alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Hadkötelezettséget Ellenzők Ligája

A Hadkötelezettséget Ellenzők Ligája (HEL) a kötelező sorkatonai szolgálat Magyarországon megszüntetésére létrehozott magyarországi szervezet, amely ma sem szűnt meg, bár felfüggesztette a tevékenységét. 1993-ban alakult meg, eszköze a civil nyomásgyakorlás volt.

Célok 
A HEL kizárólagos célja a hadkötelezettség megszüntetése volt. A hadkötelezettséggel kapcsolatos másik ismert szervezettől, az Alba Körtől eltérően, magának a hadseregnek, a fegyveres erőszaknak – akár támadó, akár védelmi jellegű legyen – megszüntetését nem tűzte ki céljául. A HEL nem pacifista szervezet volt, de céljaik részbeni közössége miatt az Alba Körrel egyfajta sajátos együttműködő és ellentéti kapcsolat alakult ki.

Pragmatizmusára jellemző, hogy céljai érdekében közösen fejtettek ki erőt pacifisták és hivatásos katonák.

Alapítók, tagok 
A HEL tagsága igen változatos és összetett volt. A hivatásos tisztek mellett, katonák, zenészek, politikusok, egyetemi tanárok, szociológusok, vallási személyek is csatlakoztak, többek között: Bródy János (zeneszerző, énekes), Csapody Tamás (jogász-szociológus), Farkas Henrik (egyetemi docens), Merza József (matematikus), Mécs Imre (politikus), Vámos Miklós (író).

Szervezet? 
Érdekes és sajátos módon a HEL nem került bírósági, vagy bármilyen hivatalos bejegyzésre. Még saját bankszámlaszáma sincsen. Ennek ellenére mégis jelentős politikai és közéleti elismertségre sikerült szert tennie.

Felfüggesztett működés 
Miután a parlament megszavazta a békeidőben történő kötelező sorkatonai szolgálat, tehát a sorozás eltörlését ezért 2004. november 13-án a HEL felfüggesztette működését. 

A felfüggesztést igen nagy vita előzte meg, és sokan szerették volna a sorkatonai szolgálat eltörlését nemcsak békeidőre, hanem esetleges háborús helyzetre is kiterjeszteni. 

Tehát kialakult egy olyan álláspont is, hogy a fegyveres szolgálat csak önkéntes lehet, akár béke-, akár háborús időben, és senkit sem lehessen akarata ellenére fegyverhasználatra és ezzel esetlegesen emberi élet kioltására alkalmas helyzetbe hozni. 

Egy másik álláspont szerint a HEL további szerepet tölthetett volna be a jogszabály harmonizációban és a modern önkéntes hadsereg kiépítésében is. A jelenlévők közös megegyezése végül az lett, hogy egy fejezetet le kell zárni és a HEL működését fel kell függeszteni. A további célokat külön szervezetekben célszerű képviselni. 

Az esetleges visszarendeződés és jogszabálykijátszás miatt egy Figyelő Bizottságot hoztak létre, amelynek az a feladata, hogy az adott esetekben „újraélessze” a HEL-t.

HEL záróközlemény 2004-11-13

„c) A HEL egy Figyelő Bizottságot hoz létre, amely gondoskodik a HEL tevékenységének újraélesztéséről abban az esetben, ha az állam honvédelem címén ismét szolgálatot vagy kiképzést követelne polgáraitól. A Figyelő Bizottság tagjai: Farkas Henrik, Fülöp István, Iván Gábor, Kovács Gyula, Márton Róbert, Simonyi Gyula és Vida István.”

Külső hivatkozások 
 A Hadkötelezettséget Ellenzők Ligájának weboldala
 A Hadkötelezettséget Ellenzők Ligája története

Sorkatonai szolgálat
Megszűnt magyarországi politikai szervezetek
Szépjuhászné

A Szépjuhászné Budapest II. kerületében található terület, a Budakeszi út legmagasabb pontján, a János-hegy és a Nagy-Hárs-hegy közötti hágóban, az úgynevezett Budakeszi-völgyben, ahol 350 méter magasságban kirándulóközpont létesült. A hágó feletti erdőborította nyereg a Szépjuhászné-nyereg, amely agyagból és lösztartalmú hordalékokból épült fel. 1949 és 1992 között Ságvári-liget volt a neve.

A név eredete 

A monda szerint Hunyadi Mátyás itt ismerkedett meg egy szép juhásznéval.
A 18. század közepétől kedvelt kirándulóhelyen Pavianovics János építette fel a Szép Juhászné nevű vendéglőt.

Látnivalók a közelben

Az egykori pálos kolostor

A közelben a hegyoldalban volt a budaszentlőrinci pálos kolostor, amelynek ma is láthatóak az alapjai, ill. falmaradványai.

Barlangok 

A kolostorromok környékén található a fokozottan védett Bátori-barlang, a Hárs-hegyi Szent Miklós-barlang és a Hárs-hegyi-üreg.

Gyermekvasút 

1949-ben  a közelben építették ki a Gyermekvasút Szépjuhászné (eredetileg Ságvári-liget) nevű  állomását, amelynek felvételi épületében váróterem, állomásfőnöki és forgalmi iroda, pénztárhelyiség és szociális létesítmények találhatók. A Gyermekvasút megnyitásakor a környéket parkosították. Az állomás környékén túlnyomó többségében örökzöld cserjékből és fenyőkből alakítottak ki ligetet. Az állomásépületben kezdetben büfé, majd étterem működött, újabban ismét büfé üzemel.

Kilátók 

A Szépjuhásznétól induló turistautak három kilátót is érintenek a közelben: a Kis-Hárs-hegyen 1977-ben épült, majd 2008-ban újjáépített Makovecz Imre-kilátó alig negyedórás sétával érhető el innen, míg a Nagy-Hárs-hegyen emelt Kaán Károly-kilátóhoz és a János-hegy csúcsát ékesítő Erzsébet-kilátóhoz valamivel hosszabb kirándulással juthatunk el.

Megközelítése 

A 22-es busz, a 22A busz és a 222-es busz megáll a Szépjuhásznénál.

Egyéb érdekességek 

2005-ben a madarak és fák napja alkalmából jelképesen örökbe fogadta a Magyar Olimpiai Bizottság környezetvédelmi csoportja. Kósz Zoltán vízilabdázó és Martinek János öttusázó olimpiai bajnok is támogatták a kezdeményezést.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 

 Gyermekvasút
 Túrák Szépjuhásznéra

Budapest II. kerülete
Budai-hegység
Gornja Jelenska

Gornja Jelenska falu Horvátországban, Sziszek-Monoszló megyében. Közigazgatásilag Popovača községhez tartozik.

Fekvése 
Sziszek városától légvonalban 28, közúton 31 km-re északkeletre, községközpontjától 6 km-re északkeletre a Monoszlói-hegység délnyugati völgyében fekszik.

Története 
Területe már középkorban lakott volt. A közelében állt Szarvaskő vára, melyet a 13. században építettek. A Csuporok, majd az Erdődyek birtoka volt. 1545-ben elfoglalta a török és csak a század végén szabadult fel. Az 1773-ban az első katonai felmérés térképén „Dorf Gorni Jelenska” néven szerepel. A 19. század elején rövid ideig francia uralom alá került, majd ismét a Habsburg Birodalom része lett. A településnek 1857-ben 565, 1910-ben 957 lakosa volt. Belovár-Kőrös vármegye Krizsi, majd Kutenyai járásához tartozott. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. A második világháború idején a Független Horvát Állam része volt. A háború után a béke időszaka köszöntött a településre, enyhült a szegénység és sok ember talált munkát a közeli városokban. 1991. június 25-én a független Horvátország része lett. A településnek 2011-ben 757 lakosa volt.

Népesség

Nevezetességei  
Keresztelő Szent János tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma a település közepén áll, árkádokkal erősített fal övezi. A templom építése 1756-ban kezdődött. egyhajós, négyszög alaprajzú épület, szűkebb négyszögletes szentéllyel, melyhez északról sekrestye csatlakozik. A hajó déli oldalán mellékbejárat található egy kisebb előtérrel. A harangtorony a nyugati oldalon levő főbejárat felett magasodik. A szentély belső része barokk keresztboltozatos. A főoltárt 1778-ban készítették. A templom a térség egyik legjelentősebb barokk műemléke.

A Gornja Jelenska és Katoličko Selišće közötti útról egy erdei úton majd egy onnan vezető erdei ösvényen közelíthető meg, Jelengrad, azaz Szarvaskő vára. Bár a várat a 13. században építették, írásos forrás Csupor György adománylevele csak 1460-ban említi először „Zarwaskw” alakban. A Csupor család birtoka volt, majd kihalásuk után 1493-ban II. Ulászló király Erdődy Bakócz Tamásnak adta. Ezután az Erdődyeké volt, de 1545-ben elfoglalta a török. Ezután elhagyatva pusztulásnak indult. Régészeti feltárása 2012-ben kezdődött, ekkor tisztították meg a területet a buja növényzettől. Az elnyújtott téglalap alaprajzú maradványok a Jelenska-patak felett, egy nyugat-keleti irányú hosszúkás platón találhatók. A falak ma is több méter magasan állnak.

Jegyzetek

Források 
A település weboldala 
Popovača város hivatalos oldala 
Monoszló tájegység információs portálja 
Popovača község kulturális látnivalói 
Popovača rendezési tervének VII. módosított és kiegészített példánya 
Az első katonai felmérés térképe (1763-1787)

További információk 

Sziszek-Monoszló megye települései
Tenorbrácsa

A tenorbrácsa a hegedűcsalád (viola da bracciók családja) mára kihalt tagja. Értelemszerűen a vonós hangszerek közé tartozott.

Ha jól megfigyeljük a mai vonósok hangolását, észrevehető, hogy egy kisebb hézag van a brácsa és a cselló hangolása között. Itt helyezkedett el a tenorbrácsa, mivel a 16. századi együttesek felépítése ezt megkövetelte.

Zacconi egyik 1592-ben publikált művében ismer egy F hangolású „tenore di viola da braccio” nevű hangszert, Cerone 1613-ból egy „tenor y alto de las vihuelas de braçio” nevezetűt, Daniel Hizler Newe Musica oder Singkunst című művében egy „Tenor-Geige” nevűt (tenorhegedűt) ismertet. Ezen állítások szerint a hangszer hangolása F-C-G-D'.

Michael Praetorius 1619-ből egy „Baß Viol de Braccio”, Banchieri pedig egy „Primo violino per il basso” nevű hangszerről beszél. A közös bennük, hogy mindkettő G-hangolású (G-D-A-E'), és mindkét leírás szerint az, hogy a tenorbrácsakották (értelemszerűen) tenorkulcsban íródtak.

A vonószenekarok eredetileg tartalmaztak tenorbrácsaszólamot, ám azok általában rendes brácsán is lejátszhatóak voltak.

Lehetséges, hogy ezeket a „basszushangszereket” nem a lábak között használták, hanem brácsaszerűen, a váll alatt. Mindenesetre nagyon esetlen hangszerek lehettek, mert hamar eltűntek.

Ráadásul, mivel méretük nem volt sokkal nagyobb alt társaikénál, nem is nagyon tudjuk beazonosítani őket. Az egyetlen, teljes bizonysággal azonosítható tenorbrácsa Antonio Stradivari 1690-es hangszere.

A tenorbrácsa újjáélesztésére több kísérlet is történt, a legéletképesebb próbálkozás a vállon tartott, brácsaméretű violotta volt (1891). 

Említésre méltó a controviolino, amelynek megalkotója Valentino Zorzi, Firenzében készült, 1900 körül.

Végül, 1962-ben Carleen Hutchins újította fel a tenorbrácsa gondolatát, és tenorhegedű néven jelentősen megnövelt mérettel, de eredeti, a hegedűtől egy oktávval mélyebb (G-D-A-E') hangolással helyezte el hangszerét a hegedűoktettben, annak ötödik tagjaként. Csellótartásban játszanak rajta.

Weblink 
https://web.archive.org/web/20170922151823/http://violino.fr/

Vonós hangszerek
Viola da spalla

A viola da spalla (vállviola) egy nagyméretű brácsafajta a 18. századból. A tenorbrácsától abban különbözik, hogy vagy brácsahangolású, vagy csellóhangolású. Az utóbbi típusra Leopold Mozart Versuh einer gründliches Violinschule című alkotásában a megkülönböztethetőség kedvéért bevezette a fagotthegedű elnevezést.

A viola da spallát Johann Mattheson említi Das neu eröffnete Orchestra (1713) című írásában. A hangszert a 17. század folyamán vándormuzsikusok használták, és Mattheson a következőket írja: „A tiszta és élesebb  hangminősége miatt kíséretre kiválóan alkalmas. Ez az, ami más hangszerekből hiányzik.”

A hangszer Johann Gottfried Wagner orgonista Musikalisches Lexicon munkájában is felbukkan. Hangolásnak a brácsahangolást adja meg.

Caspar Maier, a Museum musicum theoreticopracticum, azaz „útmutató füzetecske” megalkotója, amely régi és elfeledett hangszerek használatát taglalja, viola di fagottóról, azaz fagotthegedűről ír, amely cselló hangolású, és illusztrációnak Antoine Vidal Les Instruments à archet című könyvéből veszi a képet, ahol szintén szerepel ilyen néven hangszer mindenféle kommentár nélkül.

A Grove's Dictionary szerint a fagotthegedű nevet a viola bastardára is használták.

Vonós hangszerek
Viola pomposa

A viola pomposa egy tenorfekvésű vonós hangszer. Feltalálója Johann Nikolaus Forkel (1749-1818), a Musikalischer Almanach für Deutschland auf das Jahr 1782-ben közölt írása szerint Johann Sebastian Bach. Szintén e forrás szerint a név is Bachtól ered. A cikk még azt is állítja, hogy „úgy hangolják, mint a csellót, de felül egy húrral több van rajta, valamivel nagyobb a brácsánál, és pánttal rögzített olymódon, hogy a mell előtt karon tartható.”

Hangolása: C-G-d-a-é'

Bachot egyébként szoros barátság fűzte Johann Christian Hoffmann (1683-1750) lipcsei udvari hangszerkészítőhöz, akinek  egy-két ilyen hangszere fennmaradt az utókor számára. Az alkotó amúgy láthatólag egy nagyobbfajta brácsából indult ki, de a kávát kb. 9 cm-esre növelte. A hangszer hosszúsága kb. 60 cm.

Ernst Ludwig Gerber (1746-1819) 1790-es Lexikon der Tonkünstler művének első kötetében a következőket írja: „ez a kényelmes hangszer lehetővé tette a játékosok számára, hogy a tervezett magas és gyors futamokat könnyebben szólaltathassa meg”.

A hangszer 1770 körül teljesen kikerült a köztudatból. A régizenészek ma is ritkán játszanak rajta, a belga Sigiswald Kuijken 2003-ban készíttetett egy „utángyártást”, amit Bach kantáták, ill. a Csellószvitek előadására használ.

Külső hivatkozások 
 A viola pomposáról 

Vonós hangszerek
Violoncello piccolo

A violoncello piccolo a cselló és a viola pomposa kombinálása. Méretre egy kisebb öthúros csellónak felel meg, és a hangolása C-G-d-á-é'. Létezett négyhúros változat is, ahol nem szerepelt a C húr.

A név Johann Sebastian Bachtól ered, aki ezen a néven jelezte ezt a hangszert a kora lipcsei kantátáiban. A rá íródott zene általában magasabb a csellóénál, és kiaknázza az üres É húr adta lehetőséget. Kávamagassága 9–11 cm.

Ugyan azonos a hangolása a viola pomposával, de míg az mozgékony basszusszólamok megszólaltatására alkalmas, addig ez egy láb között tartható szólóhangszer. Valószínűleg nem volt ritka a hegedűművek ilyen jellegű előadása sem.

Vonós hangszerek
Quinton

A quinton egy olyan hegedűvariáns, amelyen öt húr található (három közülük kvarttávolságra van), válluk nyaktól ferdén lefelé fut, és feltűnően lapos (a bélhúrkötések miatt), a Viola da gambához hasonlóan.

Ugyan készültek sima öthúros hegedűk is, de a quintonok a gambabeütésük miatt különböznek azoktól.

Vonós hangszerek
Violino pomposo

A Violino pomposo a viola pomposa egy oktávval magasabb változata, tehát egy brácsa egy e" húrral pluszban.

Ilyen hangszerre írt egy triószonátát (ezen hangszeren kívül hegedű és fuvola szerepelt benne) Georg Philipp Telemann, és Christian Giusepe Litardi szólószonátát.

A hangszer a barokk zene időszaka után feledésbe merült. Később (az 1800-as évektől) több reinkarnáció is megjelent, ezek közül a híresebbek:

A violon alto a Michael Woldemar (1750-1816) által készített violino pomposo újjáélesztés. A hangszer Orléansban készült.
A violalin Franz Hillmer munkája, mely 1800 körülé készült Lipcsében. Nem volt hosszú életű.
A viola alta vagy Ritterbrácsa Hermann Ritter 1876-ban készült elméleti munkája, amelyet a gyakorlatban Karl Adam Hoerlein Würzburgban valósított meg. A 19. századi violino pomposo újjáélesztések közül ez volt a legéletképesebb; igaz, ez is rövid idő alatt megbukott.

Vonós hangszerek
Ében

Az Ében héber eredetű férfinév, jelentése: kő. Magyarországon különösen ritkának számít.

Alakváltozatok 
 Ébenézer: jelentés: segítség kősziklája

Névnapok 
Hivatalos névnapja nincs . Ajánlott névnapok:
 január 5.
 március 10.
 március 18.
 október 13.
 november 17.
 december 1.

Híres Ébenek, Ébenézerek 
 Ebenezer Scrooge, kitalált személy Dickens Karácsonyi ének című művében

Jegyzetek

Források 

 Magyar Keresztnevek Tára

További információk 
 Az MTA Nyelvtudományi Intézete által anyakönyvi bejegyzésre alkalmasnak minősített utónevek jegyzéke

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Viola alta

A viola alta vagy Ritterbrácsa Hermann Ritter 1876-ban készült elméleti munkája, amelyet a gyakorlatban Karl Adam Hoerlein Würzburgban valósított meg. A 19. századi violino pomposo újjáélesztések közül ez volt a legéletképesebb; igaz, ez is rövid idő alatt megbukott.

Eltérés az eredeti brácsáktól
Ritter viola altája látszatra a nagyobb testével (48 cm) és formásabb tetejével különbözik a brácsától. A koncepció azt célozta, hogy a brácsa nazális hangját egy finomabbra cserélje; csak később (1898) lett e húrral megtoldva (tehát akkortól violino pomposo újjáélesztés). Darabszámra elég sok ilyen hangszer készült, köszönhetően annak, hogy Ritter több mesterrel készítette hangszereit.

Elterjedés problémája
Ritter ugyan mindent megtett az elterjedése érdekében (még műveket is komponált rá, általában Ritterbrácsa-quartetteket), manapság már csak múzeumokban futhatunk össze ilyen hangszerrel. Megszületése mindenesetre nem volt értelmetlen, ugyanis a később készülő mélyhegedűkre nagy hatással volt. Talán ez is hozzájárulhatott, hogy a hangszer a 20. század szerzőinek egyik kedvenc szólóhangszere lett. Egyébként Ritter 1927-es halála után már nem sokkal már szinte teljesen elfeledett volt.

Általában azt rótták fel a hangszernek, hogy túl nagy, és ezért nehéz rajta játszani; emellett a jellegzetes brácsahangzás hiányzott belőle.

Zeneszerzők és a viola alta
A hangszer szellemiségét Felix Draeseke két rá íródott szonátája őrzi. Emellett Richard Wagner – aki élete nagy részét az új hangszínek keresésével töltötte – is igen érdeklődött a hangszer iránt.

Külső hivatkozások
Carl Smith and the Ritter Viola 
Esszé Draeseke szonátáiról

Vonós hangszerek
Gornja Trnava

Gornja Trnava falu Horvátországban Bród-Szávamente megyében.

Fekvése 
Újgradiskától 3 km-re nyugara fekszik, a városhoz tartozik.

Története 
Határában állott egykor Tornova (Szentiván) vára. A várat 1361-ben említik a vránai perjelség birtokaként. 1403-ban Maróti János megostromolta a lázadó Bebek Imre perjeltől, az ostromban valószínűleg elpusztult mivel többé nem említik. Templomának még a 18. században is megvoltak a romjai Gornja Trnava és Dragalic között.
A trianoni békeszerződésig Pozsega vármegye Újgradiskai járásához tartozott.

Bród-Szávamente megye települései
Catch a Fire (album)

A Catch a Fire jamaicai reggae-lemez Bob Marley & The Wailerstől 1973-ból. Az albumnak köszönhető, hogy a csapat nemzetközi hírnevet szerzett és Bob Marley világhírűvé vált.

A Catch a Fire 171. lett a Billboard 200, és 51. a Billboard Black Albums listán. A Rolling Stone magazin Minden idők 500 legjobb albuma listáján a 123. lett. Szerepel az 1001 lemez, amit hallanod kell, mielőtt meghalsz című könyvben. Gyakran minden idők legjobb reggae-albumaként hivatkoznak rá.

Az album dalai

Közreműködők

Zenészek 
 Bob Marley – gitár, ének
 Peter Tosh – orgona, gitár, zongora, ének
 Bunny Wailer – bongo, konga, ének
 Aston "Family Man" Barrett – basszusgitár
 Carlton "Carlie" Barrett – dob
 John "Rabbit" Bundrick – billentyűsök, szintetizátor
 Wayne Perkins – gitár

Produkció 
 Chris Blackwell – producer
 Bob Marley – producer
 Carlton Lee – hangmérnök
 Tony Platt – hangmérnök
 Bob Weiner – design
 Rod Dyer – design

Jegyzetek

További információk 
 https://web.archive.org/web/20070915081844/http://www.roots-archives.com/release/119

Reggae-albumok
Bob Marley & The Wailers-albumok
1973 nagylemezei
Island Records-albumok
Cellone

A cellone hangfekvése a cselló és a nagybőgő között helyezkedik el, a hegedűnél két oktávval mélyebb a hangolással (G1-D-A-e) rendelkezik. Mérete 77 cm, ami nem sokkal nagyobb, mint egy átlagos cselló, emiatt a csellistáknak nem okoz különösebb gondot a rajta való játék.

Feltalálója ugyanaz az ember (Alfred Stelzner), aki a violottát is feltalálta (aminél csak egy oktávval mélyebb). 1890 körül készült az első.

Vonós hangszerek
Eä

Eä J. R. R. Tolkien angol író és nyelvész által teremtett és regényeiben (A szilmarilok, A hobbit, A Gyűrűk Ura, Húrin gyermekei) ábrázolt fiktív és mitikus univerzumban a Világegyetem neve quenya nyelven, mint az Ainuk víziójának megvalósulása, akik „a kis királyság”-nak nevezték (ez arra a tényre utal, hogy Eru Ilúvatar (Isten) elméjében minden alkotás, amit az emberek felfoghatnak valójában csak egy kicsiny dolog).

A Szilmarilok szövegében található értelmezés szerint a szó a quenya létige (lenni) felszólító módú alakja, melynek megfelelőjét a világot teremtő monoteisztikus isten, Ilúvatar használta annak létrehozására, tehát annyit jelent: „legyen”. Ez utal a bibliai teremtéstörténetre is, ahol a teremtő szintén felszólította a világot és részeit megteremtődésre: például „Legyen világosság”. 

Mint megvalósult (vagy megvalósuló) aktualitás, az Ea szó azonban annyit tesz: „Ami Van”, szemben a Világegyetem(en is túli Világegyetem, „a Világ túlja”) részint csakis Ilúvatar által ismert, részint anyagilag nem realizált részeivel (mint például a Külső Sötétség, az a nemlét, ahová a gonosz valát, Melkort zárták, illetve az Időtlenség Csarnokai, ahol Ilúvatar és az ainuk lakoznak).

Középfölde helyei
GP2

A GP2 formaautó-versenysorozat 2005-ben indult a megszüntetett Formula–3000 utódjaként, így sokáig ez számított a Formula–1 „előszobájának”.

A GP2-ben minden csapatnak ugyanazt a karosszériát, motort és gumit kellett használnia, ezzel mérsékelték a csapatok költségeit, valamint így a versenyzők képességei kerültek előtérbe, és nem a technikai különbségek.

A GP2 versenyeit a Formula–1 európai versenyhétvégéin, azok betétfutamaként rendezték meg. 2017-től a sorozat FIA Formula–2 bajnokság márkanéven futott tovább.

Az autó 

A 2011-es szezonban minden csapat Dallara karosszériát, V8-as Mecachrome Renault motort és Pirelli gumit használ.

A karosszéria 

A Dallara által készített 585 kg-os, szénszálas karosszéria megfelel a Formula–1-et is irányító FIA biztonsági előírásainak.

A motor 

A 2005-ös szezonban a motor egy 4 literes, 612 HP lóerős (10.000 rpm), 500Nm (8000 rpm), V8-as Mecachrome Renault motor. Ezzel egy GP2 versenyautó motorjának a teljesítménye körülbelül 60% egy Formula–1-es motorénak. A szezon kezdete előtti tesztek szerint egy körön belül ez mindössze néhány másodperces lemaradást jelent a régi V8-as F–1-es Renault motorhoz képest. A szabályok szerint egy motort csak 4000 versenyben megtett kilométer után lehet kicserélni. Ezzel is a költségeket, illetve a gazdagabb csapatok előnyét szeretnék csökkenteni.

A sebességváltó 

A GP2-ben hatsebességes, félautomata sebességváltót használnak. Maga a váltó a Formula–1-hez hasonlóan nem botváltó, hanem a kormányon elhelyezett kapcsoló.

A gumik 

A gumikat a Pirelli szállítja. A GP2-ben a Pirelli 3 különböző keveréket, és 2 különböző típust szállít. 1 fajta esőgumi használatos, továbbá 2 fajta slick, kemény és lágy. Versenyenként 3 szett kemény keverékű, 2 szett lágy és 3 szett esőgumi jár. A gumik színjelzései egyeznek a Formula–1-ben használtakkal.

A többi alkatrész 

A kipufogó 8 hengerből áll, és 1 csőben végződik. A féktárcsák szénszálasak, hogy ne kopjanak el olyan gyorsan, és így megfelelnek az FIA szigorú biztonsági előírásainak. Az elektronikai eszközöket a Formula–1-ben is jelen lévő Magneti Marelli szállítja.

Az autók teljesítménye 

A  2011-es modell 6,6 másodperc alatt gyorsul fel 0-ról 200 km/h sebességre. Az autó maximális sebessége 330 km/h (Monzában használt konfiguráció), ezzel ez a leggyorsabb együléses versenyautó a Formula–1-es autók után.

Pontozási rendszer 

2005-2011

Pole pozíció a szombati versenyre: 2 pont

Leggyorsabb kör: 1 pont minden versenyen. A leggyorsabb kört futott versenyzőnek a versenytáv 90%-át teljesítenie kell és 2008-tól az első tízben kell végeznie.

2012-től

Az első nyolc helyezett a sprint versenyen a következőképpen kap pontokat:

A pole pozícióért 4 pont, a versenyeken futott leggyorsabb körért pedig 2 pont jár. Így fordulónként összesen 48 pontot lehet elérni.

Bajnokok

Lásd még 

 GP2-es nagydíjak listája
 GP2-es statisztikák
 GP2-es versenyzők listája

További információk 
 A GP2 hivatalos honlapja (angol)
III. Félix pápa

III. Szent Félix (), (? – 492. március 1.) volt a 48. pápa Szent Péter trónján. 483. március 13-án választották meg Róma püspökének. Pontifikátusa során át kellett értékelnie kapcsolatait a keleti egyházakkal, és a világi hatalom befolyása ellen is küzdenie kellett.

Élete
Életéről semmit sem írnak a krónikák, egészen amíg meg nem választották egyházfőnek. A III. Félix nevet választotta, de gyakran nevezik II. Félixnek, ugyanis I. Félix pápa után egy ellenpápa viselte még a Félix nevet. Mivel az ő pontifikátusa nem tekinthető legálisnak, ezért III. Félix a második hivatalos pápa ezzel a névvel.

A római zsinat valószínűleg Itália királyának, Odoakernek a nyomására választotta meg III. Félixet erre a méltóságra. A klérusnak igazi kifogása nem lehetett ellene, hiszen Félixben is akadt még a Leó-féle szellemből. Elődje, Szimpliciusz pápa élete (és uralkodása) végén találkozott a keletrómai császár művével, a Hénótikonnal, ami rányomta Félix pontifikátusára is bélyegét. Az új pápától tehát azt várták, hogy új állásfoglalásával ismét rendezik a megbolydult kelet–nyugati kapcsolatokat. Félix 484-ben Rómába hívott össze egy zsinatot, amelyen a Hénótikon sorsát tárgyalták meg. A pápa a várakozások ellenére határozottan elítélte a monofizita művet, és Akaikosz konstantinápolyi pátriárkát minden hivatalától és méltóságától megfosztotta. Ugyanezen a zsinaton Félix kiközösítette Antiochia püspökét is, és még 484-ben Alexandria püspöke is hasonló sorsra jutott. Akaikosz válaszul töröltette a római pápa nevét azok közül, akikért imádkoztak a szentmisén, és megszakította kapcsolatait a nyugati egyházzal. Hivatalosan tehát ekkor kezdődött az első kelet–nyugati egyházszakadás, amely 519-ig tartott. 

Félix pontifikátusának azonban csak egy része zajlott a római zsinat körül. Egyre nagyobb erőfeszítésekbe került fenntartania az egyház függetlenségét Odoakerrel és a keletrómai császárral szemben. Ezenfelül elődjétől örökölte egyházmegyéinek szétszórtságának és fenyegetettségének problémáját.

Végül 492. március 1-jén halt meg.

Művei

Források
 Catholic Encyclopedia
 Enciclopedia Italiana

 Gergely Jenő: A pápaság története

Kapcsolódó szócikkek 
Pápa
Római pápák listája
Római pápák listája grafikusan

5. századi püspökök
Szentté avatott pápák
A 440-es években született személyek
492-ben elhunyt személyek
Éda

Az Éda  női név összetett germán nevek első tagjának rövidülése, az eredeti elem (-adel, -edel) jelentése: nemes. Más vélemény szerint a szintén germán -aed névelemből származik, ennek a jelentése birtok, vagyon. Az angol nyelvben az Edit változataként tartják számon. 


Rokon nevek
Adelaida, Adelheid, Ada,  Adél, Adela, Adéla, Adélia, Adelin, Adelina, Adelgund, Adelgunda, Adina, Alett, Aletta, Alicia, Alícia, Alida, Alitta, Alida, Aliz, Alíz, Aliza, Edda, Elke, Heidi

Gyakorisága

Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években igen ritka név volt, a 2000-es és a 2010-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Éda sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok

 december 13.

Híres Édák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Edda (keresztnév)

Az Edda  női név az Éda név eredeti germán Eda alakjának főként a német nyelvben használt alakváltozata. 


Rokon nevek
Adelaida, Adelheid, Ada,  Adél, Adela, Adéla, Adélia, Adelin, Adelina, Adelgund, Adelgunda, Adina, Alett, Aletta, Alicia, Alícia, Alida, Alitta, Alida, Aliz, Alíz, Aliza, Éda, Elke, Heidi

Gyakorisága

Az újszülötteknek adott nevek körében az 1990-es években szórványos név volt, a 2000-es és a 2010-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

A teljes népességre vonatkozóan az Edda sem a 2000-es, sem a 2010-es években nem szerepelt a 100 leggyakrabban viselt női név között.

Névnapok

 december 13.

Híres Eddák

 Edda Mussolini, Benito Mussolini lánya
 Budaházy Edda, politikai aktivista

Egyéb Eddák

 Edda Művek, magyar együttes
 Edda-énekek és Prózai Edda, középkori skandináv irodalmi alkotások

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Edmunda

Az Edmunda az Edmund férfinév női párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 november 16. 
 november 20.

Híres Edmundák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Edömér

Az Edömér valószínűleg ótörök (kun) eredetű férfinév, a honfoglaló magyarokhoz csatlakozó kunok egyik vezérének a neve. Vörösmarty Mihály újította fel a Zalán futása című művében. A név jelentése ismeretlen. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 január 14. 
 február 24.

Híres Edömérek

 Tassonyi Edömér (1940-2022) orvos, aneszteziológus, az MTA tagja.

Érdekességek
Budapesten egy utca viseli az Edömér utca nevet a XI. kerület szentimrevárosi városrészében, a Kosztolányi Dezső tér és a Tas vezér utca között; itt található a Budai Parkszínpad

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Kun eredetű magyar férfikeresztnevek
Edvarda

Az Edvarda az Edvárd férfinév női párja. 


Képzett és rokon nevek
 Eduárda: az Edvárd alakváltozatának, az Eduárd névnek a női párja.

Névnapok
Edvarda, Eduárda
 március 18. 
 október 13.

Híres Edvardák, Eduardák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Edvin

Az Edvin germán (angolszász) eredetű férfinév, jelentése birtok, vagyon + barát.  Női párja: Edvina.


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 október 4. 
 október 12.

Híres Edvinek
Edvin Marton, magyar hegedűművész
Csabai Edvin, magyar kenus
Edvin Kanka Ćudić, boszniai emberi jogvédő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Edvina

Az Edvina az Edvin férfinév női párja. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 október 4. 
 október 12.

Híres Edvinák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Elfrida

Az Elfrida germán eredetű női név, legvalószínűbb jelentése tündér + tanács, ez esetben az Alfréd névvel lenne azonos eredetű. A név első elemének jelentése lehet még nemes, a másodiké béke, oltalom, illetve erő. 


Rokon nevek
Effi, Ella, Frida

Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 8. 
 augusztus 2.

Híres Elfridák, Effik
 Elfriede Jelinek írónő

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Eija

Az Eija finn eredetű női név, a finn nyelvben örömkiáltás szava, újabb névalkotás. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 19.

Híres Eiják

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Finn eredetű magyar női keresztnevek
Elektra (keresztnév)

Az Elektra görög mitológiai eredetű női név, jelentése: sugárzó vagy borostyánkő. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 március 15. 
 május 26.

Híres Elektrák
Élektra görög mitológiai alak

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Görög eredetű magyar női keresztnevek
Életke

Az Életke női név újabb névadás az élet szóból. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 november 4.

Híres Életkék

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Eliána

Az Eliána az Éliás férfinév francia női párjának latinosított formájából származik. Az olaszban a Heléna megfelelőjének alakváltozata. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 16. 
 július 20.

Források

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Héber eredetű magyar női keresztnevek
Francia eredetű magyar női keresztnevek
Éliás

A Éliás a héber eredetű Élijjá (אֵלִיָּהו ) név görög Élia formájából származik, jelentése Jahve az én Istenem. Női párja: Eliána


Képzett és rokon nevek
 Illés
 Eliot: az Éliás név angol kicsinyítőképzős változata.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Éliás és az Eliot szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 február 16.
 július 20.
 augusztus 20.

Híres Éliások,  Eliotok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Elígiusz

Az Elígiusz latin eredetű férfinév, jelentése: kiválasztott. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 december 1.

Híres Elígiuszok

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Latin eredetű magyar férfikeresztnevek
Elizeus

Az Elizeus héber eredetű férfinév, jelentése: Isten segített 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 június 14.

Híres Elizeusok
 Elizeus próféta az ókori Izraelben

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Héber eredetű magyar férfikeresztnevek
Elmár

Az Elmár a germán Adalmar, Adelmár vagy Eilmar nevekből származik. Jelentése nemes vagy kard + híres. 


Képzett nevek 
 Elmó: az Elmár német eredetű rövidülése. 
 Almár

Gyakorisága
Az 1990-es években az Elmár és az Elmó szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb férfi név között.

Névnapok
Elmár:
 május 29. 
Elmó
 július 29.

Híres Elmárok, Elmók

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Elton

Az Elton angol eredetű férfinév, jelentése: régi, ősi faluból való.


Névnapok
 február 16.
 július 20.
 augusztus 20.

Híres Eltonok
 Elton John, angol énekes

Jegyzetek

További információk
 Az MTA Nyelvtudományi Intézete által anyakönyvi bejegyzésre alkalmasnak minősített utónevek jegyzéke

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Emerita

Az Emerita latin eredetű női név, jelentése: érdemes, derék. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 szeptember 14. 
 szeptember 22. 
 december 4.

Híres Emeriták, Emerikák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Emerencia

Az Emerencia latin eredetű női név, jelentése: érdemekben gazdag. Becézése: Emer, Emerka.


Rokon nevek
 Emerka: az Emerencia magyar becenevéből önállósult.

Gyakorisága
Az 1990-es években az Emerencia és az Emerka szórványos név, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
Emerencia, Emerka
 január 23.

Híres Emerenciák, Emerkák
 Szent Emerencia, a hagyomány szerint Szűz Mária nagyanyja
 Szeredás Emerenc, Szabó Magda Az ajtó című regényének (és az abból készült Az ajtó című filmnek) egyik főszereplője

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Enéh

Az Enéh török eredetű régi magyar személynév, a csodaszarvas mondájában Hunor és Magor anyjának neve. Jelentése a mai ünő (fiatal nőstény szarvas) szóval függ össze, de eredeti jelentése (fiatal) tehén. Földes Péter szerint nevének jelentése "Szarvasünő szellem".

Czuczor Gergely és Fogarasi János szerint ünő szavunk régebben előfordult üné alakban is. Megfelelői több altaji nép szótárában is megtalálhatók, eltérő formában, pl. csuvas inä, oszmán inek. E szerint a szóban forgó név lehet magyar eredetű is.


Rokon nevek
 Ené: az Enéh alakváltozata. 
 Enese: az Enéh -se kicsinyítőképzős alakja.
 Enet: az Enéh névnek a középkori krónikákban előforduló Eneth alakváltozatából származik, aminek a helyes olvasata valószínűleg Enecs lenne.
 Enikő

Gyakorisága
Az 1990-es években az Enéh, Ené, Enese és Enet szórványos név volt, a 2000-es években nem szerepelnek a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 november 13.

Híres Enéhek, Enék,  Enesék, Enetek
 magyar mitológiai alak, Ménrót felesége, Hunor és Magor anyja

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Török eredetű magyar női keresztnevek
Régi magyar női személynevek
Éneás

Az Éneás görög mitológiai Aineiasz latin Aeneas formájából származik. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 február 27. 
 október 30. 
 november 7.

Híres Éneások
 Enea Lanfranconi (1850–1895) olasz mérnök, a Magyar Történelmi Társulat alapító tagja
 Enea Silvio Piccolomini (vagy Aeneas Sylvius Piccolomini), több történelmi személy neve

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Görög eredetű magyar férfikeresztnevek
Precedens

A precedens a jogban mintaesetet, irányadó esetet jelent, a szó köznyelvi értelme példa.

Lényege

A precedens olyan korábbi jogeset, amely lényegi elemeinél fogva egy újabb esetre alkalmazható. A szűken értelmezett precedens voltaképpen a jogszabályt pótolja, így a bírói jogalkotás tipikus terméke olyan jogrendszerekben, amelyek az írott jogot kevésbé tekintik fontosnak (például angolszász jogrendszer). A magyar jog nem ismeri el a precedenseket, csupán ítéletek indokolásában lehet korábbi esetekre hivatkozni.

Egy példa

A 20. század elején, amikor a gépkocsik terjedni kezdtek, nem volt jogszabály a gépkocsival okozott balesetekért való felelősségről. Állítólag az első ilyen perben az angol bíróság egy olyan indiai esetet vett alapul, amelyben a személyeket hordó elefánt elszabadult és kárt okozott másoknak.

A precedens alkalmazása

A precedens megítélésének logikai folyamata hasonló az írott jogszabály alkalmazásához, de el is tér attól. 
A precedens alkalmazásának az előfeltételei:
 ne legyen az esetre egyedül irányadó írott jog,
 a korábbi és a jelenlegi eset lényeges jogi elemei egyezzenek meg,
 ne legyen azonos jogi és hasonló tényalapon olyan másik eset (precedens), amely a jelenlegi esetre alkalmazandó.

Jog
Ashmore- és Cartier-szigetek

Az Ashmore- és Cartier-szigetek Ausztrália egyik külső tartománya. Az Indiai-óceán ezen két kicsi, alacsony fekvésű, lakatlan, trópusi szigetcsoportja Ausztrália partjaitól kb. 320 km-re északnyugatra, az indonéziai Rote szigetétől pedig 144 km-re délre helyezkedik el a kontinentális talapzat peremén. 1938-ban kerültek ausztrál szövetségi fennhatóság alá. Az Ashmore-zátony 1983 óta természetvédelmi terület.

Földrajz 
Teljes területük 199,45 km², beleértve a lagúnákat is. A szárazföld területe 11,44 ha (114 400 m²). Bár partszakaszuk teljes hossza 74,1 kilométer, nincs kiépített kikötőjük.

Részei:
 Ashmore-zátony
 Nyugati sziget (5,12 ha terület)
 Középső sziget (2,12 ha terület
 Keleti sziget (2,5 ha terület)
 Cartier-zátony
 Cartier-sziget (1,7 ha terület)

Források 
 Midi világatlasz (Nyír Karta & Topográf, Nyíregyháza, 2004)

További információk 
 Hivatalos oldal (Ashmore)  

Ausztrália külbirtokai
Az Indiai-óceán szigetcsoportjai
Harzi kecske

A harzi kecske egy német kecskefajta, őse a német parlagi kecske.

Leírása 
Színe: pirosas, őzbarna, vörösesbarna, ritkábban szürke, vagy a fenti színek keveréke
Tömege: 50-60 kilogramm
Szarvaltság: Gyakran buga (nincs szarva)
Évi átlagos tejtermelés: 500-600 kg

Megjegyzés 
Jó tejelő.

További információk 
Leírása a Gesellschaft zur Erhaltung alter und gefährdeter Haustierrassen e.V. (GEH) honlapján

Házi kecske
Háziasított állatok
Németország gazdasága
Joschka Fischer

Joschka Fischer (teljes nevén Joseph Martin Fischer; Gerabronn, 1948. április 12. –) német politikus, külügyminiszter (1998–2005).

Fischer a németországi Baden-Württemberg tartományban található Gerabronnban született, harmadik gyermekként. Apja hentes volt, akinek a családja több generáción keresztül Magyarországon, Budakeszin élt, mielőtt 1946-ban kitelepítették őket. Neve, a „Joschka” a József név magyar Jóska becézésének németesen írott formája.

Magyarul megjelent művei 
Futva tértem magamhoz; ford. Liszkay Zoltán; Radnai, Bp., 2012

Jegyzetek

Külső hivatkozások
  A Fischer által felvetett „nukleáris szuverenitáshoz” kapcsolódó cikksorozat

1948-ban született személyek
Élő személyek
Németország külügyminiszterei
Szövetség ’90/Zöldek-tagok
Német római katolikusok
Szakírók
Németország alkancellárjai
Toggenburgi kecske

A toggenburgi kecske egy svájci tejelő kecskefajta.

Eredete 
Amint neve is utal rá, ez a kecske a Sankt Gallen kantoni Toggenburgból származik. Egyike a legjobban tejelő kecskefajtáknak; emiatt manapság világszerte több mint 50 országban tenyésztik. Magyarországon viszonylag ritka. Svájcban, Németországban, Hollandiában és a tengerentúl fontos szerepet játszik.

A fajta anyakönyvét 1890-ben kezdték el. Eleinte sötét árnyalatú volt, néha világos mintázattal. Aztán elkezdték keresztezni az appenzeller kecskével és a zergeszínű kecskével. A mai egérszürke színét és fehér mintázatú pofáját, csak a 20. században nyerte el. 2014-ben Svájcban 3000 egyede létezett; ezekből 850 példány Toggenburg környékén; ez nagy visszaesés az 1950-es évektől, amikor is 20 000 toggenburgi kecske élt az országban. 1901-től a St. Gallen Goat Breeders Association nevű szervezet jegyzi fel eme kecskéket. A fajtatisztaságról és annak megőrzéséről pedig a Verein Ziegenfreunde gondoskodik.

A brit toggenburgi kecske tömege valamivel nagyobb és teje jobb minőségű. 2002-ben, 4146 toggenburgi kecskével Új-Zélandon megalakult a New Zealand Dairy Goat Breeders Association.

Leírása 
Alkata az appenzeller kecskéhez hasonló, marmagassága valamivel kisebb, mint a Saanen-völgyi kecskéé; a baké 85 centiméter, a nőstényé 75 cm. A bak testtömege 75 kilogramm, a nőstényé 55 kg. Az állat egyedtől függően lehet szarvval rendelkező vagy szarvatlan (amelyiknek szarva van, az összenőtt vagy aszimmetrikus); egyeseknek „gyöngyei” vagy „bőrcsengettyűi” is vannak (zsíros lógó bőrök a pofa és a nyak között). Színezete a világos barnától az egérszürkéig változik; a pofáján, lábain és farkánál fehér mintázattal.

Évi átlagos tejtermelése 740 liter. A tejnek legalább 3,56%-a zsír és 2,90%-a fehérje kell, hogy legyen.

Jegyzetek

Fordítás

További információk 

A kecsketenyésztés hazánkban

Házi kecske
Háziasított állatok
Svájc gazdasága
Európai valutaegység

Az európai valutaegység (angolul European Currency Unit, rövidítve ECU; szimbóluma: ₠) az Európai Közösség, majd az Európai Unió valutája volt 1979-től 1999-ig, az euró bevezetéséig. ISO 4217-es kódja XEU volt. Az ECU rövidítés egyben utalás volt egy régi francia pénznemre, az écu-re.

Az európai valutaegység sosem létezett bankjegyek vagy érmék formájában. Célja egyrészt a tagállamok valutái közti ingadozás mérséklése volt, másrészt az, hogy a Közösség gazdasági ügyletei egy közös pénzegységben legyenek elszámolhatók.

Az ECU árfolyamát a tagállamok valutaárfolyamainak súlyozott átlaga adta. A súlyokat a tagállamoknak a Közösség belkereskedelmén belüli részesedésének arányában, ötévente határozták meg.

A tagállamok valutái az ECU-ben megállapított árfolyamuktól legfeljebb 2,25%-ban térhettek el, kivéve az olasz lírát, amelynél 6% volt a maximális megengedett ingadozás. Ellenben, 1993-ban a maximális megengedett eltérést 15%-ra módosították.

Az euró 1999-es bevezetésekor az új valuta árfolyamát pontosan 1 ECU-ben határozták meg.

Források

Kapcsolódó szócikkek 
 Európai Árfolyam-mechanizmus (ERM)

Európai Unió
Pénzügy
Abdalláh Nirki

Abdalláh Nirki (nyugatias átírásban Abdallah Nirqi) régészeti lelőhely Núbiában, a mai  Egyiptom területén. Alapítása a Kr. u. 4. századra tehető és valószínűleg a 13. században néptelenedett el. Az asszuáni gát megépítése után víz alá került.

A lelőhely különös magyar vonatkozással bír. Az 1960-as évek elején egy rövid ideig holland feltárások folytak a település templománál, azonban a munka hamarosan abbamaradt. Ezután az Egyiptomi Régészeti Hivatal 1964-ben felajánlotta a Magyar Tudományos Akadémia Régészeti Intézetének, hogy az Asszuáni-gát építése miatt később víz alá kerülő területek egyikén, az Abu Szimbeltől 4 km-re lévő Abdalláh Nirkiben ásatásokat, leletmentést folytasson. Az expedíciót Castiglione László vezette, a városka melletti temető feltárását Kákosy László. A leletmentés során előkerült tárgyak egy részét Egyiptom Magyarországnak ajándékozta, ma a budapesti Szépművészeti Múzeumban láthatóak.

Források
Kákosy László: Ré fiai. Budapest, 1993.

Egyiptom történelme
Núbia
Emerika

Az Emerika latin eredetű női név, jelentése: érdemes, derék.


Névnapok
 szeptember 14.
 szeptember 22.
 december 4.

Híres Emeriták, Emerikák

Jegyzetek

További információk
 Az MTA Nyelvtudományi Intézete által anyakönyvi bejegyzésre alkalmasnak minősített utónevek jegyzéke

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Engelbert

Az Engelbert germán eredetű férfinév, a szóösszetétel első eleme az angil, angel törzsnév, a második részének jelentése fényes, híres. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 július 10. 
 november 7.

Híres Engelbertek, Engelhardok
I. Engelbert kölni érsek
Engelbert Humperdinck német zeneszerző
Klement Engelbert magyar válogatott labdarúgó

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Férfikeresztnevek (E, É)
Germán eredetű magyar férfikeresztnevek
Enid

Az Enid kelta (walesi) eredetű női név, jelentése: élet, lélek. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 augusztus 13. 
 december 1. 
 december 13.

Híres Enidek

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Kelta eredetű magyar női keresztnevek
Enna

Az Enna germán eredetű fríz név, a származása bizonytalan, lehet az Agin- Egin- elemet tartalmazó nevek rövidülése, aminek a jelentése kard. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 szeptember 8.

Híres Ennák

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Fríz eredetű magyar női keresztnevek
Germán eredetű magyar női keresztnevek
Énos (keresztnév)

Az Énos héber eredetű férfinév, jelentése: ember, más forrás szerint halandó.


Névnapok

Híres Énosok
Ádám és Éva egyik unokája, Énos

Hivatkozások 

Enos
Enzó

Az Enzó olasz eredetű férfinév, a Lorenzo (olaszul Lőrinc) rövidített változata.


Névnapok
 július 21.
 augusztus 10.
 szeptember 5.

Híres Enzók

Enzo Ferrari (teljes nevén: Enzo Anselmo Ferrari) (Modena, 1898. február 18. – Modena, 1988. augusztus 14.) olasz versenyautó tervező, autó versenyző. A Ferrari autógyár alapítója.

Jegyzetek

További információk
 Az MTA Nyelvtudományi Intézete által anyakönyvi bejegyzésre alkalmasnak minősített utónevek jegyzéke

Enzo
Férfikeresztnevek (E, É)
Örs

Az Örs régi magyar személynév, törzsnévből ered, talán a magyarokhoz csatlakozott három kabar törzs egyikének a nevéből. Ótörök eredetű, a jelentése férfi. 


Gyakorisága
Az 1990-es években igen ritka név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.

Névnapok
 június 26. 
 július 14. 
 szeptember 30. 
 október 2.

Híres Örsök
 Harnóczy Örs
 Legeza Örs
 Orosz Örs
 Örs vezér
 Siklósi Örs, az AWS zenekar énekese
 Szathmáry Eörs
 Szokolay Örs
 Szörényi Örs, Szörényi Levente fia, dzsesszdobos

Földrajz
Őrs (Alsó- és Felsőörspuszta), Mány része
Alsóörs, Veszprém megye
Badacsonyörs, Veszprém megye
Budaörs, Pest megye
Felsőörs, Veszprém megye
Kővágóörs, Veszprém megye
Mezőörs, Győr-Moson-Sopron megye
Örsújfalu (szk. Nová Stráž), Komárom része
Tiszaörs, Jász-Nagykun-Szolnok megye
Tarnaörs, Heves megye
Lásd még: Felsőörsi prépostsági templom, Őrös, Pánd

Irodalom
 Györffy György 1970: A hongófoglaló magyarok települési rendjéről. Archaeológiai Értesítő 97, 236.

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (Ö, Ő)
Férfikeresztnevek (Ö, Ő)
Török eredetű magyar férfikeresztnevek
Régi magyar férfi személynevek
Eperke

Az Eperke újabb névadás az eper szóból. A régi magyar nevek között Eperjes alakban fordul elő. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 július 8. 
 július 19.

Híres Eperkék

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Magyar eredetű magyar női keresztnevek
Eponin

Az Eponin latin → francia eredetű női név, mely Epona római istennő nevéből származik, akinek a neve a kelta epo (ló) szóból származik. 


Gyakorisága
Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb női név között.

Névnapok
 február 16. 
 szeptember 20.

Híres Eponinok
 Éponine Thénardier, kitalált személy Victor Hugo A nyomorultak című regényében

Jegyzetek

Magyar keresztnevek (E, É)
Női keresztnevek (E, É)
Latin eredetű magyar női keresztnevek
Kelta eredetű magyar női keresztnevek
Francia eredetű magyar női keresztnevek