Nyírbogdány

Nyírbogdány község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Kemecsei járásban.

Fekvése 

A Közép-Nyírségben fekszik, Nyíregyházától mintegy 16 kilométerre északkeletre. Különálló településrészei Gyártelep, illetve Kónyatelep, melyek a falu központjától mintegy 3, illetve 4 kilométerre helyezkednek el észak-északnyugati irányban. Gyártelepen hozzávetőlegesen 780 ember él.

Határában folyik a kállai, valamint a sényői főfolyás, mely a Lónyai-főcsatornába torkollik. Belterülete 327, külterülete 3125 hektár.

A szomszédos települések: észak felől Kék, északkelet felől Demecser, kelet felől Székely, délkelet felől Nyírtét, dél felől Sényő, délnyugat felől Nyírtura, nyugat felől Kemecse, északnyugat felől pedig Vasmegyer.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 4-es főút, amely a belterületének déli szélén halad el. Főutcája a 3827-es út – ez köti össze Demecserrel,és azon keresztül Dombráddal –, déli településrészén a 3836-os út halad végig, Kemecsével pedig a 3823-as út kapcsolja össze. Gyártelep főutcája a 3827-es útból kiágazó 38 316-os számú mellékút.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Nyírbogdány vasútállomás Gyártelep településrész északnyugati részén helyezkedik el, közúti elérését a már említett 38 316-os út biztosítja.

Története 
A község a középkorban mezőváros volt. Első ízben 1220 körül említi nevét a Váradi regestrum, a hozzá tartozó Hene és Szolnok nevű falvakkal együtt. Neve a Bogdán személynévből alakult magyar névadással. A személynév a szláv Bogdán (Isten ajándéka), a görög Theodorosz átvétele volt, és minden bizonnyal magyar ember viselte.

1324-ben Bogdántelek néven szerepel az első oklevelekben. Ettől az időtől számít lakott településnek, a köznemes Bogdányi család birtokaként. A 18. századig mellettük sokan mások rendelkeztek résztulajdonnal, így az Apagyi család is.

1566-ban Szabolcs legjelentékenyebb települése volt.

A 16. század végén a 44 jobbágyháztartáson 5 földesúr osztozott, ebből 3 Bogdányi családbéli volt.

1607-től az akkor vármegyei alispán, Bogdányi János közbenjárására évente 6 alkalommal országos vásár tartására szerzett jogot a falunak. Ez nagyban hozzájárult fejlődéséhez.

A 17. században a Jármy, az Orosz, és a Bay családok szereztek részbirtokokat Bogdányban, melyeket 1945-ig meg is tartottak.

A 18. században a jelentékeny Bogdányi birtok feldarabolódott.

A falu mai határában 3 egykori falu olvadt be. Az egyik a középkori telepítésű, de később elnéptelenedett Gecsetelke. A községhatár északi részébe beolvadt Hene. Helyét ma egy Telek nevű puszta őrzi.

A harmadik terület a mai bogdányi határ északi részén különálló Szolnok volt. A három középkori település a török időkben kipusztult, és a 17. században már lakatlan terület volt.

1811-ben a község mezővárosi rangot kapott I. Ferenc királytól.

1860-tól a község több járáshoz tartozott.

1920-ban 2115 lakosa volt a falunak. 1930-ban 2388 lakosa volt a falunak.

1944 áprilisában összeszednek és deportálnak mintegy 30 zsidó családot.

1990-től közigazgatási besorolása község.

A község állandó népességszáma megközelítően: 3028 fő. Ebből férfi 1466, nő 1562.

A Nyírbogdányi Ipari Park 2002-ben jött létre, területe 20,5 hektár. Jelenleg három betelepült vállalkozás (Bogdány Plusz Bt., Bogdány Plaszt Kft., G&B Ügyker Kft.) 4,4 hektárt foglal el. Sajátosság, hogy a központtól 4 km-re alakult ki a Gyártelep település rész.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Tanicsár Miklós (független)
 1994–1998: Tanicsár Miklós (független)
 1998–2002: Tanicsár Miklós (független)
 2002–2006: Balogh Tibor Zoltán (SZDSZ)
 2006–2010: Balogh Tibor Zoltán (SZDSZ-MSZP)
 2010–2014: Balogh Tibor Zoltán (független)
 2014–2019: Balogh Tibor Zoltán (független)
 2019-től: Lisovszki Tamás (független)

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,2%-a magyarnak, 3,6% cigánynak, 0,3% németnek, 0,5% ukránnak mondta magát (10,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 24,9%, református 32,5%, görögkatolikus 10,1%, evangélikus 0,9%, felekezeten kívüli 4,2% (25,9% nem válaszolt).

Nevezetességei 
2006. június 10-én megnyílt a Bogdányi Tájház a Táncsics Mihály utca 10. szám alatt.

Néprajzi és helytörténeti kiállítás, ingyenes belépés.

Látogatási időpontok: kedd és péntek között 14.00 – 18.00, szombaton és vasárnap 10.00 – 16.00 között, hétfőn szünet.

Itt születtek, itt éltek
 Abay Nemes Gyula 1910-1913 között itt volt gyógyszerész Nyírbogdányban.
 Alapy Henrik, 1868-ig Halpera (1859–1945) sebészorvos, egyetemi tanár.
 Itt született 1952-ben Dzsupin Ibolya színésznő

Testvértelepülései 
  Bihar, Románia
  Nagydobrony, Ukrajna

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
Nyírbogdány hivatalos honlapja

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye települései
A Nyírség települései
Szabolcs vármegye települései