Biom

Biom představuje dílčí oblast biosféry, charakterizovanou určitým typem biotických a abiotických podmínek – zejména klimatickými a hydrologickými faktory a půdními a geologickými poměry, které dávají vznik určitým charakteristickým typům rostlinných a živočišných společenstev.

Suchozemské biomy jsou definovány podle globálního rozšíření vegetačních typů, které jsou určovány globálním klimatem, půdou a dalšími fyzikálními faktory prostředí. Biom se skládá z klimaxových ekosystémů a všech přidružených vývojových nebo degradačních stadií ekosystémů včetně ekosystémů pozměněných nebo vytvořených člověkem. Vymezení biomu je tedy založeno na potenciálním vegetačním typu. To umožňuje definování biomů na velkých souvislých oblastech a tím se liší biomy od jiných klasifikačních systémů založených na habitatech (biotopech) v aktuálním stavu.

Členění současných biomů 
Historicky existuje několik typů členění biomů, které se v mnoha ohledech liší. Jejich oblíbenost v různých kulturních a zeměpisných oblastech často závisí na místních geografických podmínkách a historii oblasti.

Například ve střední Evropě je populární systém členění biomů dle Tischlera, který rozlišuje 9 suchozemských biomů: Hylaea (tropické deštné lesy), Skleraea (tropické a subtropické suché lesy a lesosavany), Silvaea (opadavé a smíšené lesy mírného pásu), tajga (severské a horské jehličnaté lesy), lesotundra (přechodné pásmo mezi biomem tajgy a tundry), tundra, stepi, pouště a polopouště a Litoraea (trvale nebo dočasně zaplavená území). Tento systém je ale zase opomíjen anglosaskými vědci, zjednodušuje totiž velmi členění vodních biomů pouze na biom volného oceánu a biom šelfových moří, což je sice ve středoevropských podmínkách pochopitelné, ale pro vědce námořních mocností nedostatečné.

V současné době se ve světě postupně prosazuje jednotná klasifikace biomů a biogeografických oblastí vytvořená odborníky z Světového fondu na ochranu přírody (WWF) a nazvaná Global 200.

Mezinárodní členění dle WWF 

Tato klasifikace z roku 1998 rozlišuje 14 suchozemských, 12 sladkovodních a 5 mořských biomů (ekoregionů).

Suchozemské biomy

 Tundra
 Subpolární lesy (tajga)
 Vysokohorské trávníky a křoviny
 Jehličnaté lesy mírného pásma
 Listnaté a smíšené lesy mírného pásma
 Trávníky, savany a křoviny mírného pásma
 Tropické a subtropické jehličnaté lesy
 Tropické a subtropické vlhké listnaté lesy
 Tropické a subtropické suché listnaté lesy
 Tropické a subtropické trávníky, savany a křoviny
 Středomořské lesy a křoviny
 Pouště a suché křoviny
 Mokřadní trávníky a savany
 Mangrovy

Sladkovodní biomy

 Velká jezera
 Velké říční delty
 Polární řeky a jezera
 Vysokohorské řeky a jezera
 Pobřežní řeky mírného pásma
 Lužní řeky a mokřady mírného pásma
 Horské řeky mírného pásma
 Tropické a subtropické pobřežní řeky
 Tropické a subtropické lužní řeky a mokřady
 Tropické a subtropické horské řeky
 Vysychavé řeky a bezodtoká jezera
 Oceánské ostrovy

Mořské biomy

 Polární moře
 Šelfy a moře mírného pásma
 Upwelling mírného pásma
 Tropické upwelling
 Tropická korálová moře

Biomy v minulosti

Odkazy

Reference

Literatura 
 RAJCHARD, Josef; BALOUNOVÁ, Zuzana; VYSLOUŽIL, Dušan. Ekologie I. České Budějovice : Kopp, 2002.

Související články 
 Geobiocenóza
 Biotop
 Ekosystém
 Krajinná sféra

Externí odkazy 
 
 
Klikatelná mapa světových biomů a ekoregionů (anglicky)

Údržba:Články s referencemi v nadpisech
Biomy
Biosféra
Ekologie
Geografie