Barabás (település)

Barabás község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Vásárosnaményi járásban.

Fekvése 
A vármegye északkeleti peremén fekszik, közvetlenül a magyar–ukrán határ mellett.

A közvetlen szomszédos települések, a határ magyar oldalán: délkelet felől Beregdaróc, dél felől Gelénes, délnyugat felől Vámosatya és Tiszavid, nyugat felől pedig Tiszaadony és Tiszakerecseny. Közigazgatási határa északon, több mint 17 kilométer hosszban egybeesik az államhatárral, a legközelebbi település abban az irányban Mezőkaszony (Косонь).

Megközelítése 
A község az ország belsőbb részei felől három irányból érhető el: Tiszaadony érintésével a 4121-es, Vámosatya felől a 4123-as, Csaroda-Gelénes felől pedig a 4124-es úton. A 4121-es út a település közigazgatási területén határátkelőhellyel rendelkezik, amelyet 2006-ban adtak át.

Története 
Barabás már az Árpád-kor óta lakott település. Nevét az oklevelek 1288-ban említik először, mint a Várdaiak és a Barabási család birtokát.

1403-ban Zsigmond király hűtlenség miatt elvette a Barabási család tagjaitól és a település egy részét Guthi Boldizsárnak adta. 1406-ban Zsigmond király a falu más-részét Haraszthy Balázsnak adományozta. 1400-as évek végén több család is birtokosa, úgymint az Upor, Guthi Országh, Beregi, Perényi, Károlyi, Pocsaj, Surányi családok is.

1512-ben A Perényi család két ága osztozkodik rajta.

A 16-17. században a Beregi és a Guthi család birtoka, de  nőági örökségként és zálogjog címén a Rozsályi Kún, Vay, Makrai, Dessewffy, Daróczy családok is birtokosok itt.

A 18. században birtokosai még a Péchy, Lónyay, és a gróf Degenfeld családok is.

A jobbágyfelszabadítás idején a Bárczay, Lipcsey és a  Somossy családoknak van itt birtoka.

A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye Mezőkaszonyi járásához tartozott.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87%-a magyarnak, 4,8% cigánynak, 0,3% németnek, 0,7% ukránnak mondta magát (13% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 6,5%, református 69,3%, görögkatolikus 3,2%, felekezeten kívüli 4,1% (16,3% nem válaszolt).

2022-ben a lakosság 91%-a vallotta magát magyarnak, 4,2% ukránnak, 0,6% cigánynak, 0,5% lengyelnek, 0,4% németnek, 0,3% ruszinnak, 0,1% románnak, 0,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 7,2% volt római katolikus, 56,7% református, 3,9% görög katolikus, 1,6% ortodox, 0,9% egyéb keresztény, 4,7% felekezeten kívüli (24,7% nem válaszolt).

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Daróczy Pál (független)
 1994-1998: Daróczy Pál (független)
 1998-2002: Daróczy Pál (Fidesz)
 2002-2006: Daróczy Pál (független)
 2006-2010: Daróczy Pál (független)
 2010-2014: Daróczi Gábor (független)
 2014-2019: Daróczi Gábor (független)
 2019-től: Daróczi Gábor (független)

Nevezetességei 

 Református templom - A középkorban épült templom tornyát a 15. században emelték, később barokk stílusban átépítették.

Természeti értékei 

 Kaszonyi-hegy Természetvédelmi Terület.
Nevét a szomszédos Ukrajna területéhez csatolt Mezőkaszony településről kapta.
A hegyen - mely legfőképp csak nevében hegy, inkább kisebb dombnak mondható - kőbányászat folyik, csak a bányaművelés szüneteiben látogatható.
A 160 hektáros védett terület gazdag madárvilággal rendelkezik. A nyaranta itt táborozó természetvédők e környéken közel 70 fajt számoltak össze.
A hegynek és környékének klímája - a Kárpátok közelsége miatt - az átlagnál hűvösebb, párásabb.
Növényvilága is inkább kárpáti jellegeket mutat.

Források 
 Borovszky Samu: Bereg vármegye

Jegyzetek

További információk

Kapcsolódó szócikkek 

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye települései
Határátkelőhelyek
Bereg vármegye települései