Balástya

Balástya község Csongrád-Csanád vármegyében, a Kisteleki járásban.

Fekvése 

Csongrád-Csanád vármegye középső részén, Szegedtől északnyugatra fekvő település. A környező települések közül Kistelek 6, Ópusztaszer 18, Szeged pedig 27,5 kilométer távolságra található.

Szomszédai észak felől Kistelek, északkelet felől Ópusztaszer, kelet felől Dóc, délkelet felől Sándorfalva, dél felől Szatymaz és Zsombó, délnyugat felől Forráskút, nyugat felől Csólyospálos, északnyugat felől pedig Kömpöc és Csengele.

Megközelítése 
Az 5-ös főút keresztülhalad a településen, így Budapest-Kecskemét és Szeged felől is ez a legkézenfekvőbb megközelítési útvonala. Közigazgatási területén áthalad, központját nyugat felől elkerülve az M5-ös autópálya is, amelynek csomópontja is van itt. A sztráda lehajtójától az 5422-es úton lehet bejutni a településre, ugyanez az út köti össze Balástyát Forráskúttal is. Szomszédai közül Csengelével az 5421-es, Dóccal a 4524-es út köti össze; érinti a határát még a Szatymaztól Forráskút felé vezető 5423-as út és a Kiskunmajsa-Kistelek-Ópusztaszer közt húzódó 5411-es út is.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érinti, melynek három megállási pontja van itt; Budapest irányából előbb Kapitányság megállóhely, a központtól jó 2,5 kilométerre északnyugatra, az 5421-es út vasúti keresztezése mellett, majd Balástya vasútállomás a belterület délnyugati széle közelében, az 5422-es út vasúti keresztezésétől délre, végül pedig Őszeszék megállóhely, Balástya déli határában, külterületek között, utóbbi csak alsóbbrendű utakon érhető el.

Története 
A település őse 1725-től tartozott Szegedhez, a hozzá tartozó tanyavilágot kapitányságokra osztották. 1891-ben Szeged-Felsőközpont néven települést alapítottak. A kialakult tanyaközpont közigazgatási feladatokat is ellátott, és rendelkezett parókiával, templommal, orvosi rendelővel iskolával, állatorvosi rendelővel, csendőrséggel, és az itt lakó gazdák által épített Katolikus Népházzal.
A településmag fokozatosan fejlődött. Közel 100 évre volt szükség az önálló községi státusz eléréséhez.
Balástya 1950-ben lett önálló község, amelyet Balástya, Gajgonya, Őszeszék Kapitányságokból és Fehértó Kapitányság nagy részéből alakítottak ki. A kialakulás és az átalakulás során a tanyák gazdaságilag, tulajdonilag és társadalmilag fokozatosan leváltak a városról. A térséget szórványtanyák jellemezték, amelyből a tanyás-falu fejlődött ki.
Az önálló községgé válás óta a népesség folyamatosan csökken (1949 és 2005 között 6369 főről 3511 főre változott). Ennek ellenére Balástya azon települések közé tartozik, ahol markáns fejlődési folyamatok is érzékelhetők.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Rácz Ferenc (független)
 1994-1998: Nagy Sándor (független)
 1998-2002: Ujvári László (független)
 2002-2006: Ujvári László (független)
 2006-2010: Ujvári László (független)
 2010-2014: Ujvári László (független)
 2014-2019: Ujvári László (független)
 2019-től: Ujvári László (független)

Népesség 

2001-ben a település lakosságának 99%-a magyar, 1%-a egyéb nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,1%-a magyarnak, 0,2% horvátnak, 0,3% németnek, 3,7% románnak, 0,2% szerbnek mondta magát (9,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 68,5%, református 3,9%, evangélikus 0,5%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 9,9% (15,1% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Szent Antal-templom
 Őszeszéki-tó
 Nandafalva

Testvérvárosok 
  Balatonakali, Magyarország
  Torda, Szerbia

Jegyzetek

További információk 
 Balástya Önkormányzatának honlapja

Csongrád-Csanád megye települései
Szeged pusztáiból alakult községek
Balástya