Bakonyszentkirály

Bakonyszentkirály (németül Deutschkönigsdorf) község Veszprém vármegyében, a Zirci járásban.

Fekvése 
A Bakony északi részén, Zirctől 12 kilométerre északra, a Dudar- és az Aranyos-patak mentén terül el. A településen áthalad észak-déli irányban a 82-es főút, amelyről itt két alsóbbrendű útra is letérhetünk: kelet felé a 8219-es úton Csesznek, Bakonyoszlop és Dudar irányába, nyugat felé, a 83 107-es úton pedig Bakonyszentlászló, Bakonygyirót és Románd irányába. Rövid szakaszon érinti az északnyugati határszélét a Réde községet kiszolgáló 8217-es út is.

Története 
A környék már az őskorban is lakott volt. A közeli Zöröghegyen két őskori földvármaradvány található. A rómaiak és az avarok is lakták a területet. Fontos hadiutak keresztezték itt egymást: egy É-D és egy Ny-K irányú. A közelben római útmaradványokat találtak.

Bakonyszentkirály két község egyesítéséből keletkezett 1926-ban. Addig Magyarszentkirályt és Németszentkirályt önálló községekként tartották számon.
Magyarszentkirály - 1392-ben Zenthkyral, 1787-ben Magyarszentkirály, 1900-ban Bakonymagyar-szentkirály - Csesznektől északra, a vár szomszédságába települt. Nevének „Magyar" megkülönböztető jelzőjét a 18. század második felében kapta, amikor határában felépült Németszentkirály.

A község védőszentjéről, Szent István királytól kapta a nevét, akit a középkorban Szent Király néven is tiszteltek. Árpád-kori első templomának romjai ma is láthatóak a református parókia kertjében.
Területe az Árpád-korban királyi várföld, majd évszázadokon át a cseszneki uradalom tartozéka. A cseszneki vár tartozékaként eredetileg a gróf Cseszneky család volt a vidék ura, majd a Garai, Szapolyai, enyingi Török s galánthai Esterházy családok következtek. Portáinak 15 százalékán élt adófizető paraszt 1531-ben.

Magyarszentkirály lakossága korán a református hitre tért. Csesznekkel együtt alkottak egy egyházközséget. A török időkben többször néptelenedett el a falu. Csak 1690 után - Csesznek végvár jellegének megszűntével - telepedett le néhány család.

Németszentkirály 1769-ben keletkezett Magyarszentkirály határában. 1890-ben Bakonynémetszentkirály. Római katolikus vallású német lakosságát Esterházy Gábor földesúr telepítette le. Valamennyien zsellérek voltak, akik urasági házakban laktak és ezek után cenzust fizettek. 1828-ban 33 házas, kilenc hazátlan zsellér és kilencvenhárom 18-60 év közötti adózó élt itt. Az alig 162 holdas terméketlen határból nem tudott megélni lakossága.
Közigazgatásilag a községhez tartozik a hajdan szebb napokat látott Hajmás-puszta. Az itt élő családok a Kisbéri Állami Gazdaságban dolgoztak 1968-ban. A híres kisbéri ménest 1964-ben számolták fel. Üszőtelep és juhászat működött a pusztán. Ma már egyik sem létezik.

A háború előtt özvegy Niczky Pálné és Esterházy Pál birtokolta a határ 1200 holdját. A II. világháborút követően az egykori cselédek és kisbirtokosok között osztották fel a földbirtokosok földjét. A volt cselédek korábban tanyákon éltek. Faggyúzsírt égettek lámpa és gyertya helyett. Egy-egy cselédlakásban négy család is szorongott, 1945 után a tanyák népe beszállingózott a környék falvaiba.

Közös körjegyzőségben működő községei Bakonyoszlop és Csesznek. A község határában a Dudar- és az Aranyos-patakok folydogálnak. Nagy vegyes erdők koszorúzzák a falut. Bakonyszentkirálynak 1025 lakosa volt 1989-ben. Külterületi helyei: Hajmás-puszta, Sövénykút.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Burján István (független)
 1994-1998: Dr. Matykóné Szántó Mária (független)
 1998-2002: Huszár Zoltán (független)
 2002-2006: Csillag Zoltán (független)
 2006-2010: Csillag Zoltán (független)
 2010-2014: Csillag Zoltán (független)
 2014-2019: Csillag Zoltán (független)
 2019-től: Csillag Zoltán (független)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 79,2%-a magyarnak, 1,1% németnek mondta magát (20,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,7%, református 21,1%, evangélikus 1%, felekezeten kívüli 2,5% (26,8% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Millenniumi emlékkő
 Szabó Sándor-emléktábla
 Szent István-szobor
 Református templom

Jegyzetek

Források 
 Története szakasz: Turai Lajos: Hűség a Bakonyhoz

További információk 

 Zirci kistérség honlapja

Veszprém megye települései
Veszprém vármegye települései