Znojmo

Znojmo (německy Znaim) je moravské město v okrese Znojmo a obec s rozšířenou působností v Jihomoravském kraji na levém břehu řeky Dyje, 65 km jihozápadně od Brna a 83 km severozápadně od Vídně. Hranice s Rakouskem probíhá osm kilometrů od města. Na území města žije  obyvatel. Ve znojemské sídelní aglomeraci včetně přilehlých samostatných obcí žije přes 40 tisíc obyvatel. Je druhým největším městem Jihomoravského kraje a historickým centrem jihozápadní Moravy.

Až do roku 2002 bylo Znojmo okresním městem správního okresu Znojmo. Za Rakouska-Uherska a za první Československé republiky bylo do roku 1928 také městem statutárním.

Název 
Jméno je poprvé doloženo ve 12. století v podobě Znojem (zapisováno Znoiem, Znoyem, Znogem a podobně) a vztahovalo se k místnímu hradu. Jde o ojedinělé jméno nemající obdoby v okolních zemích a jeho původ je nejasný. Nejčastěji se jako o jeho zdroji uvažuje o praslovanském znojь ("žár"), není však jasné, jakými slovotvornými postupy by od něj mělo být odvozeno výsledné jméno. Vzhledem ke starobylosti osídlení místa může být původ jména předslovanský (například germánský).

Geomorfologie a geologie 
Znojmo se nachází v jižní části Znojemské pahorkatiny, která je součástí pohoří Jevišovická pahorkatina patřící do geomorfologická oblasti Českomoravská vrchovina v geomorfologické provincii Česká vysočina.

Historie

Historie do třicetileté války 

Prostor města byl osídlen již v době prehistorické. Od 8. století našeho letopočtu se na skalním ostrohu naproti dnešního centra města a hradu rozkládalo rozsáhlé velkomoravské hradiště (nynější část města Hradiště), které střežilo brod přes řeku Dyji vzdálený asi 900 m, kudy procházela obchodní cesta z Čech přes západní Moravu do Podunají. Uvnitř hradiště, které v 8. až 10. století ovládalo rozsáhlou oblast dnešní jihozápadní Moravy a přilehlé části Dolního Rakouska, byl ve velkomoravském období vystavěn patrně již působením prvních křesťanských misií z bavorského Pasova kostelík (rotunda) sv. Hippolyta. Existence druhého kostela je zatím větší částí akademické obce zpochybňována. Existovalo zde také rozsáhlé pohřebiště, objevené v roce 2007 a nadále intenzivně zkoumané. Staromoravské Znojmo (Hradiště) bylo někdy v polovině 10. století poničeno Maďary, život zde byl ale záhy již na přelomu 1. a 2. tisíciletí obnoven. Po dobytí Moravy českými Přemyslovci (1019/1029) bylo první správní centrum zřízeno právě na Hradišti. Nový přemyslovský hrad byl vybudován blíže ke strategickému říčnímu brodu na protější straně Gránického údolí za vlády knížete Konráda I. Brněnského a jeho syna Litolda Znojemského.

Zdánlivá první písemná zmínka o Znojmě se nachází v listině datované do roku 1048, která však byla padělkem, jíž měl český kníže Břetislav I. založit proboštství v Rajhradě; mezi svědky byl uveden znojemský kastelán Markvart. Po smrti knížete Břetislava připadlo Znojemsko jeho synu Konrádovi I. Nejpozději po roce 1092 vzniklo samostatné přemyslovské údělné knížectví zvané znojemský úděl. Za Konrádova syna Litolda se na znojemském hradě razily i první mince – znojemské denáry. Na předpolí hradu vznikly předměstské osady s dominantami kostelů svatého Michala a svatého Mikuláše.

Nejvýznamnější ze znojemských Přemyslovců Konrád II. Ota, který postupně ovládl celou Moravu a nakonec se stal i knížetem v Čechách, založil v roce 1190 premonstrátský klášter v Louce, který stojí jižně od historického středu města. V letech 1222–1226 bylo Znojmo Přemyslem Otakarem I. jako první na jižní Moravě povýšeno na královské město a opevněno silnými hradbami, které se z velké části dochovaly dodnes. Velký rozkvět Znojma nastal ve 13. a 14. století, kdy Znojmo mělo již dlážděné ulice, vodovod a dva špitály. Roku 1240 daroval král Václav I. proboštství sv. Hippolyta na Hradišti společenství špitálních bratří a sester u sv. Františka v Praze, vzniklému z iniciativy svaté Anežky České, sestry krále Václava, z něhož se zanedlouho vytvořil rytířský řád křižovníků s červenou hvězdou.

V bezprostřední blízkosti hradu založil král Václav I. klášter minoritů (1226–1239), později zde vznikl i klášter klarisek (1271–1274). Po bitvě na Moravském poli (26. srpna 1278) byl v minoritském klášterním kostele Nanebevzetí Panny Marie pohřben český král a moravský markrabě Přemysl Otakar II. (1279). V roce 1296 přenesl Václav II. pozůstatky svého otce do chrámu svatého Víta v Praze. V lednu 1307 se u znojemských minoritů sešli český král Rudolf Habsburský a jeho otec, římskoněmecký král Albrecht I., aby zde vyhlásili nový řád posloupnosti panovníků na českém trůnu. Ten však kvůli brzké Rudolfově smrti a odlišné vůli české šlechty nikdy nevešel v platnost. Za vlády krále Jana Lucemburského bylo město několikrát dáno do zástavy vévodům rakouským. V roce 1404 bylo jako bašta stoupenců moravského markraběte Prokopa Lucemburského po dva měsíce neúspěšně obléháno vojsky rakouského vévody Albrechta IV. a uherského krále Zikmunda Lucemburského. V době husitských válek v první polovině 15. století zůstalo město katolické a stálo na straně českého krále a římského císaře Zikmunda. Jeho smrtí ve Znojmě 9. prosince 1437 vymřela dynastie Lucemburků.

Historie po třicetileté válce 

Po bitvě na Bílé hoře se ve městě v roce 1628 konal zemský sněm, na němž bylo pro Moravu vyhlášeno obnovené zřízení zemské, uzákoňující dědičnost Habsburků na českém trůnu a rekatolizaci. Roku 1645, za třicetileté války, dobyli zchudlé Znojmo během tří dnů Švédové pod velením generála Lennart Torstensona (1603–1651).

Koncem 17. století bylo město postiženo velkou epidemií moru, která si vyžádala téměř 800 obětí. Později zasáhly Znojmo i napoleonské války, poprvé v roce 1805, kdy tudy prošli Rusové i Francouzi před bitvou u Slavkova, a podruhé roku 1809, kdy se v blízkosti Znojma odehrála bitva mezi rakouskými a francouzskými vojsky, známá jako bitva u Znojma. Znojemský hrad ztratil po porážce Turků u Vídně roku 1683 svůj strategický význam a ve zpustlém stavu jej císař Josef I. rozdělil: vnitřní hrad udělil jako léno Koruny české Maxmiliánovi Františkovi z Deblína a jeho bratrovi, kteří na troskách paláce vystavěli barokní zámek. Vnější hrad byl předán městu Znojmu, které zde založilo pivovar. Po vymření Deblínů roku 1784 připadl zámek zpět koruně české. Císař Josef II. zde roku 1787 umístil vojenskou nemocnici. Po roce 1865 tu byla vojenská kasárna, až v roce 1910 začalo stavbu využívat znojemské městské muzeum (dnes Jihomoravské muzeum ve Znojmě). Z původního hradu se zachovala pouze románská rotunda sv. Kateřiny, mocná obvodní hradba a gotické sklepení vnitřního hradu. Do roku 1892 stála u vstupu do vnějšího hradu z předhradí takzvaná Loupežnická věž.

Další rozvoj města Znojma nastal v 18. a 19. století v souvislosti s vybudováním císařských silnic do Brna, Prahy a Vídně, vybudováním propojovací Státní dráhy Vídeň–Hrušovany nad Jevišovkou–Brno s odbočkou na Znojmo (1870) a zejména Severozápadní dráhy Vídeň–Znojmo–Jihlava–Nymburk–Praha/Děčín (1871). Výstavba dráhy dala podnět k vypracování nadčasového, velmi kvalitního regulačního plánu, podle kterého se město začalo velmi rychle rozšiřovat, zejména směrem na východ k Novosadům, k údolí potoka Lesky a k novému nádraží. Na okružní silnici vzniklo zajímavé hvězdicové Mariánské náměstí, inspirované pařížským Place de l'Étoile. Výstavba dráhy umožnila rozvoj znojemského zelinářství a sadovnictví. Znojemská okurka se stala pojmem i v zahraničí.

Nalezení ložisek kaolinu přispělo k rozvoji keramického průmyslu ve městě. Keramická továrna Aloise Klammertha (+1878) od roku 1851 vyráběla hnědě glazovanou keramiku, bílou sanitární keramiku i fajáns. Nejvyššího rozkvětu dosáhla za spolupráce s vídeňskými výtvarníky z Uměleckoprůmyslové školy v 70. letech 19. století. Zdejší keramickou školu navštěvovali pozdější známí umělci, např. Hugo Lederer nebo Michael Powolny. Na továrnu následně navázal podnik Rudolfa Ditmara s názvem Ditmara, proslulý zejména strojní výrobou sanitární keramiky.

Byly zakládány četné parky, stavěly se nové školy, Albrechtova kasárna (později Žižkova), městská vodárna, židovská synagoga (1888), městské divadlo (1900), evangelický kostel či krajský soud s věznicí (1913–1919, dnes zde sídlí soud okresní).

Historie v 1. polovině 20. století 

Slibný rozmach města umrtvila první světová válka. Při rozpadu Rakousko-Uherska na podzim 1918 se Znojmo stalo centrem separatistického regionu Německé jižní Moravy, který se vzepřel připojení k nově vzniklému Československu a s odvoláním na Wilsonem deklarované právo na sebeurčení vyhlásil sounáležitost s Německým Rakouskem. Teprve vojenskou intervencí 16. prosince 1918 bylo Znojmo s okolím obsazeno československými jednotkami. Následoval mohutný příliv českého úřednictva do města a s tím související odchod části Němců, zejména z řad inteligence. Tak byla dosavadní majorita německého obyvatelstva ve městě vyrovnána na poměr 1:1. V roce 1920 byl starostou města zvolen první Čech – Dr. Josef Mareš. Díky jeho uvážlivé politice širokého konsensu se podařilo soužití mezi oběma národnostmi ve městě udržet v klidných mezích. Město tehdy oficiálně navštívil prezident Masaryk. Rozvoj města v meziválečném období byl i nadále díky masivní výstavbě obytných domů dynamický, přesto se město začalo poprvé ve své historii potýkat se syndromem města na periferii. Vznik celní hranice mezi ČSR a Rakouskem, redukce provozu na Severozápadní dráze a další centralistická opatření pražské vlády do značné míry omezily vývoz tradičních znojemských komodit do rozlehlé spádové oblasti v okolí Vídně a přispěly ke zchudnutí značné části obyvatel Znojma. Tento aspekt přispěl k silné radikalizaci německého obyvatelstva, zejména po vzniku Sudetoněmecké strany.

Mnichovskou dohodou z podzimu 1938 bylo Znojmo připojeno k hitlerovské Třetí říši. To vyvolalo exodus značné části Čechu, Židů a německých antifašistů ze Znojma do okleštěného zbytku republiky. Židovská synagoga byla uzavřena a později zbořena. Ve Znojmu žilo před válkou (1930) 675 osob židovského původu. Dne 4. srpna 2016 byly ve městě položeny první znojemské kameny zmizelých, tak zvané stolpersteine pro oběti holokaustu.

S koncem druhé světové války na jaře 1945 bylo Znojmo poškozeno několika nálety sovětských a amerických bombardérů. Přímý zásah dostala budova staré radnice, velké škody utrpělo vlakové nádraží. Německá branná moc město opustila těsně před příchodem Rudé armády (8. května 1945).

S příchodem Sovětů a obnovením československé státní moci došlo k divoké fázi odsunu německého obyvatelstva z města. První vlaky po obnovené trati z vnitrozemí přivážely stovky českých novousedlíků.

Později, ve fázi organizovaného odsunu, bylo německé obyvatelstvo internováno v prostoru nuceného pracovního tábora na Pražské třídě (dnes areál Policie ČR). Ve městě také v letech 1945–1948 zasedal mimořádný lidový soud. Během vlakových transportů v roce 1946 bylo odsunuto do amerického okupačního pásma v Německu na 15 tisíc znojemských Němců. Nové obyvatelstvo přicházelo zejména z oblasti Českomoravské vrchoviny a také z Hané, Valašska a Slovácka. Jednalo se o největší etnickou proměnu v dějinách města od 13. století.

V parlamentních volbách v roce 1946 zvítězila ve Znojmě na celé čáře kandidátka Komunistické strany Československa. Po komunistickém převratu v únoru 1948 došlo k postupnému uzavření hranic s Rakouskem. Znojmo se stalo tzv. hraničářským městem, „hrází proti imperialismu“. Ve středu 21. srpna 1968 zaplavily dnešní Masarykovo náměstí sovětské tanky T-54 s bílými invazními pruhy.

Části města 

 Znojmo (k. ú. Znojmo-město, Znojmo-Hradiště a Znojmo-Louka)
 Derflice (k. ú. Derflice)
 Kasárna (k. ú. Mramotice)
 Konice (k. ú. Konice u Znojma)
 Mramotice (k. ú. Mramotice)
 Načeratice (k. ú. Načeratice)
 Oblekovice (k. ú. Oblekovice)
 Popice (k. ú. Popice u Znojma)
 Přímětice (k. ú. Přímětice)

Součástí města byly dříve i obce Dobšice, Dyje, Kuchařovice, Nový Šaldorf-Sedlešovice a Suchohrdly, které dnes tvoří Svazek obcí Znojemsko.

Obyvatelstvo

Počet obyvatel

Struktura obyvatelstva

Památky ve městě 

Ve městě Znojmě se nachází mnoho památek, z nichž jsou některé zapsány i do seznamů kulturních památek ČR. Samotné město Znojmo je městskou památkovou rezervací, ve městě se nachází i Národní kulturní památka České republiky – rotunda svaté Kateřiny z 12. století, ta je památkově chráněna z důvodu zachovalých nástěnných maleb z roku 1134, jež zobrazují přemyslovskou rodovou pověst a podobizny vládnoucích přemyslovských knížat a králů a také podobizny moravských údělných knížat. Kromě toho se ve městě nachází dalších 216 nemovitých kulturních památek Česka. Mezi nejznámější tyto památky patří znojemské kostely, kostel Nalezení svatého Kříže s dominikánským klášterem, Loucký klášter a další bývalé kláštery, měšťanské domy a další památky.

Mezi významné památky patří i znojemský hrad nad údolím Gránického potoka, rozsáhlé několikapatrové Znojemské podzemí z 13. až 17. století, Sealsfieldův kámen položený k památce spisovatele Charlese Sealsfielda či radniční věž postavená Mikulášem ze Sedlešovic. Z městských domů vynikají např. Althanský, Daunův nebo Ugartův palác.

Radnice města Znojma nabízí na svých stránkách iniciativu 77 divů Znojma, jež má podporovat turistický ruch a zobrazovat tak památky dělené do několika skupin, tyto památky jsou prezentovány na různých veletrzích cestovního ruchu či v městských tiskovinách. Rozvoji turistického ruchu po krajině i po památkách ve Znojmě a okolí také napomáhají různé cyklostezky či vinné stezky, město Znojmo podporuje několik projektů k rozvoji turistického ruchu. Ve městě Znojmě se nachází 7. zastavení trojstátní trasy poutních míst nazvané Kristkova podyjská glyptotéka.

V blízkosti historického jádra města se nachází hráz vodní nádrže Znojmo.

Zaniklé stavby 
Uvnitř kláštera klarisek stávala Loretánská kaple, založená roku 1713. Po josefinských reformách byl klášter zrušen a Santa Casa roku 1829 zbořena.

Kultura 

V roce 2005 vznikl Hudební festival Znojmo, který se od té doby rozrůstá a prodlužuje. Každý ročník je zaměřen na jiného skladatele a s tím souvisí i obměna podtitulů festivalu (Na Händela Bacha, (ne)vinná degustace Mozarta, Ludwig wein Beethoven, In vino Vivaldi). V roce 2008 vznikl jako součást Hudby Znojmo další festival, Znojmo Jazz Fest a v roce 2009 následoval VOC festival Znojmo s podtitulem „dny folkloru a originálních znojemských vín“.

Znojemské vinobraní 
Každoročně, od r. 1966 do r. 1974 a od r. 1990 až doposud, ve Znojmě probíhá Znojemské vinobraní, spojené s prodejem vína aj. produktů a kulturními akcemi. V letech 1974 až 1989 bylo Znojemské vinobraní zakázáno komunistickým režimem.

Zemědělství a vinařství 
Znojmo je proslulé nakládanými okurkami, v originálním sladkokyselém a kořeněném nálevu, jejichž pěstování na Znojemsku zavedl roku 1571 loucký opat Jiří II. Ty jsou také přísadou lokálních specialit, kterými jsou např. Znojemská roštěná či Znojemský guláš.

Díky příhodným klimatickým podmínkám se ve městě daří vinařství a ovocnářství. Dnes se město stalo opětovně centrem vinařství a cílovým místem milovníků přírody, a to zejména zásluhou Národního parku Podyjí. Znojmo je vinařskou obcí ve Znojemské vinařské podoblasti (viniční tratě Kraví hora, Načeratický kopec, Pod lesem, Třešňovka, Hajden, U sv. Urbana, Horní Leska, Křivánky, Za křížem, Gránice, Rajská zahrada, Lajtny).

Sport 
Ve městě působí fotbalový klub 1. SC Znojmo založený v roce 1953. Hraje Moravskoslezskou fotbalovou ligu (třetí ligová úroveň). Má na svém kontě i jednu sezónu v nejvyšší soutěži (2013/14). Své domácí zápasy hraje na Městském stadionu v Horním parku, který má kapacitu 2599 diváků. 
Ve městě funguje i profesionální klub ledního hokeje Orli Znojmo. V letech 2011-2020 a 2021-2022 hrál v mezinárodní rakouské hokejové lize. V sezóně 2015/16 v ní bral stříbro. V české nejvyšší soutěži strávil deset sezón (1999-2009). V ročníku 2005/06 skončil na třetím místě. Od roku 2023 působí ve druhé nejvyšší české soutěži. Své domácí zápasy hraje v Nevoga aréně s kapacitou 4800 diváků. Ke slavným hráčům minulosti patří Jiří Dopita, Petr Kaňkovský nebo Marek Uram. V sezoně 2004/05 přilákala výluka v NHL do Znojma známé hráče jako Tomáš Vokoun, Martin Havlát, Karel Rachůnek a Patrik Eliáš.

Mezi historicky nejstarší a tradiční sporty patří basketbal. V současné době se veškerá činnost tohoto oddílu soustřeďuje do TJ Znojmo, oddíl basketbalu a zaměřuje se především na práci s mládeží. Významným klubem je TJ plavání Znojmo, který vychoval 6 účastníků OH, medailisty z Mistrovství světa a Mistrovství Evropy. Mezi neúspěšnější patří Olga Šplíchalová, a vlajkonoš z OH 2004 Atény Květoslav Svoboda. Dalším významnějším klubem ve Znojmě je florbalový TJ Znojmo Laufen CZ, který v letech 2008–2010 a 2017–2019 hrál nejvyšší soutěž mužů a od roku 2019 hraje 1. ligu. Klubem, který hraje extraligu a má základnu ve Znojmě, je i korfbalový klub TJ Znojmo, oddíl korfbalu. Ve městě působí také dva vodácké oddíly, a to TJ Znojmo – Oddíl kanoistiky a Vodácký oddíl Neptun. Vodácký oddíl Neptun provozuje od roku 2010 Centrum volnočasových aktivit Stará Vodárna, a to v rámci dotačního programu Evropské unie.

Od roku 2009 ve Znojmě také působí tým amerického fotbalu TJ Znojmo Knights, který je od roku 2012 členem ČAAF.

Fotogalerie

Osobnosti

Rodáci 
 Pavel Balík (1950–2017), starosta Znojma (1994–2006), poslanec, radní
 Marta Bayerová (* 1956), senátorka, zastupitelka
 František Julián von Braida (1654–1729), kanovník
 Johann Brantner (1827–1904), starosta Znojma, obchodník
 Pavel Brunclík (* 1950), fotograf
 Anton Buchberger (1792–1880), poslanec Moravského zemského sněmu, první starosta Znojma
 Tomáš Cihlář (* 1987), fotbalista
 Marta Dancingerová (* 1991), herečka
 Jiří Drápela (* 1946), poslanec České národní rady a Poslanecké sněmovny, geneaolog
 Jan Tomáš Fischer (1912–1957), sochař, medailér
 Milan Fridrich (* 1979), florbalista
 David Gránský (* 1992), český zpěvák a herec
 Michael Grübler (1814–1885), poslanec Říšské rady a Moravského zemského sněmu, místní zastupitel
 Johann Haase (1837–1904), poslanec Říšské rady, Moravského zemského sněmu, starosta Znojma, obchodník
 Lubomír Emil Havlík (1928–2000), historik
 Antonín Hladký (1926–2005), kněz, politický vězeň
 Miroslav Hrabě (* 1981), herec
 Jan Hrnčíř (1910–1967), účastník československého zahraničního odboje během druhé světové války, pilot 311. československé bombardovací peruti RAF
 Vlastimil Hrubý (* 1985), fotbalový brankář
 Veronika Chmelířová (* 1986), modelka, II. vicemiss ČR 2007
 Anton Jungnickl (1814–1886), lesník, starosta Znojma
 Julie Jurištová (* 1955), herečka
 Ondřej Kacetl (* 1990), hokejový brankář, vítěz extraligy ledního hokeje
 Pavel Kafka (* 1949), diplomat, podnikatel
 Zbyšek Kaššai (* 1962), lékař, bývalý starosta Znojma
 Robert Knebl (* 1979), sociální pedagog, streetworker a sociální pracovník
 Emil Kotrba (1912–1983), malíř, grafik
 Kamila Kopřivová, rabínka
 Hugo Lederer (1871–1940), německý sochař
 Jan Leitner (* 1953), atlet (skok do dálky)
 Bohuš Pavel Alois Lepař (1854–1927), právník, novinář, spisovatel
 Steve Lichtag (* 1954), režisér, cestovatel, spisovatel
 Mojmír Melan (1922–2000), kněz, kanovník
 František Novotný (* 1964), houslista
 Dušan Němec (1928–2001), český mineralog, geochemik a petrolog
 Eduard Oberwimmer (1845–1923), hoteliér, poslanec Moravského zemského sněmu
 Michal Ordoš (* 1983), fotbalista
 Jiří Orság (* 1989), vzpěrač, mistr Evropy
 Jan Otruba (* 1983), režisér, scenárista, kameraman, producent
 Jaroslav Peška (* 1960), archeolog, pedagog
 Daniela Písařovicová (* 1978), moderátorka
 Leopold Pokorný (1904–1937), interbrigadista, funkcionář
 Viliam Poltikovič (* 1958), dokumentarista, spisovatel
 Martina Preissová (* 1975), herečka
 Petr Rajnoha (* 1974), varhaník, cembalista
 Gerard Radnitzky (1921–2006), německo-švédský humanitní vědec
 Petr Rosol (* 1964), hokejista
 Bohumil Samek (1932–2022), historik
 Libor Sečka (* 1961), diplomat, velvyslanec
 Jitka Schneiderová (* 1973), herečka
 Petr Spilka (* 1952), poslanec Sněmovny lidu Federálního shromáždění ČR, tiskový mluvčí JEDU
 Květoslav Svoboda (* 1982), plavec, vlajkonoš české výpravy na LOH 2004
 Jana Šilerová (* 1950), duchovní a biskupka Církve československé husitské
 Pavel Švanda (* 1936), spisovatel, emeritní profesor JAMU
 Ladislav Tondl (1924–2015), logik, profesor Masarykovy univerzity, filozof
 Matouš Trmal (* 1998), fotbalový brankář
 Karel Veselý (* 1976), hudební publicista
 František Vicena (1933–1984), herec, pedagog
 Jaromír Volný (* 1946), senátor
 Josef Wandrasch (1804–1874), lékárník, starosta Znojma
 Záviš (zpěvák) (* 1956), zpěvák, písničkář a básník

Další osobnosti 

 Jindřich Bartoš (* 1955), monsignore, papežský kaplan
 Miroslav Donutil (* 1951), herec, moderátor, bavič a zpěvák
 Anton Glasner (1802–1871), pojišťovací živnostník, starosta Znojma, poslanec Moravského zemského sněmu
 Josef Glaßner (1810–1890), továrník, starosta Znojma
 Mikolas Josef (* 1995), písničkář, producent, zpěvák
 Jiří Kacetl (* 1976), historik, zastupitel města Znojma
 Karel von Kopal (1788–1848), c. k. plukovník, hrdina napoleonských válek a války proti Piemontu 1848
 Rudolf Krautschneider (* 1943), publicista, ilustrátor, námořník a dobrodruh
 Adam Plachetka (* 1985), operní pěvec
 Charles Sealsfield (1793–1864), spisovatel
 Jan Vlk (1822–1896), právník, buditel a básník

Partnerská města 
  Chrudim, Česko
  Nové Zámky, Slovensko
  Ružinov (místní část Bratislavy), Slovensko
  Strzegom, Polsko
  Pontassieve, Itálie
  Trento, Itálie
  Torgau, Německo
  Retz, Rakousko
  Makarska, Chorvatsko

Odkazy

Reference

Literatura 
 
 
 FILIP, Aleš; KLÍMA, Bohuslav, KOZDAS, Jan; ČERNÁ-ŠEVČÍKOVÁ, Iveta; STARÁ-OBERREITEROVÁ, Jana: Znojmo-od středověku po moderní dobu. Brno, K-public 2012.

Související články 
 Městská autobusová doprava ve Znojmě
 Okresní soud ve Znojmě
 Gymnázium Dr. Karla Polesného
 Židovský hřbitov ve Znojmě
 Děkanát Znojmo
 Heilwida
 Seznam kamenů zmizelých ve Znojmě

Externí odkazy 
 
 
 
 
 
 Znojmo – oficiální stránky města (občan)
 Znojmo – oficiální stránky města (turista)
 Propagační film města Znojma 2013
 Propagační film Znojmo – město s přívlastkem
 Hradiště sv. Hypolita (jinak též Znojmo – Hradiště)
 Záznamy z jednání Zastupitelstva města Znojma
 Klub přátel znojemské rotundy

 
Města v okrese Znojmo
Obce v okrese Znojmo
Okresní města v Česku
Bývalá krajská města v Česku
Obce s rozšířenou působností
Obce s pověřeným obecním úřadem
Města s moravskou orlicí ve znaku
Místní části ve Znojmě
Znojemská vinařská podoblast
Sídla v Jevišovické pahorkatině
Městské památkové rezervace v Jihomoravském kraji
Sídla na Dyji
Města na Moravě