Balatonboglár

Balatonboglár (németül: Sankt Egidi) város Somogy vármegyében, a Fonyódi járásban. A Balaton déli partján, Balatonlelle és Fonyód között található. Mintegy 6000 lakossal, egy kis kikötővel és vasútállomással is rendelkezik. A strandröplabdapályákkal rendelkező réti strand és minigolfpálya mellett vízibicikli-kölcsönzésre is lehetőség van a nyaralók és vendégek számára. Itt van a Balatonboglári borvidék hivatalos központja, és gyakran "a szőlő és bor városának" is nevezik. A Xantus kilátó, a város szimbóluma, domb tetején található, éjszaka jól megvilágított. Nevét Xantus János-ról kapta.

A második világháború alatt egy lengyel egyetem és egy líceum működött a településen - egyedülálló Európában. Abban az időben számos francia hadifogoly érkezett ide, akik a német táborok elől menekültek el. 2000 óta létezik közösségi partnerség a baden-württembergi Bönnigheimel. 
1979 és 1991 között Balatonlellével együtt egyetlen települést alkotott Boglárlelle néven.

Fekvése 
Balatonboglár a Balaton déli partján fekszik, Balatonlelle és Fonyód városokkal szomszédos; a legközelebbi települések között említhető még Ordacsehi is. Központján kelet-nyugati irányban a 7-es főút halad végig, amit ezen a szakaszon, a lakott területeken kívül, azoktól néhány kilométerre délre folyamatosan kísér az M7-es autópálya is. Lengyeltótival (és azon keresztül Somogy megye délebbi településeivel) a 6711-es út köti össze, ez vezet végig a városhoz tartozó Szőlőskislakon is. A hazai vasútvonalak közül a településen a (Budapest–)Székesfehérvár–Gyékényes-vasútvonal halad át, amelynek egy állomása van itt, Balatonboglár vasútállomás.

Városrészek 
A város  a vasúttól északra elterülő üdülő övezetre, a keleti részen fekvő Császtára, a Vár- és Kápolna dombokra, a kaposvári út körül elhelyezkedő lakó- és ipari területekre, a nyugati részen található lakó- és üdülőövezetre (Jankovich-telep) , valamint Szőlőskislak társközségre tagolható.

Története 
A Balaton környéke mintegy 6000 éve népes. Balatonboglárt 1211-ben említik először egy dokumentumban.  A hely a 19. század vége óta a Balaton egyik legnagyobb üdülőközpontjává nőtte ki magát, így 1904-ben megalapították az első fürdőklubot Balatonbogláron. 1912-ben a várost gyógyfürdőnek nyilvánították. Körülbelül ekkor épült meg az új kikötő, amely ma a Balaton egyik legnagyobb vitorlás kikötője.

1940 és 1944 között itt épült fel és működött a Lengyel Gimnázium és Líceum, amely a lengyel menekültek gyermekeinek képzését szolgálta. Az iskola vezetője Varga Béla katolikus pap, a Nemzetgyűlés későbbi elnöke volt. Az iskola a magyarországi lengyelek fontos emléke, illetve emlékhelye.

1979. január 1-jével Balatonlellével összevonták, Boglárlelle néven, mely 1986. január 9-én városi rangot kapott. A rendszerváltás után helyi népszavazás alapján került sor a két település újbóli önállósodására, 1991-től.

Az 1932-ben épült katolikus templom képezi a város központját. A legrégebbi megőrzött építészeti emlék az 1835 -ben épült klasszicista kastély, ma az állami pincészet központját képezi.

1987 óta a hely a bor és a szőlő nemzetközi városa. BB - Balatonboglári Borgazdasagi Rt. A dél-balatoni régió legnagyobb bortermelő vállalata.

Közélete

Polgármesterei
 1991-1994: 
 1994-1995: Dr. Kovács Miklós (független)
 1996-1998: 
 1998-2002: Sós Zoltán (független)
 2002-2006: Dr. Kovács Miklós (független)
 2006-2010: Dr. Kovács Miklós (független)
 2010-2014: Mészáros Miklós (Fidesz-KDNP)
 2014-2019: Mészáros Miklós (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Mészáros Miklós (Fidesz-KDNP)

A rendszerváltást követő első önkormányzati választás idején, 1990-ben Balatonboglár nem volt önálló település, Balatonlellével összevontan működött, Boglárlelle néven, városi rangban. Boglárlelle polgármesterének 1990 őszén dr. Kovács Miklóst választották, ő a szétválás után Balatonboglár polgármestere maradt, Balatonlellén pedig ezt követően időközi polgármester-választást kellett tartani.

A településen 1996. március 31-én időközi polgármester-választás zajlott.

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,5%-a magyarnak, 2,5% németnek, 0,2% lengyelnek mondta magát (16% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 54,7%, református 5,2%, evangélikus 2,6%, görögkatolikus 0,4%, felekezet nélküli 8,8% (27% nem nyilatkozott).

Turisztikai értékei 
Az átutazó legelőször a Gömbkilátót pillantja meg Várdombon. A domb egész évben nyugalmas és közkedvelt kirándulóhely. A kilátó esti kivilágítása a távolabbi veszprémi partokról is látható. A Várdombon a nyolcvanas években számtalan nyári rendezvény vonzott nagyobb tömegeket, rendelkezett szabadtéri színpaddal, impozáns pergolával. A domb tövében található a Hétház utca, amely a város legelső villanegyede volt. A város főutcáján – a Dózsa György út mentén – a posta klasszicista épületét láthatja az átutazó. A régi üzletsorok helyén az utóbbi években elegáns üzleti negyed épült. Fonyód felé haladva balra még fellelhetők Balatonboglár régi fényét felidéző polgári villák. Az új bevásárló központtal szemben a többször átépített vasútállomás épülete tűnik fel. A Balatonbogláron tartósan időző üdülő és kiránduló vendég számára a város sokszínű arcát mutatja.

Több évtizede nyaranta tömegeket vonz Balatonboglárra az is, hogy itt van a Balaton-átúszás végpontja.

Híres balatonbogláriak 
 Bagó Bertalan rendező
 Epres Attila színész
 Nádorfi Lajos operatőr, fotóművész
 Nyírő Beáta színésznő
 Somlyó György költő, író, esszéíró, műfordító
 Szabó Éva keramikus, porcelántervező művész
 Takács Sándor repülőgép-pilóta
 Urányi János olimpiai bajnok kajakozó

Nevezetességei 

 Római katolikus templom, 1931–32. (műemlék) – tervezte: Dr. Kotsis Iván műegyetemi tanár), építtette: Varga Béla akkori plébános, később képviselő, a Nemzetgyűlés egykori elnöke, a lengyel iskola alapítója)
 Művelődési ház, a háború alatt lengyel iskolának helyt adó épület
 Evangélikus templom (tervezte: Nagy Tamás)
 „Vörös” kápolna (műemlék)
 „Kék” kápolna (műemlék)
 Gömbkilátó
 Teleki Pál miniszterelnök bronzszobra (állítva: 2005-ben)
 Varga Béla „Nemzeti Sírhelye” (helyreállítva: 2005-ben)
 Hajókikötő (az első balatoni kompjárat kikötője)
 Bárány-kúria
 Ágoston-Madách-kastély

Képek

Borházak és pincészetek 
  Balatonboglári Borgazdasági Zrt.
  Balaton-környéki borosgazdák
  Balatoni Szőlőskert Szövetkezet Pince
  Balla Pince (Balatonkeresztúr)
  Bormanufaktura Szőlő és Borgazdaság
  Bujdosó Szőlőbirtok és Pincészet
  Buzássy Pince (Balatonlelle)
  Chapel Hill
  Conrads Bioborászat
  Dél-Balatoni Borút Egyesület
  Dorner Pince
  Hujber Pince Balatonboglár
  Ignáczy Borpince
  Illés Gyula és Fiai Családi Pincészet
  Katona Borház
  Kékfrankos pince
  Kishegyi Pince (Balatonlelle)
  Koltai Pince
  Konyári Pincészet
  Légli Szőlő és Bortermelő Kft.
  Miklós Pince
  Opperheim Pince (Dél-Balaton)
  Országh Pince (Balatonlelle)
  Öregbaglas Rt., Kéthely
  Pócz pincészet (Balatonlelle)
  Rádpusztai Lovascentrum – Balaton Pince
  Szent Anna Borház
  Szent Donát Pince
  Szent Donatus pincészet (Balatonlelle)
  Szent Kristóf Pincészet
  Szentpály Pincészet
  Topos Pince
  Treffpunkt GAR 2000 Kft.- Zamárdi
  Trunkó Pincészet
  Vitalit Kft.
  BB Borház Kft.

Jegyzetek

További információk 

 Balatonboglár Önkormányzatának honlapja
 622. Gaál Gaszton cserkészcsapat - Balatonboglár
 Varga Béla Kulturális Központ
 Balatonboglári zsidótemető

Kapcsolódó szócikkek 

 
Somogy vármegye települései
Magyarország városai
Somogy megye települései
Balaton-parti települések, településrészek