephant Man
 Ellie Lawson
 Emerson, Lake & Palmer
 Fabolous
 Fat Joe
 Foreigner
 Funeral for a Friend
 Geddy Lee
 Genesis

 Gerald Levert
 Gratitude
 Handsome Boy Modeling School
 James Blunt
 Jason Mraz
 Jet
 Jewel
 Jimmy Page
 Joe Firstman
 John Gregory
 Junior Senior
 Kevin Lyttle
 Kid Rock
 Kill Hannah
 Kon Kan
 Laura Pausini
 Led Zeppelin
 Leslie Mills
 Lil’ Kim
 Lina
 Lucy Woodward
 Major Harris
 The Manhattan Transfer
 Marc Cohn
 Marion Raven
 Matchbox Twenty
 Melvins
 MC5
 Charles Mingus
 Moments in Grace
 Nappy Roots
 Neil Young
 New Blood Revival
 Nu Shooz
 P.O.D.
 Pajama Party
 Paolo Nutini
 Poison the Well
 Pulseultra
 Quan
 The Rascals
 Ray Charles

 Rob Thomas
 Robert Plant
 Roberta Flack
 RuPaul
 Rupee
 Rush
 Ryan Cabrera
 Sean Paul
 Shinedown
 Silverchair
 Sister Sledge
 Slave and Steve Arrington
 Sparta
 Staind
 Stone Temple Pilots
 Sugar Ray
 T.I.
 Taproot
 Terror Squad
 The Temptations
 The Corrs
 The Darkness
 The Donnas
 The Format
 The Red West
 The Rolling Stones
 The Stills
 The Streets
 Tori Amos
 Tracy Chapman
 Trick Daddy
 Trina
 Twista
 Vanessa L. Williams
 The Velvet Underground
 Wayne Wonder
 Whitestarr
 Will Hoge
 Wiz Khalifa
 Yes
 Why Don't We

Lásd még 
 Atlantic Records-albumok
 Lemezkiadók listája

További információk 
 Atlantic-records.com
 atlanticrecords.com

Lemezkiadók
Eperjes (egyértelműsítő lap)



Földrajz
 Eperjes (szlovákul Prešov), város Szlovákiában
 Eperjes, község Csongrád-Csanád vármegyében
 Eperjes, Pozsonyeperjes (szlovákul Jahodná) neve 1909-ig, község Szlovákiában
 Eperjeske, község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében
 Eperjesi kerület, Szlovákia közigazgatási egysége
 Eperjesi járás, a szlovákiai Eperjesi kerület közigazgatási egysége

 Negyed, Eperjes-tó

Személyek
 Eperjes Károly, színművész
Erzsébet (egyértelműsítő lap)

Erzsébet, női keresztnév
 Erzsébet, Zakariás felesége, Keresztelő Szent János anyja, Szűz Mária rokona
 Erzsébet, község Baranya vármegyében
 Erzsébet, Hódmezővásárhelyhez tartozó, a városközponttól távol fekvő, különálló városrész
 Erzsébetváros, Budapest VII. kerülete
 Pestszenterzsébet, 1870-től 1950-ig létezett település Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegyében, amely Budapestbe olvadva megszűnt.
 Pesterzsébet, Budapest XX. kerülete.
Ete (egyértelműsítő lap)

Ete, község Komárom-Esztergom vármegyében
 Ete egykori település a Sárközben (Tolna vármegye)
 Ete, egykori falu Romániában, Szatmár megyében
 Ete, férfikeresztnév
Fajsz (egyértelműsítő lap)

Fajsz, férfikeresztnév
 Fajsz, község Bács-Kiskun vármegyében
 Fajsz, a Somogy vármegyei Somogyfajsz község neve 1904-ig
 Fajsz, Falicsi 10. századi magyar fejedelem nevének egyik változata
 Küküllőfajsz, település Romániában, Fehér megyében
 Veszprémfajsz, község Veszprém vármegyében
Fülöp (egyértelműsítő lap)

Fülöp, férfikeresztnév
 Fülöp, régi magyar családnév
 Fülöp apostol

Földrajz
 Fülöp, község Hajdú-Bihar vármegyében
 Fülöp, Benesháza településrésze Szlovákiában, a Besztercebányai kerületben, a Breznóbányai járásban
 Fülöp-szigetek
Bárándy Gergely

Bárándy Gergely Péter (Budapest, 1976. november 28. –) magyar ügyvéd, politikus. 2006-tól szocialista országgyűlési képviselő. Nagyapja Bárándy György ügyvéd, édesapja Bárándy Péter ügyvéd, egykori igazságügy-miniszter.

Életpályája 

1995-ben kezdte meg egyetemi tanulmányait a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Karán, ahol 2000-ben szerzett jogi doktorátust. Ezt követően édesapja ügyvédi irodájában lett ügyvédjelölt. 2003-ban letette az ügyvédi szakvizsgát, ezt követően ügyvédként tevékenykedik. Ezenkívül 2000 és 2001 között az egyetem büntetőjogi tanszékének gyakornoka volt, majd 2006-ig a tanszék tanársegéde, majd 2009-ig az egyetem büntetőjogi és büntetés-végrehajtási tanszékének adjunktusa volt. 2009-től óraadó tanár. PhD-értekezését 2009-ben védte meg. Ezenkívül 2001 és 2004 között a Magyar Kriminológiai Társaság titkára volt. 2004-ben a társaság igazgatótanácsának tagjává választották.

Politikai pályafutása 

2003-ban belépett a Magyar Szocialista Pártba, egy évvel később a párt jogi és igazgatási tagozat elnöke lett, tisztségét 2008-ig töltötte be. A 2006-os országgyűlési választáson pártja fővárosi listájának 20. helyéről jutott be az Országgyűlésbe. 2006-ban az Országos Igazságszolgáltatási Tanács tagja lett. A 2010-es országgyűlési választáson Budapest 21. számú egyéni választókerületében indult (Zugló egyik fele), a második fordulóban egyoldalúan visszalépett Várnai László, az LMP jelöltje javára. Végül pártja országos listájáról szerzett mandátumot. 2010-ben az Országgyűlés alkotmány-előkészítő bizottságának egyik alelnöke lett.

Politikai tevékenységén kívül foglalkozik Velence történetével is. 1999-ben Velence fénykora, 2004-ben A tenger keresztes lovagjai címmel könyvet adott ki. 2007-ben Tóth-Váradi Kaszonyi András Magyarországból tett Velencei utazás című könyvének újrakiadása során jegyzetíróként működött közre.

2018 januárjában bejelentette, hogy nem indul a 2018-as Magyarországi országgyűlési választáson.

Családja 

Régi jogászcsaládból származik. Nagyapja Bárándy György (1919–2014) ügyvéd, édesapja Bárándy Péter (1949) ügyvéd, aki 2002 és 2004 között Magyarország igazságügy-minisztere volt. Édesanyja Kecskés Zsuzsanna, szintén ügyvéd.

Főbb művei 

Velence fénykora. A Velencei Köztársaság államberendezkedésének kialakulása és kora; Scolar, Bp., 1999
A tenger keresztes lovagjai. Velence részvétele a negyedik keresztes hadjáratban; Scolar, Bp., 2004
A gyűlöletbeszéd Magyarországon; Scolar, Bp., 2010 (Scolar jog)
Centralizált Magyarország – megtépázott jogvédelem. A hatalommegosztás rendszerének változásairól, 2010–2014; Scolar, Bp., 2014 (Scolar jog)
Centralizált Magyarország – megtépázott jogvédelem II. A hatalommegosztás rendszerének változásairól, 2014-2018; Scolar, Bp., 2018 (Scolar jog)

Jegyzetek

Források 

Adatlap a magyar Országgyűlés oldalán
Bárándy Gergely honlapja

Magyar jogászok
MSZP-tagok
Országgyűlési képviselők (MSZP)
Országgyűlési képviselők (2006–2010)
Országgyűlési képviselők (2010–2014)
Országgyűlési képviselők (2014–2018)
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
1976-ban született személyek
Élő személyek
Bárándy család
Nyelv (egyértelműsítő lap)

Nyelv (köznév)
 nyelv az emberi kommunikációban
 nyelv, testrész
 Nyelv (falu), falu Norvégiában

Lásd még
 Természetes nyelv
 Mesterséges nyelv
 Formális nyelv
 Programozási nyelv
 Jelnyelv
Balatonszőlős

Balatonszőlős község Veszprém vármegyében, a Balatonfüredi járásban. A település eredetileg Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.

Fekvése 
Balatonszőlős a Balaton-felvidéken, vagyis a Balaton északi partján, Balatonfüredtől és a Tihanyi-félszigettől északra, a tótól 5-6 kilométerre fekvő kistelepülés. A Pécsely–Szőlős-medence keleti részén elterülő falut északról a Nagy-Gella, keletről a Száka és a Torma-hegy határolja. A festői szépségű dombokat szőlőültetvények és pincék szegélyezte erdők veszik körül, ezek völgyében bújik meg a néhány száz fős lakosságszámú falu.

A település szomszédai: északról Tótvázsony és Hidegkút, délkelet felől Balatonfüred, délről Aszófő, nyugatról Pécsely, északnyugatról pedig Barnag. A legközelebbi városok Balatonfüred, amely 5 kilométerre és Veszprém, amely mintegy 20 kilométerre fekszik innen. Észak-déli irányban a Balatonfüred–Tótvázsony közti 7304-es út húzódik végig a község keleti részén (amely Balatonfüredet Tótvázsonnyal köti össze), nyugati irányból ebbe torkollik be, a településközponton végighúzódva a 7338-as út Pécsely felől.

Története

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Nagy Lajos (független)
 1994–1998: Nagy Lajos (független)
 1998–2002: Nagy Lajos (független)
 2002–2003: Nagy András (független)
 2003–2006: Nagy András (független)
 2006–2010: Nagy András (független)
 2010–2014: Mórocz László (független)
 2014–2019: Mórocz László (független)
 2019-től: Mórocz László (független)

A településen 2003. december 28-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson az előző polgármester is elindult, és megerősítette pozícióját.

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 86,7%-a magyarnak, 1,1% németnek, 0,5% cigánynak, 0,5% románnak, 0,2% szlovénnek mondta magát (13,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 29,5%, református 16,9%, evangélikus 0,9%, görögkatolikus 0,2%, izraelita 0,2%, felekezeten kívüli 24,4% (27,2% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
1. Szőlősi Kocsma: Balatonszőlős, Fő u. 10

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Balatonszőlős hivatalos oldala

Veszprém megye települései
Zala vármegye települései
Dumuzi és Enkimdu

A Dumuzi és Enkimdu címen ismert sumer vers i. e. 2800 körül leírt költemény. Tárgya Innin (Inanna, később Istár), a termékenység istennőjének férjválasztása. Az uruki epikus ciklus része.

Innint bátyja, Utu felszólítja, hogy választania kell két kérője, Dumuzi, a pásztor és Enkimdu, a földműves közül. Innin Enkimdut választja, e választást azonban vetélkedés követi, amelynek során Utu is a másik kérő választását szorgalmazza. Innin végül Dumuzinak, a pásztornak nyújtja kezét.

Az eposz a földművelés az állattenyésztés előnyeit veti össze. Innin és Dumuzi nászához további adalékokat adnak Innin nászénekei, maga a földműves–állattenyésztő konfliktus más vonatkozásban a jól ismert biblikus történetben, Káin és Ábel vetélkedésében is látható, ahol Ábel áldozata jobb fogadtatásra talál, mint Káiné.

Részlet a költeményből:
 Komoróczy Géza fordítása

Jól megfigyelhető a sumer vers alapeleme, az ismétlés, sőt annak egy változata, a bővítő ismétlés is.

Zene

Források

További irodalom 

 

Sumer irodalom
Sumer mitológia
Eposzok
Hazugság

A hazugság valótlanság állítása más(ok) vagy önmagunk félrevezetése céljából. A vallások a hazugságot bűnnek tekintik. Az általános etikai normák szerint is elitélendő a hazugság, hiszen huzamosabb ideig nem tudna fennmaradni az olyan emberi közösség, 
amelynek tagjai legalább a mindennapi élet alaphelyzeteiben nem bíznak az egymással folytatott kommunikáció hitelességében.Alexandriai Kelemen ókori keresztény filozófus szerint a hazugság megengedhető, ha felebarátunk hasznára van.
Hazugság az igazság elhallgatása, elferdítése, illetve a valótlanság állítása megtévesztés céljából. A szándékosság fontos tényező, így megkülönböztethető a tévedéstől.

A Pallas nagy lexikonának meghatározása
A hazugság annyi mint tudva, akár szóval, akár csak valami jellel, másnak megtévesztése céljából annak ellenkezőjét mondani, amit igaznak tudunk. A hazug tehát igazat is mondhat, ti. ha az, amit ő nem igaznak tart, véletlenül mégis igaz. 

A képmutató is, más érzelmeket mutatván, mint amelyeket tényleg érez, hazudik. Aki másban szándékosan, ha nem is határozott szavak segítségével, de jellel, kétértelműséggel, tartózkodással stb. oly véleményt kelt, mely azzal, amit igaznak tud és tart, ellenkezik, ugyancsak hazudik. A hazugság fogalmának ilyetén meghatározásától különbözik a hazugság erkölcsi megítélése. Nem minden hazugság egyféle erkölcsi megítélés alá esik. Megengedett hazugságnak mondjuk, mikor valaki, hogy sokkal nagyobb bajt mástól vagy magától elhárítson, anélkül, hogy ezzel másban kárt tesz, hazudik. 

Mindenesetre tekintetbe veendő, mily motivumból, mily célból történik a hazugság és mily hatása van. Ha a motivum, a cél s a hatás erkölcsileg helyes, akkor a hazugságot sem lehet elítélni. Minthogy a társadalmi életben az erkölcsi konfliktusok elkerülhetetlenek, az erkölcsi tapintatnak gondosan kell az egész tényállást mérlegelni. Erkölcsi rigoristák, mint Kant, Fichte, mindennemű hazugságot eltiltanak. Kant azt az elvet követte, hogy nem kell mindent, ami igaz, megmondani; de minden, amit mondunk, igaz legyen.

A hazugság fogalmának modern értelmezése
Sissela Bok írónő írja A hazugság című könyvében: az igazságnak nem a hazugság az ellentéte, hanem a valótlanság; ekkép a hazugság ellentéte pedig az őszinteség.

Jegyzetek

Források

Sissela Bok: A hazugság – A köz- és magánélet válaszútjai, Bp., Gondolat, 1983 
William J. Majeski és Ralph Butler: Hazugságvizsgáló könyvecske, Bp., Bagolyvár, 1996 
Kozák Gyula: A hazugság mindennapi életünkben, Bp., Balassi, 2002 
Peter Stiegnitz: Mindenki hazudik, Bp., OK, 2002

Külső hivatkozások

Magyar László András: Hazugságtipológiák

hazugsag.index.hu

Hazudik a gyerek

Amikor egy férfi hazudik

Miért hazudnak a férfiak, miért sírnak a nők?

Hazugság és az asztrológia

Erkölcs
Égi királyság

Az Égi királyság vagy Kumarbi ének hettita mitológiai eposz az i. e. 13–12. századból, de a hettita mitológia erős hurrizálódása után keletkezett, hurri minták alapján, hurri istennevekkel. A szöveg a hettita szövegek katalógusa (CTH) 344. száma alatt található, a „Kumarbi-ciklus” része.

Az „Égi királyság” kozmogóniai mítosz, erősen rokonítható a görög mitológia második generációs isteneinek, a gigászoknak és titánoknak történetével. A főszereplők, Alalusz, Anu és Kumarbi szintén a második isten-nemzedéket képviselik.

A mezopotámiai Enúma elis eposz hatása érezhető rajta, de jelentős eltérések találhatók benne. Ennek egyfelől a több évszázados önálló fejlődés, másfelől a hurri közvetítés az oka. A mezopotámiai ciklikus világkép egy vetületét foglalták e mítoszba.

Az eposz szerint az ég első királya kilenc évig Alalusz volt. Pohárnoka, Anu viszont a föld mélyére taszította, ezután ő lett az ég királya. Más mítoszok alapján feltehető, hogy kilenc évenként váltaniuk kellett volna egymást, de Alalusz nem adta át a helyét, amikor ideje kitellt. Alalusz ezért a föld alá költözött, és az Alvilág ura lett.

Anu szintén kilenc évig uralkodott, amikor pohárnoka, Kumarbi fellázadt ellene. Anu repülve próbált elmenekülni, mint az ég madarai, de Kumarbi elkapta a lábát és lehúzta a földre. Ekkor a küzdelem hevében Kumarbi leharapta Anu nemzőszervét.

Győzelmétől boldog volt, de Anu megjósolta neki, a nemzőszerve utódokat nemz, „három rettenetes istent”. a Viharistent (hettita Tarhuntasz, hurri Tesub), az Aranzahut, a Tigris folyamot, valamint Taszmiszusz sorsistent hozza majd a világra.

Ezt hallva Kumarbi kiköpte Anu magját a Kanzurasz-hegyre. Az eposz itt töredékessé válik, a három említett harmadik generációs isten mégis megszületik valamilyen módon. Az eposz cselekményének feltételezhető folytatása az Ének Ullikummiról című műben olvasható. 

Az eposz utóélete igen jelentős. Közvetlen hatással lehetett a gyermekeit lenyelő, majd kihányó Kronosz elképzelésére, akit szintén az egyik gyermeke, Zeusz győz le. Hésziodosz „Theogónia" című művének mitikus magva e hettita műből ered, bár nem tudni, közvetlenül vagy közvetve. Herenniosz Philón „Büblosz" című munkája, illetve „Szankhuniatón” föníciai író kozmogóniája ugyancsak merített e műből. A Tarhuntasz, Aranzahu és Taszmiszusz alkotta trió is párhuzamba vonható a görög Zeusz, Hadész és Poszeidón hármassal. A levantei mitológiába Baál és Hadad képében vándorolt át a motívum, mindkét isten legyőzi a tengert, Jamot. Ezekbe már az „Ének Ullikummiról” eposz elemei is belekeverednek, Kothar beavatkozása azzal rokonítja.

Jegyzetek

Források

További információk 
 Hittite Myths

Hettita irodalom
Hettita mitológia
Hurri mitológia
Eposzok
Mítoszok

en:Song of Kumarbi
Ballószög

Ballószög község Bács-Kiskun vármegyében, a Kecskeméti járásban.

Fekvése 
Kecskeméttől 10 kilométerre délnyugatra, a Kiskunsági-homokhátságon található. A szomszédos települések: észak felől Hetényegyháza, északkelet felől Kadafalva (mindkettő Kecskemét külterületi városrésze), délkelet felől Helvécia, délnyugat felől Ágasegyháza, nyugat felől Fülöpháza, északnyugat felől pedig Kerekegyháza.

Megközelítése 
Határszélét északon érinti az 52-es főút és az 5301-es út is, de központja közúton csak az 53 101-es számú mellékúton érhető el.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érintette, de a vonalon 2007. március 4-én megszűnt a személyforgalom.

Története 
Először a 14. században említik, Ballóság néven. Ekkor már temploma is állt. A török hódoltság idején a település kihalt, a túlélők az időközben jelentősebbé vált Kecskemétre menekültek. Sokáig pusztaság állt a település helyén, Kecskeméthez tartozott, a város itt tartotta az állatait.

A 19. század elején a futóhomokossá váló területeket erdősítették, szőlőket telepítettek.

Az 1848–49-es forradalom és szabadságharc alatt Kossuth Lajos toborzókörútja hatására körülbelül négyezren csatlakoztak a szabadságharcosokhoz a környékről.

A kiegyezés idejére a szabadabbá váló gazdálkodás hatására a lakosságnak már 35%-a külterületen élt. Ebben az időben alapozták meg a mai termeléső módokat.

1954-ben a község elszakadt Kecskeméttől és önálló településsé vált.

2001-ben lakosságából 3 fő német, 1 román, 1 szlovén és 1 ukrán nemzetiségűnek vallotta magát, a többiek magyarok.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1992: Máté Lászlóné (független)
 1992–1994: Gáspár István Ferenc 
 1994–1998: Máté Lászlóné (független)
 1998–2002: Máté Lászlóné (független)
 2002–2006: Katona Imre (Fidesz-MDF-Polgári Egylet)
 2006–2008: Katona Imre (Fidesz-KDNP-KPE)
 2008–2010: Katona Imre (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Katona Imre (Fidesz)
 2014–2019: Somogyi Lajos (független)
 2019-től: Somogyi Lajos (független)

A településen 2008. szeptember 28-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A három polgármesterjelölt között az addigi településvezető is elindult a posztért, és aránylag simán meg is nyerte a választást.

Népesség
A település népességének változása 1900-tól:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87%-a magyarnak, 0,3% cigánynak, 0,7% németnek, 0,4% románnak mondta magát (12,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 45,5%, református 9,6%, evangélikus 1%, felekezeten kívüli 15% (27,3% nem nyilatkozott).

Turizmus 
Aranykor Wellness Termálfürdő: A felszínre érő termálvíz hőfoka 38 °C, mely jótékony hatást gyakorol az ízületi (reumatikus) és nőgyógyászati panaszokra. Három medence és sok más szolgáltatás üzemel.

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Ballószög részletes története
Fotók Ballószögről

Bács-Kiskun megye települései
Kecskemét pusztáiból alakult községek
Kanizsai Dorottya

Kanizsai Dorottya (1490-1532 után) a 15. és 16. században élt magyar főúrnő, Kanizsai Miklós soproni ispán leánya. Születésének és halálának körülményei ismeretlenek. A források utoljára 1532-ben említik.

Élete
Előbb Geréb Péter nádorhoz ment férjhez, majd annak halála után a szintén nádor Perényi Imre felesége, Perényi Ferenc püspök (†1526) és Perényi Péter mostohaanyja lett.

Nyilvános iskola híján a nemesi családok leányaikat híres főúri asszonyokhoz adták nevelőbe – Kanizsai Dorottya háza messze földön ismertté lett. A lányok nemcsak a korabeli tudnivalókat sajátították el, hanem emberségre, helytállásra is nevelte a nagyasszony példája őket. Második férje halála (1519 februárja) után visszavonultan töltötte az életét. A szegények és elesettek támogatója volt.

A mohácsi csata (1526. augusztus 29.) után Perényi Ferenc holttestét keresve, a környék papjai és 400 jobbágya segítségével közös sírba tétette az elesett hősöket, megadva a végtisztességet nekik. Utolsó éveit Sárváron töltötte testvére gyermekének nevelésével.

Emléke
Nevét viseli ma
egy szombathelyi gimnázium
egy budapesti szakközépiskola 
egy salgótarjáni szakközépiskola
egy bátaszéki általános iskola
egy mohácsi múzeum
egy kórház
turistaház
cserkészcsapat
egy mohácsi, budapesti, balatonkenesei, valamint egy pécsi utca
egy borrend
egy siklósi általános iskola

Képzőművészet
 Kovács Mihály: Mohácsi temetés - festmény - (1853)
 Orlai Petrich Soma: Perényiné a mohácsi csata után összeszedeti a halottakat (1860)
 Borsos Miklós: Kanizsai Dorottya - szobor - (1972)
 Borbás Tibor: Kanizsai Dorottya-szobor - szobor - (1986)

Irodalom
 Babits Mihály: Kanizsai Dorottya - vers -
 Dénes Gizella: Szerelemes Orsikám - regény -

Jegyzetek

Források 

 Kanizsai Dorottya - Magyar életrajzi lexikon

A 15. században született személyek
Nádornék
Dorottya
Horvát bánnék
Bánfa

Bánfa község Baranya vármegyében, a Szigetvári járásban.

Fekvése 
Szigetvár délkeleti vonzáskörzetében helyezkedik el; a szomszédos települések: észak felől Rózsafa, délkelet felől Sumony, dél felől Okorág, délnyugat felől Szentegát, nyugat felől pedig Katádfa. Kelet felől a legközelebbi település Szentdénes, de közigazgatási területeik nem határosak egymással.

Megközelítése 
Zsáktelepülésnek tekinthető, mert közúton csak egy útvonalon, az 58 104-es számú mellékúton érhető el, a 6-os főútról Nagypeterdnél letérve, Rózsafán keresztül.

Története 
Az Árpád-kori község neve az okleveles említések közül 1289-ből ismert a legkorábbról, Baanfolva formában.
Bánfa egykor a pécsi káptalan birtoka volt.

A falut 1703-ban a török kiűzése után I. Lipót császár új adományként adta a pécsi káptalan és a püspök részére közös javadalomként.

A XVIII. században Bánfa birtokosa a Batthyány család volt.

A faluhoz tartozik az 1860-ban létrehozott, a falutól északra eső uradalmi majorság Simonfa is.

Az 1930-as években a településen német, délszláv és más lakosok telepedtek le.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Álló Zoltán (független)
 1994-1998: Álló Zoltán (független)
 1998-2002: Szabó Miklósné (független)
 2002-2006: Szabó Miklósné (független)
 2006-2010: Szabó Miklósné (független)
 2010-2014: Bódi László István (független)
 2014-2019: Szabó Melinda (független)
 2019-től: Szabó Melinda (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 61%-a magyarnak, 9,9% cigánynak, 1,1% horvátnak, 0,5% németnek, 0,5% románnak mondta magát (35,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 51,6%, református 2,2%, izraelita 0,5%, felekezeten kívüli 7,1% (37,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Római katolikus temploma – 1912-ben épült a Szentháromság tiszteletére.
 Déli határában nagy kiterjedésű tórendszer terül el, mely részben már Sumonyhoz tartozik. A tavakat horgászatra is hasznosítják, de hozzájuk kapcsolódva működik a Sumonyi Madárvonulás-kutató Állomás is..

Jegyzetek

További információk 
 Bánfa honlapja

Kapcsolódó szócikkek

Banfa
Baranya vármegye települései
Baranyaszentgyörgy

Baranyaszentgyörgy () község Baranya vármegyében, a Hegyháti járásban.

Fekvése 
Baranya vármegyében, Sásdtól nyugatra, Baranyajenő és Tormás között fekvő település.

Története

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Szabó Tibor (független)
 1994-1998: Bódis István (független)
 1998-2002: Bódis István (független)
 2002-2006: Bódis István (független)
 2006-2010: Virág Anett Mária (független)
 2010-2014: Virág Anett Mária (Fidesz-KDNP)
 2014-2019: Eizemann János (független)
 2019-től: Eizemann János (Fidesz-KDNP)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84%-a magyarnak, 10,4% cigánynak, 2,8% németnek, 0,7% szerbnek mondta magát (14,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 59%, református 4,9%, evangélikus 1,4%, görögkatolikus 1,4%, felekezeten kívüli 8,3% (24,3% nem nyilatkozott).

Nevezetességei

További információk

Jegyzetek

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Szent György nevét viselő települések
Baranya vármegye települései
Baranyahídvég

Baranyahídvég ( ) község Baranya vármegyében, a Sellyei járásban. 2004-ig a település neve Baranyahidvég volt.

Fekvése 
Az Ormánság északi részén helyezkedik el, Harkánytól nyugatra, Vajszló és Kémes között, a Fekete-víz mellett.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a Harkány-Sellye-Darány közt húzódó 5804-es út, ezen érhető el mindhárom említett település irányából. Pécsről Vajszlón át közelíthető meg a legegyszerűbben.

Története 
Baranyahídvég (Hídvég) nevét először a középkori források említették Hydwegh néven. Később neve Kishídvég alakban tűnt fel, ekkor a nyúlszigeti apácák birtokának írták.

A török hódoltság alatt is lakott hely maradt, azonban a török felszabadító háborúk alatt az itt folyó hadmozdulatok miatt  elnéptelenedett, lakosai elmenekültek.

A 18. század közepe táján lakói reformátusok voltak, majd az évszázad második felében már sok katolikus is lakott itt.

A 20. század közepén horvát és német családok is megtelepedtek itt, azonban az etnikum nagyrészt magyar maradt.

A falu lakosainak megélhetését főleg a mezőgazdaság adta.

Vályi András így írt az 1800-as évek végén Baranyahídvégről (Hídvégről): „Melyet, mivel sok apró hídnak a végén van azért hívnak így. Magyar falu Baranya Vármegyében, Földes Ura a K. Kamara, lakosai leginkább reformátusok. Fekszik Kémeshez fél mérföldnyire, határja három nyomásra van osztva, terem búzát, tengerit, lent, makkot, mellyekkel bővelkedik, hala is vann hegye nints, eladásra módgya van Pétsen, és Siklóson.”

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Kudari László (független)
 1994-199?: Kudari László (független)
 199?-1998: Bazsó József (független)
 1998-2002: Bazsó József (független)
 2002-2006: Bazsó József (független)
 2006-2010: Bazsó József (független)
 2010-2014: Nagy Csaba (független)
 2014-2019: Nagy Csaba (független)
 2019-től: Nagy Csaba (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,9%-a magyarnak, 36,2% cigánynak mondta magát (1,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 65,4%, református 20,2%, felekezeten kívüli 6,9% (5,3% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Horgásztó - A régi Dráva holtágából alakították ki.

Jegyzetek

Források

Kapcsolódó szócikkek

Baranya megye települései
Ormánság
Baranyajenő

Baranyajenő () község Baranya vármegyében, a Hegyháti járásban.

Fekvése
Sásdtól nyugat-északnyugatra terül el, központján a Pécs-Kaposvár közti 66-os főút húzódik végig. Nyugati határszélén ágazik ki a főútból egy közel 12 kilométer hosszú mellékút, a 66 101-es út, Baranyaszentgyörgy, Tormás és Szágy településekre.

Története 
Baranyajenő és környéke már az ókorban lakott hely volt, a falu határában római korból származó leletanyag került felszínre.

A település egykor a Jenő törzsbeliek lakhelye volt, mint ahogy erre neve is utal.

A falut az oklevelek 1283-ban említették először Jenew írásmóddal. Baranyajenő (Jenő) birtokosai voltak a nyúlszigeti (Margit-sziget) apácák, akiknek itt kolostoruk is állt egykor. Majd később a pálos rend szerzetesei is megtelepedtek itt.

A hódoltság alatt itt vár is épült, a mai templom helyén, mivel azt ma is Várdombnak nevezik. A falu a hódoltság alatt sem néptelenedett el, lakói magyarok voltak. A település földesura volt a pécsi püspök is, és a Jankovich családnak is volt itt birtoka. Az 1760-as években Baranyajenőn lotaringiai németek telepedtek le.

1945 után a német lakosságot nagyrészt kitelepítették a faluból.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Mátis János (független)
 1994–1998: Bakurecz József (független)
 1998–2002: Bakurecz József (független)
 2002–2006: Bakurecz József (független)
 2006–2010: Bakurecz József (független)
 2010–2014: Bakurecz József (független)
 2014–2016: Balogh Csaba (független)
 2016–2019: Balogh Csaba (független)
 2019-től: Balogh Csaba (független)

A településen 2016. április 3-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, és meg is erősítette pozícióját.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96,6%-a magyarnak, 40,3% cigánynak, 2,5% németnek, 0,2% románnak, 0,2% szerbnek mondta magát (3,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 81,2%, református 0,7%, evangélikus 2%, felekezeten kívüli 0,7% (15,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Római katolikus templom - 1822-ben épült klasszicista stílusban, majd később részben romantikus stílusúvá alakították át.

Jegyzetek 

Baranya megye települései
Baranya vármegye települései
Barnag

Barnag (németül Barnig) község Veszprém vármegyében, a Veszprémi járásban, Nagyvázsony környékén.

Fekvése 

A Veszprém vármegyei Barnag a Veszprémi-fennsík és a Balaton-felvidék találkozásánál található, Veszprémtől 18, Nagyvázsonytól mintegy 5 kilométerre. Központján csak a 73 113-as út húzódik végig (amely innen nyugat felé továbbhaladva, Vöröstón át Mencshely külterületéig tart), de külterületének keleti részét egy rövid szakaszon érinti a 7307-es út is.

Története 
Barnag nevét 1284-ben említette először oklevél, amikor a Gatal nemzetségbeli Péter fia III. Gatal és Gatalon fiait említi, akiknek házai Barnagon egymás mellett álltak.

Később ismét egy oklevél említette, melyet Nagy Lajos király leánya, Mária királynő adott ki a Vezsenyi családnak, 1384. december 6-ai keltezéssel. Az okirat tartalma szerint a királynő engedélyezi méltó lakhely (valószínűleg vár) építését a családi birtokra, vagyis Barnag–Szabadhegyre, az udvari étekfogó mesternek, Vezsenyi Lászlónak.

A vár építését a veszprémi káptalan megállította, mert az a Péczel nevű birtokukra épült, nem pedig a Barnag határában fekvő Szabadhegyre. Ebből pereskedés támadt, a várat pedig ma is láthatjuk romjaiban, Zádor-vár (Pusztavár) néven a falutól délkeleti irányban.

Barnag a török időkben elnéptelenedett. Újratelepítésére a 18. század első felében került sor. Magyarbarnagot és Németbarnagot 1947-ben egyesítették.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Szegedi András (független)
 1994–1998: Szegedi András (független)
 1998–2002: Kiss Gábor (független)
 2002–2006: Antal Gyuláné (független)
 2006–2010: Kulcsár Miklós Sándor (MDF)
 2010–2014: Kulcsár Miklós Sándor (független)
 2014–2016: Kulin Miklós György (független)
 2016–2019: Horváth Zoltán (független)
 2019-től: Horváth Zoltán (független)

A településen 2016. december 4-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson a hivatalban lévő polgármester is elindult, de alulmaradt egyetlen kihívójával szemben.

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 98,5%-a magyarnak, 15% németnek, 6% cigánynak, 6% románnak mondta magát (1,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,4%, református 22,6%, evangélikus 1,5%, felekezeten kívüli 13,5% (13,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
Barokk műemlék-kálvária  és egy középkori kápolna
Szent Márton római katolikus templom (XVIII. sz.)
Református templom
Mezítlábas mendegélő és kerékpáros pihenőpark
Helytörténeti kiállítás
Zádor-vár

Képgaléria

Források
 Karácsonyi János: A magyar nemzetségek a XIV. század közepéig. Budapest: Magyar Tudományos Akadémia. 1900–1901.
 Zalai okmánytár I. 95.
 Hazai Okmánytár IV. 68.

Jegyzetek

További információk 
Barnag a Via Sancti Martini honlapján

Veszprém megye települései
Csacsacsa

A csacsacsa, golcha-cha-chá vagy chachachá latin-amerikai versenytánc. Az afrokubán zene fejlődéséből alakult ki és a mambóhoz hasonlóan először csak zenei forma volt.

Mesterségesen alkotott tánc, a rumba és a mambó ötvözete. Úgy keletkezett a mambó-csacsacsa, hogy 1953-ban Enrique Jorrin lassabban kezdte játszani a mambót. New Yorkban a Broadway-n a Palládiumot tekintik a tánc szülőhelyének. Először Észak-Amerikában indult hódító útjára a tánc, ahol 1954-től a legkedveltebb divattánc lett. A többi latin-amerikai tánchoz hasonlóan 1961-ben vették fel a versenytáncok közé. Azóta is a latin versenyek egyik kedvelt tánca. A tánc csacsa, cha-cha vagy chacha néven is ismeretes.

A csacsacsának három fajtája lehet, attól függően, hogy hol helyezkednek el benne a sasszék ("Chasse"-k). A tánctermi és az utcai csacsacsa a kubai számolásban: 2-3-csacsacsa. A nyugati csacsacsa és a latin utcai csacsacsa számolásban sok helyen különbözik a kubaitól. A tiszta, világos ritmussal és a variációgazdag, vidám figurákkal a csacsacsa nagyon gyors áttörést hozott. Majdnem minden alapfigurája átvihető a rumbába is. Érdekessége, hogy rendkívül sok diszkózenére lehet csacsacsát táncolni.

Zenei ütem: 4/4-es.

Tempó: tudásszint szerint lehet 32-34 ütem/perc. A versenyeken 32 ütem/perc az előírt.

Ritmus: 2-3-4-és-1, 2-3-csacsacsa.

Források 
 https://web.archive.org/web/20050905222613/http://www.newyork.hu/tanctortenet/01_chacha.html
 https://web.archive.org/web/20030130192853/http://www.noklapja.hu/cikkonly.php?action=nyomtat&cid=3609
 http://www.fashion-dance.hu

Táncok
Latin-Amerika kultúrája
Rumba

A rumba szó jelentése: ünnep, tánc, felkiáltás

Maga a rumba több kubai páros tánc összefoglaló neve. Zenéjét az afrokubai ritmusok jellemzik. Ennek a zenének két ága fejlődött ki:
 habanera
 modern rumba
E két zene természetesen szoros kapcsolatban áll egymással. A 19. század leírásaiban szenvedélyes, csábító táncként említik, a nő arra törekszik, hogy a férfit kihívó csípőmozgásával elcsábítsa. A zenét vagy lassan játszották, mint később az Európában népszerű rumba-bolerót, vagy gyorsabb tempóban, mint a rumba-guarachat-t és a „Kubai Rumbát”.

1930-ban hódította meg Európát. A "The Peanut Vendor" volt az első rumbasláger, amely a világot meghódította. Az első rumba koreográfiát az angolok dolgozták ki, melyet a franciák és a németek átvettek. 1964-től versenyeken is táncolják.

Versenytáncos rumba 

1964-ben a rumba felkerült a versenytáncok programjára s azóta is nélkülözhetetlen a programokból.
Alapja a rumba-boleró.

 Zenei ütem: 4/4
 Tempó: 25-27 ütem/perc

Jellemzői 
Zenéje mérsékeltebb vagy gyorsabb, de általában az utóbbi jellemző. (Nem tévesztendő össze a latin boleróval, amely valóban lassú, szomorú zene.) A klasszikus tánczenén kívül néhány popzenére is lehet rumba lépéseket táncolni. Zenei üteme 8/8-as, amely a következő ritmusképlet szerint oszlik meg: 3+3+2.

Táncok
Európai Közösségek

Az Európai Közösségek ()
 1967-től 1993-ig az Európai Szén- és Acélközösségnek (ESZAK), az Európai Gazdasági Közösségnek (EGK) és az Európai Atomenergia Közösségnek (Euratom) összefoglaló neve.
 1993 óta új néven az Európai Közösség, az Euratom és az (időközben megszűnt) ESZAK közös neveként az Európai Unió három pillére közül az első.

Története 
Az 1965-ben Belgium, Franciaország, Hollandia, Luxemburg, az NSZK és Olaszország által aláírt Egyesítő szerződés alapján jött létre. Az EGK hamarosan a három közösség közül a legfontosabbá vált, ezért a későbbi szerződések kiterjesztették a hatáskörét a gazdaságon túli területekre is. 1992-ben a Maastrichti szerződés kivette az EGK nevéből a „gazdasági” jelzőt, és létrehozta belőle az Európai Közösséget, ugyanakkor az Európai Közösségeket Európai Unió három pillére közül az első, közösségi pillérré tette.

Az ESZAK-ot létrehozó 1951-es párizsi szerződés hatálya 2002. július 23-án lejárt, és mivel feleslegesnek ítélték, nem is próbálták megőrizni; kötelezettségei és jogai az Európai Közösségre szálltak.

Európai Unió
Mambó

A mambó kezdetben egy afro-kubai zene elnevezése volt, a szó vallási értelemben szent cselekedetet, az istenekkel való beszédet jelentette. Később Haiti szigetén a vudu papnők elnevezésévé vált.

A mai kor mambója egyrészt a New York/Puerto Rico stílusú salsa, (e stílust szokás "on2" salsának is nevezni, mert alaplépését "zenei 2"-re kezdik), másrészről pedig az Egyesült Államokban népszerű American Rhythm 5 versenyezhető latin táncának egyike.

Az American Rhythm rendszerbe a csacsacsa, a rumba, a boleró, a szving és a mambó táncok tartoznak bele. A két mambó stílus nem is igazán a figurákban, hanem inkább azok előadásmódjában tér el. A New York Salsa (on2 salsa) gyorsabb zenére több forgást használva a külső szemlélők részére igazi "pörgős, salsás élményt" nyújt, amíg a lassabb zenére táncolt klasszikus mambó inkább a versenytáncosokra jellemző kimunkált testmozgásával hat.

A modern mambóban különböző ritmusok kapcsolata és átfedése található meg. Az első mambó ritmust a Kubában született Anselmo Sacasas fejlesztette ki. A mambóban úgynevezett „Merengue-csípőmozgást” táncolunk. Ez azt jelenti, hogy a csípő a táncoló lábakhoz képest késleltetve mozog. A lábakat a féltalp belső élével helyezzük le, azután talpra visszük át. A lépések a rumbához hasonlítanak. A mambó 1987-ben tért vissza a köztudatba az évtizedekig tartó elfeledettség után a Dirty Dancing című film sikerei kapcsán. A mambó ma divattáncként ismert és a táncprogramok egyik legnézettebb műsora.

Zenéje: gyors, sodró, áradó, heves, feszültséggel teli, bonyolult ritmusú, szinkópált, a szambához hasonló.

Zenei üteme: 4/4-es.

Tempó: tudásszint szerint 36-52 ütem/perc

Források 
 http://salsa.lap.hu/
 SalsaLevi: A SALSA című könyv magyar fordítása
 Szőnyi Levente: Salsa stílusok

Táncok
Zenei stílusok
Duopólium

A duopólium egy olyan piaci forma elnevezése, amelyre pontosan két eladó jellemző. Úgy is fogalmazhatunk, hogy a duopólium az oligopol piacok legegyszerűbb változata. Egyszerűsége folytán gyakran jelenik meg mikroökonómiai, piacelméleti modellekben.

Duopóliummodellek 

A piacelméletben leggyakrabban használt, legalapvetőbb duopóliummodellek a következők:
 Cournot-duopólium, amelynél az eladók egymás döntésének ismerete nélkül (stratégiailag szimultán módon) hozzák meg az általuk kínált jószág mennyiségére vonatkozó döntésüket, az ár meghatározását pedig a piaci folyamatokra bízzák;
 Stackelberg-duopólium, avagy vezérlő-követő modell amelyre szintén a mennyiségi döntés jellemző, de a döntéshozás szekvenciális. A követő vállalat a második időszakban már ismeri a vezérlő döntését és ennek függvényében határozza meg saját kibocsátását (fordítva viszont ez nem teljesül);
 Bertrand-duopólium, amelynél az eladók a Cournot-duopóliumhoz hasonlóan egyszerre hoznak döntést, de az árra, és nem a mennyiségre vonatkozóan;
 kartell, amelynél az eladók – ellentétben az előző három modellel – együttműködnek együttes profitjuk maximalizálása érdekében, így tehát ez egy kooperatív modell.

Ezek a duopóliumformák a játékelmélet eszközeivel is modellezhetők.

Duopólium a politikában 

Számos ország politikai életére a kétpártrendszer jellemző, amit egy speciális duopol piacnak is tekinthetünk. Bár ez a forma leginkább az angolszász államokban (például Nagy-Britannia, Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Ausztrália) terjedt el. 
Mikroökonómia