Borgáta

Borgáta község Vas vármegyében, a Celldömölki járásban.

Neve 
Nevének eredetére több elképzelés is született, a legvalószínűbb szerint a magyar „avar” és „gát” szavak összetételéből származik. 1356-ban Oborgataként említették.

Fekvése 
Kemenesalján, a Kodó-patak mentén fekszik, Sárvártól 15 kilométerre délkeletre. Déli határszélén emelkedik a 220 méter magas Kis-Somlyó hegy.

Megközelítése 
A településen, lakott területeitől néhány száz méterre délre áthalad a 84-es főút, így ez a legfontosabb közúti megközelítési útvonala az ország távolabbi részei irányából. Központján azonban csak a 8415-ös út halad végig, ezen érhető el keleti irányból, Csögle-Boba felől is. Közigazgatási területét délen, egy rövid szakaszon érinti még a 8457-es út is.

Története 
A 16. századig a Héder nemzetség tulajdonában volt a település. A 12-13. században a falu ura Aborgáthai István, majd János, aztán Mihály és Péter, a falu neve is Aborgátha volt. Az 1300-as években a falu földesura Hédervári Pál. A települést Oborgáta néven említik. Az 1400-1500-as években a vasvári káptalannak a vármegyéről Zsigmond királynak tett jelentése Oborgátán sótelepet és erdőket említ. Később a vasvári káptalan értesítette V. László királyt, hogy vett parancsa értelmében megidézte Hédervári Pált, Bögödi Egyedet és Hali Józsát. A megidézés birtokháborítás miatt történt. Aborgáthai lakosokat hallgattak meg tanúként, akik Bak Pál, Szép István és Bak Mihály voltak. A győri káptalan előtt Hédervári Pál és Somlai Balázs Aborgátha és Somló között lévő peres földekről egyezséget kötött.

1545-ben Batthyány Ferenc vásárolta meg a falut 2210 Ft-ért. 

A Dunántúli Evangélikus Egyházkerület története szerint 1659-ben „Borgáta, Kissomlyóval együtt gyülekezetet alkot. Tanítójuk Hoicsics János, aki Borgátán lakott.” 1706-ban Borgáta tanítója Sartóriüsz Gergely.

Egy 1752-es összeírás szerint 29 jobbágy, 5 házzal rendelkező, és 2 ház nélküli zsellér lakta a falut. 

A római katolikus egyházközség jegyzőkönyve szerint: „1837. május 25. A káldi plébánia püspöki látogatása. A borgátaiakat Komáromi István, Balog Mihály, és Vas József képviselte. Borgáta lakossága: 158 katolikus, 160 evangélikus. Katolikus iskolamester Farkas József 60 éves, Röjtökből jött Borgátára.”

Az evangélikus egyházközösség jegyzőkönyvéből:

 1865: Új iskola építése. A tanító Szalai József.
 1882: Az olvasókör megalakítása (Molnár Károly tanító). A Földügyi Miniszter 500 kötet könyvet adományozott. (Az egyetlen ilyen intézmény volt a járásban.)
 1884: Temető nagyobbítása.
 1912: Harangláb építése. A harang tömege 331 kg. A kisharang tömege 75 kg.

A Megyei Levéltár Jegyzőkönyveiből:

1922-ben a hősi emlékművet felavatták. (Első volt a vármegyében.)

1948-ban A falut villanyárammal látták el. 1950-ben megtörtént a falu első nyilvános telefon felállítása. A boltban helyezték el, hogy ne kelljen kezelői díjat fizetni. Kezelője Molnár Pálné boltos volt. Augusztus 5-én volt az utolsó Elöljárósági ülés. Utána helyi tanács alakult.

1958-ban televíziókészüléket vásárolt a falu. Kezelője Radnai István tanító. Ez időben a környéken sehol sem volt televízió.

1964-ben olajkutató fúrás közben találtak rá a 732 m mélységből feltörő, 47 °C-os termálvízre, melynek hasznosítására  1968. augusztus 20-án nyílt meg a termálfürdő. A szép környezetben lévő, csendes helyen üdülőtelep létesült, kis nyaralók épültek, ez lett Borgátafürdő községrész.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Varga Béláné (független)
 1994-1998: Samu Géza (független)
 1998-2002: Csóka András (független)
 2002-2006: Szentiványi Ferenc (független)
 2006-2010: Dr. Tóthné Zentai Éva (független)
 2010-2014: Dr. Tóthné Zentai Éva Mária (független)
 2014-2019: Gőcze Zsanett (független)
 2019-től: Gőcze Zsanett (független)

A 2014 októberében megválasztott Gőcze Zsanett néhány nap múlva, indokolás nélkül bejelentette lemondását a polgármesteri tisztségéről, ez azonban érvénytelen volt, mivel a lemondást nem a képviselő-testület előtt tette meg, hiszen az a lemondó nyilatkozat benyújtása idején még meg sem alakult.

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,4%-a magyarnak, 1,8% németnek, 0,9% cigánynak, 0,9% szlovénnek mondta magát (7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 35,1%, református 5,3%, evangélikus 39,5%, felekezet nélküli 3,5% (16,7% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Első világháborús hősi emlékmű
 Evangélikus harangláb
 Termálfürdő
 Király-kő
 IV. Béla király szobra
 Szent László-szobor (2009. augusztus 20-án állították)

Jegyzetek

További információk 
 Borgáta a Kemenesvidék.hu honlapon
 A termálfürdő honlapja

Vas megye települései
A Marcal-medence települései
Magyarország fürdőhelyei
Vas vármegye települései