Apagy

Apagy község Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében, a Nyíregyházi járásban.

Fekvése 
A vármegye középső részén fekszik, Nyíregyházától 17 kilométerre keletre.

Megközelítése 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 41-es főút, amely áthalad a központján; ezen érhető el Nyíregyháza és Vásárosnamény felől is. Nyírtéttel, és azon keresztül Székellyel a 4103-as út köti össze.

A hazai vasútvonalak közül a települést a MÁV 116-os számú Nyíregyháza–Vásárosnamény-vasútvonala érinti, melynek egy megállási pontja van itt; Apagy megállóhely a település déli részén található, közúti elérését a 41 317-es számú mellékút biztosítja.

Története 
A 13. században keletkezett falut a legrégebbi fennmaradt írások Opag néven említik.

Fekvésének köszönhetően jelentős településsé vált, több esetben vármegyegyűlést is tartottak a községben. Az egyik ilyen megyegyűlésen választották Nyíregyházát Szabolcs vármegye székhelyének.

Egy az Országos Levéltárban őrzött 1466-os oklevél Mohos települést Apagy szomszédjaként említi, mely a Várday család birtoka volt.

Apagy adott helyet az 1608-as országgyűlésnek is.

A 15. század elején földesura a Kemecsey család volt.

A 16. század első felében több birtokosa is volt: az Apagyi, a Csajkos, a Diószeghy, a Hetey, az Osváth, a Puskás, a Szegedy, a Szentmiklóssy, a Szécsy, a Szilágyi, a Zoltán és a Zsiday család.

Az 1600-as évek elejétől a falu református lelkészeinek nevét is feljegyezték: Gyügyei Pál 1620, Batizi Tóbiás 1624, Domahidi János 1625-1627,  Endrédi Boldizsár 1628-ban szerepelt a tizedjegyzékben.

A 20. század elején a Zoltán családnak s örököseinek, valamint Leveleki Mayernek volt itt birtoka.

Az eredetileg egyutcás falu a 18. században indult igazán fejlődésnek, a Nyíregyháza – Vásárosnaményi vasútvonal megépítésével pedig térségi központtá vált.

Népesség 
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,8%-a magyarnak, 0,7% cigánynak, 0,2% németnek, 0,2% románnak mondta magát (12,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 27,5%, református 34,7%, görögkatolikus 15,8%, evangélikus 0,4%, felekezeten kívüli 3,1% (16,3% nem válaszolt).

2022-ben a lakosság 94%-a vallotta magát magyarnak, 0,3% ukránnak, 0,3% németnek, 0,2% lengyelnek, 0,1-0,1% cigánynak és románnak, 0,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (5,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 20,2% volt római katolikus, 31,9% református, 15,3% görög katolikus, 1% egyéb keresztény, 0,5% evangélikus, 3,3% felekezeten kívüli (27,5% nem válaszolt).

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Kiss István (FKgP)
 1994-1998: Kiss István (független)
 1998-2002: Kiss István (független)
 2002-2006: Kiss István (független)
 2006-2010: Kiss István (független)
 2010-2014: Kiss István (független)
 2014-2019: Kiss István (független)
 2019-től: Kiss István (független)

Nevezetességei 
 15. századi gótikus stílusú református templom szecessziós berendezéssel
 Mohos-tó természetvédelmi terület
 Kenderáztató tó
 Apagy főtere
 2. Világháborús emlékmű
 Görögkatolikus templom
 Római katolikus templom
 első világháborús emlékmű

Sport

Labdarúgás 

A helyi labdarúgó csapatot 1954-ben alapították. Az 1995/96-os idényben megnyerték az MB III-as bajnokságot és azóta az MB II-ben szerepelnek. Itt a legjobb eredményük, egy bronzérem volt, a 2010/11-es idényben.

Asztalitenisz

Jegyzetek

További információk 
 Apagyi Football Club
 Apagyi Football Ultras
 Hallap
 Információk, képek
   Apagyon működő közhasznú szervezet

Kapcsolódó szócikkek 

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye települései
A Nyírség települései
Szabolcs vármegye települései