Bábolna (Magyarország)

Bábolna város Komárom-Esztergom vármegyében, a Komáromi járásban.

Fekvése 

Bábolna a Kisalföldön, a Igmánd–Kisbéri-medencében, Komárom-Esztergom vármegye nyugati szélén helyezkedik el. Tőle Tata 27,5 km, Nagyigmánd 7 km, Kisbér 18 km, Komárom 15 km, Győr 25 km távolságra található.
 Tengerszint feletti magasság: 129 m – 156 m
 A város központjában a tengerszint feletti magasság: 139 m
 Legnagyobb kelet-nyugat irányú távolság: 7 km
 Legnagyobb észak-dél irányú távolság: 6 km
 Határának hossza: 41 km

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala az M1-es autópálya, amely néhány kilométerre északra húzódik tőle. A környező települések irányából négy számjegyű, alsóbbrendű utakon érhető el: Nagyigmánd és Bőny felől a 8136-os, Tárkány felől a 8146-os, majd a 8149-es, Ács felől pedig a 8151-es úton.

A hazai vasútvonalak közül a keleti határszélén (központjától közel 6 kilométerre) halad el a , melyen a legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőség Nagyigmánd-Bábolna vasútállomás, Nagyigmánd belterületének nyugati részén.

Nevének eredete 

Magyarországon – Erdélyt kivéve – három Bábolna, illetve Babonya nevű hely létezett (Bihar, Borsod és Komárom vármegyében): a kora középkorban mindhárom a Koppán (Katapán) nemzetség birtoka volt.
A Komárom vármegyei Tolmabábolna előnevét a Koppán nemzetség Tolma nevű ősapjáról, vagy egy arról elnevezett későbbi családtag után kapta.

Története 
Bábolna első írásos említése 1268-ból ismert, ekkor Babuna, Tolma-Babuna néven említették, mint a Babunai család birtokát.

 1297-ben az oklevelek említik az itt átvezető  Nagy-utat.
 1328-ban Szent György tiszteletére szentelt templomát és Péter nevű papját említik az okiratok.
 1526-ban Szerdahelyi Imrefi Mihály birtoka.
 1568-ban Biay János, Sárközy Gáspár és János, Syesy János és Dallos János kapnak rá királyi adományt.
 1635-ben Bőny Péter és Siesy János kihaltával Valticher Márké és Szapáry Andrásé lett.
 1662-ben Csajághy Gergelyt és nejét, Konkoly Borbálát iktatják be Bábolna egyes részeibe.
 1696-ban báró Szapáry Péter Iványos Miklós és érdektársai ellen birtokpert folytat itt, majd később az egész Bábolnát megszerzik a Szapáryak.
 II. József császár 1784. december 20-i rendeletében az országon belüli lótenyésztő központok felállítását sürgette, s Csekonics József (1754-1824) kőszegi születésű vértes lovassági kapitányt bízta meg a mezőhegyesi ménes megszervezésével, az országos lótenyésztés előmozdításával, s a hadsereg és Bécs város élelmezéséhez szükséges vágómarha szállítás közvetítésével.

Csekonics az Alföldön és Erdélyben összegyűjtött ökröket lábon hajtatta Bécs felé.
Az állatok lábonhajtásának nagy távolságai miatt szükség volt egy gyűjtőhelyről gondoskodni.
Erre a célra találták alkalmasnak a Bécs–budai úgynevezett „Mészárosok Útja” mellett fekvő, jó legelővel rendelkező Bábolnát, amely ekkor Szapáry József tulajdona volt.
 1789-ben az állam  az állami ménesbirtok céljaira megvásárolta Bábolnát Szapáry Józseftől, s itt helyezték el a Bécsbe szánt ökrök egy részét is.

A háborús évek elmúltával megszűnt az ökörszállítás.
1789-től Bábolna mint a Mezőhegyesi ménes fióktelepe szerepelt. Csak 1806-ban önállósították, s 1816-ban kezdődött a rendszeres tenyésztés keleti vérben való lófajtákkal.
A magyar lótenyésztés a reformkor végére nemzeti üggyé vált.

1848. december 28-án közelében zajlott a bábolnai csata.

Az 1800-as évek végére, az 1900-as évek elejére a kisbéri és a bábolnai ménesbirtokokat a Lótenyésztés Mekkájaként emlegetik, s Európa, sőt még a Távol-Kelet, különösen Japán lótenyésztői is felkeresték, tanulmányozták.
 1919 nyarán román királyi csapatok vonultak be Budapest felől, és novemberig megszállva tartották a települést. A ménest elhajtották, azt teljesen újra kellett létesíteni.
 1926-ban felszerelték az első telefonállomást.
 az 1930-as években felépült a község protestáns temploma.
 1945. március 27-én vonultak be a szovjet csapatok, a Bécs felé menekülő németek nyomában.
 1948. december 23-án megalakul a Bábolnai Állami Gazdaság.
 1958-ban Bábolnapusztából önálló községgé vált a település.
 1960-ban Burgert Róbert veszi át a gazdaság irányítását. Vezetése alatt gyors fejlődés indult meg a településen. Megindult a lakásépítés, új utcák jöttek létre. A település lakossága rövid idő alatt a duplájára szaporodott.
 1971-ben Bábolna nagyközséggé lett.
 1973-ban az Állami Gazdaság Bábolnai Mezőgazdasági kombináttá alakult.
 1982-ben hévízkutatási fúrások során 44 és 52 Celsius-fokos karsztvízre akadtak a település területén fúrt kutakban.
 1993-ban Bábolna levált a társközségekről, önálló közigazgatásúvá lett.
 1995-ben a Bábolnai Rt. a volt tisztikaszinó épületét felújította, átalakította. Itt kapott helyet egy étterem, kávéház, és egy kiállítás, mely a ménesbirtok, s a két évszázados hagyományokra visszavezethető arablótenyésztés történetét mutatja be.
 1998. október 18-án választották polgármesterré Horváth Klárát
 2001. augusztus 1-jén kettévált a baromfitenyésztéssel foglalkozó Bábolna Rt. és az állami tulajdonú Nemzeti Ménesbirtok kft. – melynek feladata az 1789-es alapítás óta felhalmozott eszmei örökség továbbvitele, a kastélyegyüttes, a ménesudvar és a lóállomány megőrzése.
 2002-ben felépült a Sportcsarnok.
 2003. július 1-jén Bábolnát városi rangra emelték.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Kovács József (független)
 1994-1998: Kovács József (független)
 1998-2002: Kovácsné dr. Horváth Klára (független)
 2002-2006: Kovácsné dr. Horváth Klára (független)
 2006-2010: Dr. Horváth Klára (MSZP)
 2010-2014: Dr. Horváth Klára (független)
 2014-2019: Dr. Horváth Klára (független)
 2019-től: Dr. Horváth Klára (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,9%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,7% németnek, 0,2% románnak, 0,2% szlováknak, 0,2% ukránnak mondta magát (10,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41,1%, református 9,5%, evangélikus 1,7%, görögkatolikus 0,7%, felekezeten kívüli 17,8% (29% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

 Római katolikus templomát 1724-i canonica visitatio már említi, de építésének ideje ismeretlen.

 Szapáry-kastély, melyben ma a Bábolnai Nemzeti Ménesbirtok központja van. A barokk stílusú kastély Bábolna legrégebbi épülete, az 1700-as években épült U alakú udvarház. A kastélyt 1810-ben újjáépítették, ekkor építették az emeleti részt, alakították ki a jelenlegi formáját. A kastély kertjében található a Shagya lószobor, a híres öreg akácfa (melyet 1710-ben ültettek), lovarda, istállók híres arab ménekkel, az Imperiál Vendégház.
 Tiszti Kaszinó Eredetileg csárdának és fogadónak épült 1758-ban, az épületet tiszti kaszinónak 1902-ben alakították át, az akkori divat szerinti eklektikus stílusban. 1995-ben a Bábolna Rt. felújította és reprezentatív kávéházat, éttermet és különtermeket alakítottak ki. Itt kapott helyet a ménesbirtok történetét bemutató múzeum is. Iratok, térképek, könyvek, festmények, fotók, szerszámok, használati tárgyak és oklevelek láthatóak a ménesbirtok történetét bemutató múzeumban. Korábban a tárlat részét képezte Imperiál, valamint Ibn Galal VI csontváza is. A két évszázados hagyományokra visszatekintő arabló-tenyésztés történetével ismerkedhet meg a látogató a Lovasmúzeum egyik termében. A ménesbirtok latin és német nyelvű alapító levelétől a korabeli lószerszámokig számos érdekesség várja a lovak iránt érdeklődőket. A másik terem a rekordoké, ahol a Bábolnán tenyésztett lovak által a különböző versenyeken nyert díjak láthatók. Közülük a legértékesebbek Imperial nevéhez fűződnek.
 A lovardát a napóleoni seregek dúlását (1809) követően építették. A méteres falak, a korábbi ménesbélyegzővel díszített üvegablakok, a tetőszerkezet művészi ács munkája, a kovácsoltvas csillárok és falikarok a néhány évvel ezelőtti felújítás eredményeként ma teljes pompájában tekinthető meg.
 Kocsimúzeum, mely a ménesudvarban található.
 Hősök kapuja A Lovardával szemben építette az 1938-ban Pettkó-Szantner Tibor. Egy Pozsony vármegyei kisváros, Modor kapujának másolata. Az átjáró falán lévő márványtáblák a '48-as szabadságharcban illetve az I. és II. világháborúban elesett bábolnai hősökre emlékeztetnek. 1968-tól a torony adott otthont a vadászmúzeumnak is, mely alapvetően Bábolna környékének élővilágát mutatta be. A kiállítás sajnos már nem látogatható.
 Millenniumi emlékmű
 A településen található szobrok: Csekonics József, Burgert Róbert, Erdei Ferenc, Fadlallah El Hedad Mihály, Leghűségesebb bajtárs, Nepomuki Szent János, O-Bajan, Pettkó-Szandtner Tibor, Széchenyi István, Tessedik Sámuel, Ülő Nő, Magvető, Tóth János, Vaskakas, Shagya.
 Bábolnai Arborétum és Állatpark Dr. Burgert Róbert alapította. Az 500 különböző fajú növényből 335 lombos-, valamint 156 örökzöld fa és cserjefaj található. Egyik nevezetessége az 1965-ben ültetett mamutfenyő és a mocsári ciprus.
 Híres Lovak Emlékparkja, elpusztult híres lovaknak állít emléket kopjafás sírhalmokkal.
 Kamaraszínház 175 férőhelyes. Egy istállóból alakították át 1982-ben.
 A bábolnai csata emlékműve az 1848. december 29-én Bábolna határában lezajlott csatának állít emléket. 1988-ban állították.

Híres emberek 

 Csekonics József,  császári és királyi generál főstrázsamester, a magyarországi lótenyésztés állami felvirágoztatója és a magyar állami ménestelepek megalapítója
 Burgert Róbert, a Bábolnai Állami Gazdaság volt vezérigazgatója
 Pettkó-Szandtner Tibor, volt ménesparancsnok
 Fadlallah el Hedad Mihály, szintén volt ménesparancsnok

Jegyzetek

További információk 
 Bábolna Önkormányzatának honlapja
 A Pettkó-Szandtner Tibor Lovas Szakiskola és Kollégium honlapja 
 A Bábolnai Helytörténeti Baráti Kör honlapja
 Harmadik Katonai Felmérés Bábolna

Bábolna
Komárom-Esztergom megye települései