Grigore Vieru

Grigore Vieru () a fost un poet român din Republica Moldova. În 1993 a fost ales membru corespondent al Academiei Române.

Biografie 
Grigore Vieru s-a născut în data de 14 februarie 1935, în satul Pererîta, județul Hotin, Regatul României (astăzi raionul Briceni, Republica Moldova), în familia lui Pavel și Eudochia Vieru, născută Didic. A absolvit școala de 7 clase din satul natal, în anul 1950, după care urmează școala medie din orașul Lipcani, pe care o termină în 1953.

În anul 1957 debutează editorial (fiind student) cu o plachetă de versuri pentru copii, Alarma, apreciată de critica literară. În 1958 a absolvit Institutul Pedagogic „Ion Creangă” din Chișinău, facultatea Filologie și Istorie. Se angajează ca redactor la redacția numită revista pentru copii „Scînteia Leninistă”, actualmente „Noi”, și ziarul "Tînărul leninist", actualmente "Florile Dalbe" .

La 8 iunie 1960 se căsătorește cu Raisa Nacu, profesoară de limba română și latină, și se angajează ca redactor la revista „Nistru”, actualmente „Basarabia”, publicație a Uniunii Scriitorilor din Moldova. Între anii 1960–1963 a fost redactor la editura „Cartea Moldovenească”.

A fost un oaspete des al „Căsuței Poeziei” din satul Cociulia, raionul Cantemir. Tot aici scrie celebra carte pentru preșcolari „Albinuța”.

Anul 1968 aduce o cotitură în destinul poetului, consemnată de volumul de versuri lirice Numele tău, cu o prefață de Ion Druță. Cartea este apreciată de critica literară drept cea mai originală apariție poetică. În chiar anul apariției devine obiect de studiu la cursurile universitare de literatură națională contemporană. Trei poeme din volum sunt intitulate: Tudor Arghezi, Lucian Blaga, Brâncuși, iar alte două sunt închinate lui Nicolae Labiș și Marin Sorescu. Asemenea dedicații apar pentru prima oară în lirica basarabeană postbelică.

Grigore Vieru a fost membru PCUS din anul 1971.

În 1973, Grigore Vieru trece Prutul în cadrul unei delegații de scriitori sovietici. Participă la întâlnirea cu redactorii revistei „Secolul 20”: Dan Hăulică, Ștefan Augustin Doinaș, Ioanichie Olteanu, Geo Șerban, Tatiana Nicolescu. Vizitează, la rugămintea sa, mănăstirile Putna, Voroneț, Sucevița, Dragomirna, Văratec. Se întoarce la Chișinău cu un sac de cărți. Mai târziu poetul face următoarea mărturisire: 

În anul 1974 scriitorul Zaharia Stancu, președintele Uniunii Scriitorilor din România, îi face o invitație oficială din partea societății Uniunii, căreia poetul îi dă curs. Vizitează Transilvania, însoțit de poetul Radu Cârneci. În 1977, iarăși la invitația Uniunii Scriitorilor din România vizitează, împreună cu soția, mai multe orașe din România: București, Constanța, Cluj-Napoca, Iași.

În 1988, i se acordă cea mai prestigioasă distincție internațională în domeniul literaturii pentru copii: Diploma de Onoare Andersen.

La sfârșitul anilor '80, Grigore Vieru se găsește în prima linie a Mișcării de Eliberare Națională din Basarabia, textele sale (inclusiv cântecele pe versurile sale) având un mare rol în deșteptarea conștiinței naționale a românilor din Basarabia. Vieru a fost unul dintre fondatorii Frontului Popular din Moldova și se află printre organizatorii și conducătorii Marii Adunări Naționale din 27 august 1989. A participat activ la dezbaterile  sesiunii a XIII-a a Sovietului Suprem din RSSM în care se votează limba română ca limbă oficială și trecerea la grafia latină.

Decesul 
Pe 16 ianuarie 2009, Vieru a suferit un grav accident de circulație și a fost internat la Spitalul de Urgență din Chișinău. Grigore Vieru s-a aflat într-o stare critică cu politraumatism, traumatism cranio-cerebral închis, contuzie cerebrală, traumatism toracic închis, contuzia cordului și a plămânilor și contuzia organelor abdominale, având șanse minime de supraviețuire. Accidentul rutier a avut loc în noaptea de 15 spre 16 ianuarie, ora 01:30 pe traseul R-3 Chișinău–Hîncești–Cimișlia–Basarabeasca. La volanul autoturismului se afla Gheorghe Munteanu, artist emerit al Republicii Moldova și director adjunct al Ansamblului de dansuri populare „Joc” din Chișinău, aflat într-o stare mai ușoară.

A încetat din viață în data de 18 ianuarie a aceluiași an, la exact două zile după accident în Spitalul de Urgență din Chișinău, în urma unui stop cardiac din care nu a mai putut fi resuscitat.

Posteritate  

Grigore Vieru a fost înmormântat pe 20 ianuarie 2009, la Chișinău, în cimitirul central din strada Armeană. La înmormântare au asistat câteva zeci de mii de oameni, diviziile lui Grigore Vieru, cum le-a denumit profesorul Dan Dungaciu într-un articol. Chișinăul nu mai cunoscuse funeralii de asemenea proporții de la înmormântarea soților Doina și Ion Aldea Teodorovici. Ziua de 20 ianuarie 2009 a fost declarată zi de doliu în Republica Moldova, la ora 10:00 întreaga republică ținând un moment de reculegere.

Grigore Vieru a fost decorat post-mortem cu Ordinul Național „Steaua României” în grad de Mare Cruce.

Câteva școli din Republica Moldova, un bulevard din Chișinău și o stradă din Iași poartă numele lui Grigore Vieru.  Pe 11 februarie 2010, cu trei zile înainte de ziua sa de naștere, a fost instalat bustul poetului în Aleea Clasicilor. De asemenea, o stradă din Buzău îi poartă numele.

Momente din viața lui Vieru 

 În volumul de poezii pentru copii Trei iezi, ieșit de sub tipar în 1970, se găsea și poezia Curcubeul, în care Vieru, prin metafora curcubeului cu trei culori, elogia drapelul tuturor românilor. Peste câteva zile de la difuzare, cenzura sovietică a retras cartea din librării, dând-o la topit, iar autorul a fost acuzat de diversiune.
 Tot în 1970, apare și Abecedarul, elaborat de Vieru în colaborare cu scriitorul Spiridon Vangheli. De pe acest manual, modificat întrucâtva de-a lungul timpului, învață și astazi micii basarabeni în clasa I. În 1989, tot Vieru și Vangheli au realizat varianta în grafie latină a Abecedarului.
 Vieru a scris, printre multe altele, versurile pentru coloana sonoră a filmului cu desene animate Maria Mirabela, iar poezia lui Vieru Dragă Otee a fost pusă pe muzică și interpretată de Iurie Sadovnic. Ulterior, piesa a fost preluată și de Zdob si Zdub.
 În 1988 în ziarul Literatura și arta din Chișinău a apărut primul text cu grafie latină din Basarabia postbelică. Autor - Grigore Vieru.
 În iunie 1989, obținând aprobarea autorităților sovietice de a publica săptămânalul Literatura și arta în grafie latină, redactorii ziarului s-au pomenit că în toată Moldova Sovietică nu există nicio mașină de scris cu litere latine, în afară de cea de la Academia de Științe din RSSM și de una aparținând profesorului Iulius Popa de la Bălți. În aceste condiții, Grigore Vieru și redactorul-șef de la Literatura și arta, Nicolae Dabija, merg la București pentru a obține o mașină de scris pentru ziar. Autoritățile române tărăgănează răspunsul, iar anticariatul din care puteau să cumpere o astfel de mașină este închis în acele zile din motive tehnice. Vieru și Dabija sunt ajutați însă de preotul Vasile Țepordei, care le aduce la gară o pungă în care se află cele 31 de semne metalice ale alfabetului latin, tăiate de acesta din propria mașină de scris. La Chișinău, semnele latine sunt sudate la o mașină de scris în locul celor chirilice, astfel că Literatura și arta devine primul ziar din Basarabia care începe să iasă sistematic în grafie latină.
 În 1994 neo-comuniștii din Partidul Democrat Agrar, ajunși la putere în Moldova, renunță la imnul de stat Deșteaptă-te, române și le propun poetului Grigore Vieru și compozitorului Eugen Doga să compună versurile și, respectiv, muzica pentru un nou imn. Ambii refuză. Grigore Vieru scrie în Literatura și arta următoarele: 
 În 1964 Vieru publică în revista Nistru poemul Legământ, dedicat lui Mihai Eminescu. Poemul începe cu versurile: 
 După 45 de ani, poetul moare în urma unui accident de mașină, care are loc în noaptea de pe 15 spre 16 ianuarie 2009, la întoarcerea de la o ceremonie de omagiere a lui Eminescu.
 Epitaful pe care și l-a ales Vieru:

Operă 
 1957 - Alarma (versuri pentru copii)
 1958 - Muzicuțe (versuri pentru copii)
 1961 - Făt-Frumos curcubeul și Bună ziua, fulgilor!  la editura „Cartea Moldovenească”
 1963 - Mulțumim pentru pace (versuri) și Făgurași' (versuri, povestiri și cântece).
 1964 - Revista „Nistru” publică poemul Legământ, dedicat poetului nepereche Mihai Eminescu.
 1965 - Versuri pentru cititorii de toate vârstele, prefațat de Ion Druță pentru care i se acordă Premiul Republican al Comsomolului în domeniul literaturii pentru copii și tineret (1967).
 1967 - Poezii de seama voastră (editura „Lumina”)
 1968 - Bărbații Moldovei,  cu o dedicație pentru „naționalistul” Nicolae Testimițeanu (revista „Nistru”). Întregul tiraj este oprit, dedicația scoasă.
 1969 - Duminica cuvintelor la editura „Lumina” cu ilustrații de Igor Vieru, o carte mult îndrăgită de preșcolari, care a devenit prezentă în orice grădiniță de copii.
 1970 - Abecedarul  (editura „Lumina”) — în colaborare cu Spiridon Vangheli și pictorul Igor Vieru)
 1972 - Trei iezi 1974 - Aproape (versuri lirice, cu ilustrații color de Isai Cârmu)
 1975 - Mama  (editura „Lumina” — carte pentru cei mici, ilustrată de Igor Vieru)
 1976 - Un verde ne vede! (editura „Lumina” — volum  pentru care poetului i se decernează Premiul de Stat al Republicii Moldova (1978).
 1989 - Metafore albastre - Сини метафори - (editura „Narodna cultura”, Sofia — în colecția Globus poetic, traducere în limba bulgară de Ognean Stamboliev.
 2010  - Mi-e dor de piatră - Жал ми е за камъка - еd. Avangardprint, Bulgaria - traducere în bulgară și prefață de Ognean Stamboliev - 100 poezii

Este prezent în:
 Streiflicht – Eine Auswahl zeitgenössischer rumänischer Lyrik (81 rumänische Autoren), - "Lumina piezișă", antologie bilingvă cuprinzând 81 de autori români în traducerea lui Christian W. Schenk, Dionysos Verlag 1994, ISBN 3980387119

 Ca textier 
 Maria Mirabela
 Dragă Otee
 Pentru Ea
 Răsai
 Eminescu
 La mănăstirea Căpriana (Clopotul Învierii)
 Lăsați-ne în legea noastră
 Două lacrimi gemene (Chișinău și București)
 O serenadă
 Melancolie
 Ultima oră
 Reaprindeți candela
 Mi-e dor de tine, mamă
 Codrul e frumos cu floare

 Prezențe în antologii 
 Testament – Anthology of Modern Romanian Verse / Testament - Antologie de Poezie Română Modernă – Bilingual Edition English & Romanian – Daniel Ionita (editor and translator) with Eva Foster, Daniel Reynaud and Rochelle Bews – Minerva Publishing 2012 and 2015 (second edition) - ISBN 978-973-21-1006-5
 Testament - Anthology of Romanian Verse - American Edition - monolingual English language edition - Daniel Ionita (editor and principal translator) with Eva Foster, Daniel Reynaud and Rochelle Bews - Australian-Romanian Academy for Culture - 2017 - ISBN 978-0-9953502-0-5
 Basarabia Sufletului Meu / The Bessarabia of My Soul - o colecție de poezie din Republica Moldova - bilingvă Română și Engleză - Daniel Ioniță și Maria Tonu (editori); Daniel Ioniță (traducător principal) cu Eva Foster, Prof.Dr. Daniel Reynaud și Rochelle Bews (asistenți la traducere) - Editura MediaTon, Toronto, Canada - 2018 - ISBN 978-1-7751837-9-2

 Vezi și 
 Doina Aldea Teodorovici
 Ion Aldea Teodorovici
 Unirea Republicii Moldova cu România

 Note  

 Lectură suplimentară 
 Tudor Țopa. Condamnați la zbucium. Chișinău. Ed. Universul, 2003.
 Petru Soltan (colectiv). Calendar Național, Biblioteca Națională a Republicii Moldova, Ed. 1995, 2010
 Tudor Țopa. Voievozii inspirației. Chișinău, 2007, p. 256–262.
 Grigore Vieru. Taina care mă apără, Iași, Ed. Princeps Edit. 2008.
 A.M. Prohorov (gl. red), Sovetskii Ențiklopediceskii Slovari, M., Gl. red. Sovetskoi ențiklopedii, 1981 (în rusă)
 Vieru Grigore// Enciclopedia sovietică moldovenească, vol.2, p. 37
 DEI Nume proprii, Ed. Cartier, Chișinău-București, 2004
 Literatura și Arta Moldovei, Enciclopedie, Chișinău, Red. ESM., 1985
 Bol'șoi Rossiiskii Entsiklopediceskii Slovar,Moscova, Ed."Drofa",2009
 Vieru Grigore//Enciclopedia Universală Britannica, B.-Ch, Ed. Litera, 2010, vol.16, p. 124

 Legături externe  

 Grigore Vieru - monument virtual
 Biografie , biserica.org
 Alex Găină: Alecu Ivan Ghilia și Grigore Vieru, agonia.ro
 Valerian Ciobanu-Vieru: Pe cer a mai urcat o stea, poezie.ro
 Cerul și frații, 16 februarie 2009, Daniela Cârlea Șontică, Jurnalul Național Legământul peste moarte cu neamul său, 19 ianuarie 2009, Doinel Tronaru, Evenimentul zilei Grigore Vieru - Când sunt adevărați, poeții nu au moarte, 19 ianuarie 2009, Roxana Ioana Ancuta, Oana-Maria Baltoc, Maria Sarbu, Jurnalul Național VITRALII/ Cu Grigore Vieru, la Paris, 3 februarie 2010, Ion Andreita, Ziarul de Duminică Deschidea inimi, 16 februarie 2009, Mihai Stirbu, Jurnalul Național Resursa lui fundamentală era omenia, 16 februarie 2009, Daniela Cârlea Șontică, Jurnalul Național Doliu în poezia românească , 20 ianuarie 2009, Oana Rusu, Ziarul Lumina La moartea lui Grigore Vieru, Alecu Renita, Formula AS - anul 2009, numărul 853
 GRIGORE VIERU - Evocare de NICOLAE DABIJA, Nicolae Dabija, Formula AS - anul 2011, numărul 958 Eseuri  Cărțile lui Grigore Vieru —web site-ul editurii Cartier, eseu de Gheorghe Erizanu
 Canonicul Vieru —web site-ul editurii Cartier, eseu de Gheorghe Erizanu Interviuri  Grigore Vieru : Femeia este al cincilea anotimp , 2 aprilie 2010, Constantin Preda, Revista Tango Interviu cu poetul Grigore Vieru, 25 iulie 2012, Stelian Gomboș, CrestinOrtodox.ro Poetul Grigore Vieru - Apologetul si Marturisitorul, 25 iulie 2012, Stelian Gomboș, CrestinOrtodox.ro''
   Un interviu de Cleopatra Lorințiu cu poetul Grigore Vieru, Băile Herculane, 1995
https://www.youtube.com/watch?v=lRfjz1dEu1U&t=442s&ab_channel=MortimerGalagher

Nașteri în 1935
Nașteri pe 14 februarie
Decese în 2009
Decese pe 18 ianuarie
Oameni din județul interbelic Hotin
Poeți moldoveni
Poeți români
Poeți români din secolul al XXI-lea
Poeți români din secolul al XX-lea
Poeți sovietici
Scriitori moldoveni
Scriitori români
Scriitori de literatură pentru copii
Scriitori români din secolul al XX-lea
Scriitori români din secolul al XXI-lea
Scriitori sovietici
Deputați ai Poporului din partea RSS Moldovenești
Laureați ai Premiului de Stat al RSS Moldovenești
Cavaleri ai Ordinului Insigna de Onoare
Decorați cu Ordinul Republicii al Republicii Moldova
Decorați cu Ordinul Steaua României
Decorați cu Ordinul național „Steaua României” în grad de Mare Cruce
Decorați cu Medalia „Mihai Eminescu”
Membri ai Uniunii Scriitorilor din Republica Moldova
Membri corespondenți ai Academiei Române
Absolvenți ai Universității Pedagogice de Stat Ion Creangă din Chișinău
Politicieni români
Ortodocși români
Români basarabeni
Basarabeni
Creștini ortodocși estici din Republica Moldova
Români pe monede și bancnote din Republica Moldova
Decese prin stop cardiac
Înmormântări în Cimitirul Central din Chișinău
Cavaleri ai Ordinului Prietenia Popoarelor