Szobrászat

A szobrászat (görög eredetű szóval: plasztika) a képzőművészet egyik legismertebb, hagyományos ága. Termékei, a szobrok szilárd anyagokból formált teljes, háromdimenziós térbeli kiterjedésű („körüljárható”) műalkotások.

Átmeneti művek 

Jellemzően átmeneti, a festőművészet kétdimenziós ábrázolásmódjához közelítő alkotások az alapból csak részlegesen kiemelkedő domborművek (reliefek):
 a síkba illeszkedik (leginkább csak abba bekarcolt vonalak együttese a síkdombormű;
 a térbeliség felé halad az alapsíkból enyhén kiemelkedő féldombormű;
 az ennél jobban, az alakok mintegy fele magasságáig kiemelkedő alkotásokat közönségesen (jelző nélkül) domborműnek nevezzük;
 közel háromdimenziós, plasztikus, csaknem önálló szobornak hat a magasdombormű.
Az építészet felé vezetnek át a különböző formájúra alakított épületszerkezeti elemek:

 oszlopok,
 kariatidák,
 vízköpők stb.
Az ötvösség (ötvösművészet) felé vezető átmeneti forma az éremművészet (érmészet).
Csak neve alapján rokonítható, de nem ebbe a kategóriába tartozik a hang- és a fényszobrászat.

Megformálás 

A megformálás módja szerint a szobor lehet:
 faragott,
 öntött vagy
 mintázott.
Hagyományosan megkülönböztették a képlékeny (plasztikus) anyagokból (agyag, viasz, plasztilin stb. mintázott szobrokat (plasztikákat), a  kemény kőből faragottaktól; utóbbiakat a latin eredetű sculptura (németül Bildhauerei) szóval jelölték. Mára ez a különbségtétel megszűnt; a kifejezések eredeti jelentése elhomályosult.

A szobrok hagyományos anyagai 

 kemény kő (faragott szobrok):
 homokkő
 mészkő
 márvány
 bazalt
 gránit
 alabástrom
 jade
 plasztikus anyagok (mintázott szobrok):
 agyag
 viasz
 marcipán
 növényi és állati eredetű anyagok (faragott szobrok)
 fa
 csont
 elefántcsont
 különféle szarvak és tülkök
 égetett szobrok:
 porcelán
 terrakotta
 pirogránit
 fémek (öntött szobrok):
 vas
 réz
 bronz
 ezüst
 arany
 épületburkolatok (burkolatdíszek)
 stukkó
 papír

Kortárs anyagok 
Bármely szerves és szervetlen anyag, ipari termék.

 környezet (természet)
 műanyagok, és más szintetikus anyagok
 textília
 fémek
 alumínium
 higany
 huzal
 üveg
 homok
 víz, jég, hó
 léggömb
 folyadékkristály
 fagyott vér, elpusztult állatok
 talált tárgyak

Története 
Az első fennmaradt szobrokat az őskorban mintázták, illetve faragták agyagból, kőből vagy elefántcsontból. A feltételezések szerint ezek kultikus tárgyak, valószínűleg termékenységszimbólumok lehettek. Ugyancsak kultikus szerepet tulajdonítanak az ősi domborműveknek, valamint a festőművészet felé átvezető sziklarajzoknak, szikla- és barlangfestményeknek. Az első szakrális szobrokat az újkőkorszakban állították a kultuszhelyek oltáraira.

Az első színvonalas, komoly művészi igénnyel és ízléssel, illetve kialakult hagyománnyal megformált szobrokat a folyamvölgyi civilizációk (Mezopotámia és Egyiptom) emlékei közt találjuk. Egyiptomban a domborművek jutottak nagyobb szerephez, az önálló szobrok többsége kisplasztika.

A klasszikus görög szobrászat fő funkciója az épületek díszítése volt.

Európában a görögök fogalmazták meg a kompozíciók kialakításának elvi módszereit rögzítő első arányrendeket (Polükleitosz) és tipizálták a mozgások harmonikus egyensúlyát segítő beállításokat.

A hellenisztikus művészet eltávolodott a klasszikus rendtől; a művek témái mind gyakrabban lettek naturalista portrék, életképek, frivol, illetve groteszk jelenetek.

A római szobrászat a görög és az etruszk művészet hagyományait asszimilálta. Általában az ókori és így a római szobrokat is rendszerint többszínűre festették; az újkori szobrok többnyire monokróm jellegűek és ha nem azok, gyakran az se festés eredménye. A középkor óta leginkább a beltéri faszobrokat (volt) szokás festeni; ennek praktikus funkciója a fa védelme.

Az ókeresztény művészet megtartotta az ábrázolás egész alakos jellegét, de szakított a szobrok körüljárhatóságának hagyományával, és a frontálisan komponált figurákat többnyire valamilyen falfelület elé állította. Főleg bibliai alakokat ábrázoltak.

A népvándorlás korában figyelemre méltók a gazdagon díszített ornamentális állatfigurák. A középkor ábrázolásmódja eltávolodott az antik hagyományoktól; azok csak a bizánci művészetben éltek tovább. A romanika idején a szobrokat főleg épületek, azon belül is kiváltképp templomok díszítésére használták. A gótika idejétől ezeket a szobrokat többnyire fülkékbe állították, ezzel is erősítve a kompozíció frontális jellegét — ábrázolásmódjuk viszont egyre realisztikusabb lett.

A realisztikus és egyúttal körüljárható szobrok divatját a reneszánsz szobrászat hozta újra divatba. Új műfajként jelent meg a mázas terrakotta

A reneszánsz egyensúlyra és harmóniára törekvése után a barokk művészetére a dinamizmus, a rokokóéra a könnyedség jellemző. Kiváltképp dinamikusak a spanyol barokk jellegzetes figurái, a festett faszobrok.
A klasszicizmus hűvös, tiszta formaeszménye mellett a romantika alapvetően dinamikus volt, de mindkét irányzat törekedett a monumentalitásra. Ennek megfelelően a 18. és a 19. század közepe közötti időszak fő szobortípusa az emlékmű volt. A 19. század végének realizmusa hamarosan naturalizmusba csapott át. Ezt a századelőn (a 20. század elején) avantgárd irányzatok váltották fel; közülük kiemelendő a futurizmus és a kubizmus.

Ettől fogva egységes szobrászati ízlésről stílusról nem beszélhetünk; a modern művészetben a téma kifejezésének igényét mindinkább az „eredetiség”, a művész önkifejezésének igénye váltotta fel.

Fajtái a szobor rendeltetése szerint 

1. Monumentális szobrászat (emlékművek, épületszobrok)

2. Szakrális szobrászat

3. Díszítő szobrászat (önálló műalkotásokat hoz létre alapvetően dekoratív céllal)

4. Zsánerszobrászat

5. Kisplasztika

Galéria

Kőfaragás

Kapcsolódó cikkek 

 Képzőművészet
 Festőművészet
 Éremművészet
 Szobrászművész
 Albánia szobrászata
 Gyökérszobrászat
 Textilszobrászat

További információk 

 ModernArts & ModernSculpture.com – Muzeális minőségű kortárs szobrok
 www.sculptor.org
 www.sculpture.org
 Kozterkep.hu – közösségi köztéri szobor adatbázis
 Traces – Nemzetközi kőszobor magazin
 Az Itáliai szobrászat!
 Szobrászat.lap.hu – linkgyűjtemény
 Éremművészet.lap.hu linkgyűjtemény
 Ételszobrászat.lap.hu – linkgyűjtemény
 Kis budapesti szoborkörút

Magyar szobrászművészek honlapjai 
 Fazakas Sándor
 Friedrich Ferenc 
 Harasztÿ István
 Kalmár János
 Lugossy Mária
 Restyánszki Attila
 idősebb és ifjabb Szlávics László
 Szöllőssy Enikő
 Wagner Nándor

Jegyzetek

Források