Apaj (Magyarország)

Apaj község Pest vármegyében, a Ráckevei járásban.

Fekvése 
A Kiskunsági Nemzeti Park nyugati határán fekszik, Budapesttől 50 kilométerre délre, Dömsödtől és a Ráckevei-Dunától 8 kilométerre keletre.

A szomszédos települések: északkelet és kelet felől Bugyi, dél felől Kunszentmiklós, nyugat felől Dömsöd, északnyugat felől pedig Kiskunlacháza. Kevés híja van annak, hogy nem határos délnyugat felől még Tass községgel is.

Megközelítése 
A település központján, annak főutcájaként végighalad észak-déli irányban az 5203-as út, ezen érhető el Kiskunlacháza és Kunszentmiklós felől is. Az ország távolabbi részei felől a legfontosabb közúti elérési útvonala az 51-es főút, amelyről Dömsödnél letérve érhető el, az 52 305-ös számú mellékúton.

A hazai vasútvonalak közül a MÁV 150-es számú a érinti; a vonalnak hivatalosan ugyan nincs megállási pontja Apaj területén, de Dömsöd vasútállomása alig pár lépésre van a falu belterületének nyugati szélétől, így ma már sokkalta inkább tekinthető Apaj, mintsem a bő 7 kilométerre elterülő Dömsöd állomásának.

Története 
Első fennmaradt okleveles említése (Opoy) 1291-ből való. 

Egy ideig királynői birtok volt, majd a Margitszigeti apácák tulajdonába került, de volt – többek között – a Balassa családé is. 

A 15. században két településrészből állt, Alsóapajból és Felsőapajból. 

A török hódoltság idején elpusztult, és csak a 19. század során népesült be újra. Akkori neve Apajpuszta volt.

1945 után uradalmi központ jellege megszűnt, s közigazgatásilag Dömsödhöz csatolták. 

1985-ben vált ismét önálló községgé, elsősorban a Kiskunsági Állami Gazdaság fejlődésének köszönhetően.

2008-ban közös körjegyzőséget hozott létre Dömsöd községgel. 

Apaj régen híres volt ló- és szarvasmarha-tenyésztéséről, de nemzetközi hírű versenyló-vérvonala már a múlté. Jelentős viszont a közelben élő túzokok állománya.

1967-től 2006-ig minden évben itt rendezték meg a Kiskunsági Pásztor- és Lovasnapokat.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Hubay Ádám (MDF)
 1994–1998: Hubay Ádám (független)
 1998–2002: Hegedűs Lajosné (független)
 2002–2004: Hegedűs Lajosné (független)
 2004–2006: Hegedűs Lajosné (független)
 2006–2010: Novák Pál (független)
 2010–2014: Novák Pál (független)
 2014–2019: Novák Pál (független)
 2019-től: Novák Pál (független)

A településen 2004. október 10-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A választáson az addigi polgármester is elindult, és meg is nyerte azt.

Népesség 
A település népességének alakulása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 81,1%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,2% németnek mondta magát (18,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 31,4%, református 19,9%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 13,8% (33,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Református templom, mely a Széchenyi-terv segítségével épült, és 2005. április 24-én szentelték fel
 Millenniumi park
 Felső-kiskunsági szikes puszta (a Kiskunsági Nemzeti Park része)

Jegyzetek

További információk 
 Apaj
 Apaj a Szállástipp portálon
 Apaj térképe 
 Ismertető, képek

Pest megye települései