Babócsa

Babócsa () község Somogy vármegyében, a Barcsi járásban.

Fekvése 
Belső-Somogy déli részén, a horvát határtól 5 kilométerre fekszik. Központján a 6801-es út halad keresztül, amelybe a község keleti szélén torkollik bele a Csokonyavisonta felől idáig húzódó 6802-es út; Nagyatáddal a 6807-es út köti össze. A hazai vasútvonalak közül a Gyékényes–Pécs-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt, Babócsa vasútállomás; utóbbi közúti elérését a 6801-es és 6807-es utak kereszteződésében dél felé kiágazó 68 309-es út teszi lehetővé.

A Rinya-patak a településnél lép be a Dráva árterébe.

Története 
Területe az őskor óta lakott, sok réz- és bronzkori leletet tártak fel itt. Előbb a honfoglaló Bogát vezér, később Koppány vezér birtokolta, majd Tibold ispán, a Tibold nemzetség őse kapta meg. Később a nemzetség itt Szent Miklós tiszteletére Szent Benedek-rendi monostort alapított, amely egyúttal temetkezőhelyéül is szolgált. 1231-ben a nemzetség tagjainak osztozkodásakor Babócsát a Tibold nemzetségbeli Bodor három idősebb fia: Jakab, Kozma és Petke nyerték. Az 1332-1337 évi pápai tizedjegyzék Babócsa plébániáját is említette, melyről egy 1478-ban kelt oklevél is megemlékezett. E plébániának hagyományozta Marczali János Kisbabócsát. A pápai tizedjegyzék szerint ekkor csak kápolna állt a településen. Egy 1348 évi oklevél említette először a Szent Miklós tiszteletére szentelt benedekrendű apátságot. Az apátság az 1536 évi adólajstrom szerint még megvolt. 1369-ben már a Babólcsai család birtoka volt. 1398-ban Babólcsai Miklós fiának az örökös nélkül elhalt Lászlónak birtokát Marczali Dénes nyerte adományul, a Marczali család ugyancsak itt rendezte be birtokközpontját. Babócsa a 15. században már városi kiváltságokat élvezett. Egy 1434-ben kelt oklevél pedig oppidumnak írta. 1475-től a Báthoryaknak is volt itt birtoka. 1490-ben pedig, mikor a Báthoriak a Meggyesaljai Mórocz családdal örökösödési szerződésre léptek, Babócsát is lekötötték. 1495-ben Babócsa vára is szerepelt az oklevelekben, melyet tartozékaival együtt a Báthoriak nyertek adományul.

1496-ban II. Ulászló már a Báthoryak vendégeként töltött néhány napot a várkastélyban. 1532-ben Szulejmán hadai vonultak át a helységen. 1555-ben a vár török kézre került. 1556-ban a törökök a várat felgyújtották, majd elhagyták. Ugyanez évben ütköztek meg Zrínyi Miklós és Nádasdy Tamás hadai Ali basa hadaival Babócsa mellett. 1562-ben a vár magyar kézben volt és Perneszi Farkas volt a kapitánya. Szigetvár eleste után (1566) a vár ismét török kézre került. Az 1568-1569 évi török zsoldlajstrom adatai szerint a várőrség 558 emberből állt. 1595-ben a török őrség Herberstein Zsigmond, Zrinyi György és Hajmásy Kristóf hadainak közeledtére a várat elhagyta. Herberstein és Zrinyi birtokukba vették a várat, melyet kijavíttattak, de 1598-ban Muhammed Kiája ismét visszafoglalta. 1618-1619-es feljegyzések szerint a török várőrség 359 emberből állt. Az 1664 évi hadjárat alatt gróf Zrínyi Miklós, a költő foglalta vissza Babócsa várát a törököktől. Egy 1701-1703 évekből való összeírás szerint Babócsa ekkor a Szalay családé volt, de 1713-ban már Rindsmaul grófné kapta meg adományként III. Károly királytól. A településre a törökök kiűzése után számos, nem magyar nemzetiségű betelepülő érkezett. Babócsa gyors fejlődésnek indult, 1715-től mezővárossá vált, később járási székhely lett. 1726-1733 között a gróf Rindsmaul család, 1776-ban Végh Péter, 1835-ben pedig Végh István örökösei birtokolták, akiktől 1842-ben idős gróf Somssich Adolf vásárolta meg. A Sommsich család építtette a községbeli kastélyokat is, melyek közül az egyik 1800 körül épült. A másikat gróf Somssich Viktor építtette 1880-ban. 1742 október 28-án Babócsa országos vásárok tartására is szabadalmat nyert. 1878-ban egy nagy tűzvészben a településen 50 ház égett le. 1891-ben 2443 horvát és magyarajkú lakosa volt.

A Babócsa alatt elfolyó Rinya melegvízforrásairól már az 1900-as évek elején is megemlékeztek. A 20. század elején Borovszky Samu már így írt erről: „...A Rinya - különösen itt - sok melegvízforrásban bővelkedik. Vize itt erősen vastartalmú és gyógyvíznek is rendkívül alkalmas”. 1953-ban nagyobb gázmezőket találtak a környékén és ezzel párhuzamosan termálvizet is felleltek; ennek kiaknázására az 1960-ban a községben termálfürdő épült.

Babócsa környékén feküdt egykor Németsziget és Könyöked is.

Németsziget
1297-ben a Hahót nemzetség birtoka volt.

Könyöked
Az 1536. évi adólajstromban Babócsa szomszédságában feküdt Könyöked is, melynek neve már az 1332-1337 évi pápai tizedjegyzékben is szerepelt, tehát ekkor már egyházas hely lehetett.

Babócsa vára

A várért a török hódítások idején nagy harcok dúltak: Toigon Ozman török hadvezér foglalta el, és amikor Nádasdy Tamás nádor megkísérelte visszavenni, néhány akna felrobbant és nagy részét romba döntötte. Báthory András újból felépíttette, de Szigetvár bevétele után ismét a törökök kezébe került, és a harcok során ismét komoly károk érték. Végül 1664-ben Zrínyi Miklósnak sikerült visszafoglalnia. A község hajdani várából keltezte Zrínyi 1664. február 11-én azt a bécsi udvarnak szóló jelentést, amelyben a törökök elleni sikeres téli hadjáratról számol be, egyben az elfoglalt várak megtartására fegyvert és katonát kér a királytól. Az apátság épületét azonban ebben az évben rombolták le a törökök.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: András Zoltán (független)
 1994-1998: András Zoltán (független)
 1998-2002: András Zoltán (független)
 2002-2006: Péter István (független)
 2006-2010: Péter István (független)
 2010-2014: Jungné Kovács Piroska (független)
 2014-2019: Péter István (független)
 2019-től: Jáger Gábor (független)

A településen a 2002. október 20-án megtartott önkormányzati választás érdekessége volt, hogy az országos átlagot jóval meghaladó számú, összesen 7 polgármesterjelölt indult. Ilyen nagy számú jelöltre abban az évben az egész országban csak 24 település lakói szavazhattak, ennél több (8 vagy 10) aspiránsra pedig hét másik településen volt példa.

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84%-a magyarnak, 13,2% cigánynak, 0,4% németnek, 0,2% horvátnak,  0,1% románnak mondta magát (15,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 60,6%, református 1,6%, evangélikus 0,1%, felekezet nélküli 14,7% (22,7% nem nyilatkozott).

Híres babócsaiak
 Itt született Farsang György szobrász
 Itt született Kalló Viktor Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész, érdemes művész.

Nevezetességei 
 Babócsai Basa-kert Természetvédelmi Terület
 Törökvár
 Basakerti vár és templomromok az Árpád-korból
 Árpád-kori földvár romjai
 Somssich-kastély – klasszicista stílusú kastély 1820-ból
 Török türbét utánzó kútház a 18. századból
 Nárcisznap, Nárcisz-futás
 Babócsai Termálfürdő (2008 óta működése szünetel)

Jegyzetek

További információk
 Babócsa címerének bemutatása
 Árpád-kori vár – képek
 Régi képeslapok Babócsáról
 Termálfürdőjéről

Somogy megye települései
Somogy vármegye települései