Sárvár

Sárvár (németül: Kotenburg, Rotenturm an der Raab, latinul: Bassiana, szlovénul: Mala Sela) város a Nyugat-Dunántúlon, Vas vármegye második legnagyobb települése, és a Sárvári járás székhelye. Kereskedelmi szálláshelyeken eltöltött vendégéjszakák tekintetében Magyarország 7. legnépszerűbb települése. Sárvár a Rába partján fekszik, Kemeneshátnál. Lakossága közel 15.000 fő, melynek túlnyomó része magyar, de akadnak a településen németek és romák is. A megyeszékhelytől, Szombathelytől 24 km-re, Soprontól 55 km-re, Pápától 42 km-re, a Balatontól pedig 60 km-re fekszik. 2016-ban Sárvárt az „Európai Reformáció Városa” tiszteletbeli címmel tüntette ki az Európai Evangélikus Egyházak Közössége.

A vár a település névadója. Eredetileg egy mocsarakkal körülvett földvár lehetett. A középkorban pedig több család is a birtokosa volt, ezek közül emelkedtek ki a Kanizsaiak. Legfőképpen azért, mert a család egyik hölgytagjával, Kanizsai Orsolyával kötött házassága révén került a birtok Nádasdy Tamáshoz. A Nádasdyak alatt lett ilyen fantasztikus az az erősség, ahogy azt most is láthatjuk. A neve sem véletlenül Nádasdy-vár, mely túlélte a viharos évszázadokat. A török időkben, az erősen szenvedő Magyarország egyik kulturális központját hozta létre a mezővárosban. 1534-ben iskolát alapított, melynek épülete a mai napig látható Sárváron. Az is megemlítendő Nádasdy Tamásról, hogy Európa-szerte hatalmas hírű volt a gyümölcsöskertje, műkincsgyüjteménye pedig sok európai uralkodóéval vetekedett. Udvarában nemes ifjak tanulták az udvari és vitézi életet. Ebben a várban halt meg a végvár harcokat megéneklő Tinódi Lantos Sebestyén, sőt, a szűzlányok vérében fürdő, legendás Báthori Erzsébet is járt a falai között egy másik Nádasdy, Nádasdy Ferenc feleségeként.

Fekvése 
Szombathelytől 25 kilométerre keletre, Celldömölktől 18 kilométerre nyugatra fekszik a Rába két partján, a Gyöngyös-patak torkolatától délre, a Kemeneshát és a Vas–Soproni-síkság határán.

Megközelítése

Közút 
 
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 84-es főút, ezen érhető el Sopron és a Balaton felől is. A megyeszékhely Szombathely felől a 88-as, Pápa-Celldömölk felől pedig a 834-es főúton közelíthető meg. Régebben a 84-es és a 88-as főutak is érintették a városközpontot, ma azonban már mindkettő elkerüli azt; a régi nyomvonalak belterületi szakaszai ma öt számjegyű mellékutaknak minősülnek, 84 150-es, illetve 88 100-as számozással.

A környező kisebb települések közül Bejcgyertyános-Kám felé a 8439-es, Ölbő-Szeleste felé a 8446-os, Ostffyasszonyfa-Kenyeri felé a 8451-es, Csénye-Bögöt felé a 8458-as, Ikervár-Rábahídvég felé pedig a 8701-es út vezet a város irányából.

Vasút 
 
A várost a hazai vasútvonalak közül a MÁV 20-as számú  érinti, amelynek két megállási pontja van itt: a keleti határszél közelében, Lánkapuszta külterületi városrész mellett Ostffyasszonyfa megállóhely]], a központban pedig Sárvár vasútállomás.

1913 és 1974 között a Zalabér–Sárvár–Répcevis–Felsőlászló-vasútvonal kötötte össze északra Bükkel és onnan Kőszeggel, illetve délre Zalabérrel is.

Nevének eredete 

Neve a Gyöngyös-patak mellékén, mocsaras helyen épített erősségre utal; ez eredetileg földvár volt.

Története 

Már az őskorban lakott hely volt, amit neolitikus edénytöredékek, bronzeszközök és temetők leletei bizonyítanak. Földvárpuszta majornál késő bronzkori földvár maradványait tárták fel.

Kr. u. 10-ben a térséget a rómaiak hódították meg, és Bassiana néven alapítottak települést mai Sárvártól északra, a Gyöngyös torkolatának közelében, ahol a borostyánút átkelt a Rábán. Korábban az átkelőhelyen kelta település állt; az ő erődítményük Ostffyasszonyfa-Földvárpusztánál volt. Az út védelmére épített római erőd maradványait a Gyöngyös-patak keleti oldalán, az Óvár nevű helyen találták meg.

A Karoling-kori lakosság 9. századi temetőjét a Végmalomnál tárták fel.

A honfoglalás után a magyarok a német támadások ellen a Gyöngyös és a Rába összefolyásánál építettek földvárat, amit először 1192-ben említenek. A vár az 1280-as évekig királyi tulajdon volt, majd a feudális anarchia idején a Kőszegi család birtokába került.

1327-ben Köcski Sándor foglalta vissza Károly Róbertnek a Németújváriaktól, és a király 1328-ban kiváltságokat adományozott a mai belváros területén állt Sársziget lakóinak.

1390-ben Zsigmond király a Kanizsai családnak adományozta, majd miután azok hűtlenné váltak, 1403-ban megostromolta, és visszafoglalta tőlük. 1405-ben a lázadó Ludányiak fosztották ki a várost. 1409-ben Ozorai Pipó lett Sárvár birtokosa, majd 1424-ben a Kanizsaiak visszaszerezték úgy, hogy elcserélték Simontornyára. 1444-ben a vár a Rozgonyiaké lett, és a Kanizsaiak 1454-ben eredménytelen ostrom után csak árulással tudták visszafoglalni. 1532-ben a török sikertelenül ostromolta; eközben száz Nádasdy Ferenc által vezetett sárvári esett el a mezőváros és a vár védelmében. Baso (Bazsó) Ferenc várnagy  öt levélben tájékoztatja a Kanizsa várában tartózkodó Nádasdy Tamás nádort a várban történtekről. Augusztus 15-én este 10 órakor háromezer fős török sereg megostromolta a várat. Hajnalig tartott a csata, de a védők sikerrel jártak – igaz, százfős veszteség árán. Csata után megtalálni vélték a török szultán rokonának a holttestét a harcmezőn. Boruk elfogyott, kérik sürgősen küldjenek néhány hordóval. Csepregi Zele (Szele) László volt a várkapitány, társai Káldy Péter, Szelestey Miklós és Bársony Bertalan voltak. Közeleg az ötszázadik évforduló, ideje volna hogy megismerje a város saját hőseit is. (MNL.gov.hu/ E-0185- Baso F.-Nádasdy T. 0001)

Kanizsai Orsolya 1534-ben (vagy 1535-ben) feleségül ment Nádasdy Tamáshoz, és a hozomány részeként Sárvár is a Nádasdy család tulajdona lett.

A művelt humanista Nádasdy Tamás a pusztuló ország egyik kulturális centrumát hozta létre a mezővárosban:
 1534-ben iskolát alapított,
 1537-ben pedig nyomdát.
A nyomda élére az iskola tanítóját, Sylvester Jánost nevezte ki, ő pedig lefordította és 1541-ben itt nyomtatta ki az Újtestamentum fordítását: ez lett az országban az első, magyar nyelven nyomtatott könyv.

1556-ban itt halt meg, s a vár földjében nyugszik Tinódi Lantos Sebestyén.

A vár ura volt Nádasdy Ferenc, a „fekete bég” – az ő özvegye volt Báthori Erzsébet, akit csejtei rémtettekkel rágalmaztak meg.

1671-ben Nádasdy Ferenc kivégzésével birtokait is elvették, és a vár a Draskovichoké lett, akik alatt hanyatlásnak indult, ahogy hadi jelentőségét apránként elvesztette. 1704-ben meghódolt a kurucoknak, 1809. június 2-án pedig, a napóleoni háborúk folyamán a város francia kézre került, az idegen csapatok novemberig maradtak itt.

Leírás a településről a 18. század végén:	
 "Elegyes Mezőváros Vas Várm. földes Ura Szily, Brentánó, és a’ Génuai Köz. Társaság, lakosai katolikusok, és másfélék, fekszik Gyöngyös vizénél, Szombathelyhez 4 mértföldnyire. Hajdan Nádasdy Grófoknak lakó helyek vala Vára, ’s könyvnyomtató ház is vala itten; határja jó, vagyonnyai külömbfélék, néha a’ vízáradás ártalmas vidékjének." 	
 (Vályi András: Magyar országnak leírása, 1796–1799)

Az új fellendülés akkor kezdődött, amikor 1803-ban az Este-Modenai család vette meg az uradalmat. A várat igényeiknek megfelelően átépítették. A várost 1871-ben fosztották meg város címétől; ugyanebben az évben érte el a vasút. Elektromos energiát 1897-től kapott az ikervári erőműtől. E két tényező lehetővé tette a nagyipar megtelepedését:
 1895-ben cukorgyárat,
 1904-ben műselyemgyárat építettek;
fellendült a kisipar és a kiskereskedelem, nőtt a lakosság.

A 20. század elején az uradalmat új tulajdonosa, Lajos bajor királyi herceg mintagazdasággá fejlesztette. Ekkor alapították azokat az oktatási intézményeket, amelyekből a mai iskolarendszer kifejlődött. 1909-ben avatták fel a kórházat. Az első világháború után a település fejlődése megállt, majd a műselyemgyár bezárása után sok lakos kivándorolt Franciaországba, illetve Belgiumba.

A második világháború után új üzem kezdett itt működni, a Baromfifeldolgozó Vállalat, majd 1957 után újabb üzemeket telepítettek Sárvárra. A kőolajkutatók 1961-ben olaj helyett gyógyvizet találtak; ezután a fejlesztésben egyre nagyobb szerepet kapott a gyógy-idegenforgalom. 1968 óta Sárvár ismét város. 1978-ban költözött a Nádasdy-várba Sárvár művelődési központja.

A cukorgyárban 1998-ban állították le a termelést. A városban 1995-től kezdve ipari parkot építenek ki.

A mai város úgy jött létre, hogy 1902-ben Sárvárhoz csatolták Vármellék és Tizenháromváros községeket, 1912-ben Sárt és Péntekfalut, majd 1968-ban még Rábasömjént is.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Szabó Imre (nem ismert)
 1994–1998: Dr. Dénes Tibor (Fidesz-FKgP-KDNP-MDF-SZDSZ)
 1998–2002: Dr. Dénes Tibor (Fidesz-FKgP-MDF-KDNP-SZDSZ-VES)
 2002–2006: Dr. Dénes Tibor (Fidesz-MDF-MVPP-Sárvárért Egyesület)
 2006–2010: Dr. Dénes Tibor (Fidesz-KDNP-MVPP-VP-Sárvárért Egyesület)
 2010–2014: Kondora István (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Kondora István (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Kondora István (Fidesz-KDNP)

Népesség
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,2%-a magyarnak, 1,3% németnek. 1,3% cigánynak mondta magát (15,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 61,5%, református 1,6%, evangélikus 5,2%, felekezet nélküli 4,8% (26,2% nem nyilatkozott).

Turizmus 
Kereskedelmi szálláshelyeken eltöltött vendégéjszakák tekintetében 447 ezer vendégéjszakával (2012) Magyarország 7. legnépszerűbb települése; legnagyobb küldőpiacai Csehország (97 ezer), Ausztria (96 ezer) és Németország (32 ezer).

Látnivalók 

 A Nádasdy-vár elődje 13. századi. Több átépítés után a 17. században a Nádasdyak építették ki reneszánsz várkastéllyá. Legnagyobb látványossága a díszterem, aminek freskóit 1653-ban és 1769-ben festették.
Nádasdi Ferenc, Nádasdi Tamás és Kanizsai Orsolya szobrok (a várban) – Túri Török Tibor alkotása
 Szent László királynak szentelt római katolikus temploma középkori eredetű; 1645-ben a Nádasdyak építtették át. A Rákóczi-szabadságharcban a templom elpusztult, és 1732-ben barokk stílusban építették újjá. 1830-ban klasszicizálták, utoljára 1926-ban építették át. Előtte áll az 1701-ben készült Krisztus-oszlop.
 A Szent László-templom közelében áll a város első, 1535-ben alapított iskolája. Az emeletet 1830-ban húzták rá. Itt tanított Gárdonyi Géza is.
 Az egykori Sár község római katolikus templomát Szent Miklósnak szentelték. A templomot 1454-ben említik először. 1830-ban és 1868-ban átalakították, 20. századi átépítéskor neogótikus külsőt kapott. A templom mellé temették Tinódi Lantos Sebestyént, 1556-ban.
 A hegyközség kálváriatemplomát 1758-ban építették; 1800-ban kapta mai formáját a két toronnyal.
 Evangélikus templomát 1836-ban építették klasszicista stílusban.
 Református templomát 1998-ban szentelték fel.
 Gyógy- és Wellnessfürdő: a termálfürdőben 2002 decemberében gyógy- és wellnessfürdőt is nyitottak. A fürdő 2004-ben Wellness Center kategóriában, 2005-ben Wellness Medicina kategóriában nyerte el a Magyar Wellness Társaság nívódíját. 2004-ben Sárvárt felvették az Európai Királyi Fürdők Szövetségébe. 2007-ben a fürdő kiérdemelte az EUROPESPA-med minőségi díjat. 2008-ban a Magyar Fürdőszövetség Minősítő Bizottsága a fürdőt a legmagasabb, négycsillagos kategóriába sorolta.
 Hatvany-Deutsch-kastély (más néven Cukorgyári-kastély) az egykori cukorgyár mellett egy ősparkban áll. Az épületet báró Hatvany Béla építtette 1898–99-ben. Tervezője Schannen Ernő budapesti műépítész volt. Jelenleg üres, eladás alatt áll, nem látogatható.
 A csaknem tíz hektár területű arborétumot 1802-ben alapították. Nemesítő telepén 520 négyzetméteres növényház és mintegy ezer négyzetméteres tenyészkert segíti az erdészeti növénynemesítést.

Események, rendezvények 

 Hagyományosan október utolsó szombatján rendezik meg a Simon-Júdás vásárt. Az eseményre piactérré alakul a város főutcája a csatlakozó utcákkal.
 Diákírók és Diákköltők Találkozója
 Nemzetközi Folklórnapok
 Nádasdy Történelmi Fesztivál

Híres emberek

Itt születtek 
 Itt született 1564-ben Beythe András botanikus.
 Itt született 1612-ben Vitnyédy István, Zrínyi Miklós költő, hadvezér közeli barátja és ügyvédje.
 Itt született 1861-ben Szilágyi Arabella magyar opera-énekesnő (szoprán)
 Itt született 1870-ben Vass József kalocsai nagyprépost, kereszténypárti politikus, a Bethlen-kormány népjóléti és munkaügyi minisztere.
 Itt született 1885-ben Rudas László marxista-leninista filozófus, egyetemi tanár, az MTA rendes tagja.
 Itt született 1890-ben dr. Major Sándor magyar királyi állatorvos vezérőrnagy, egyetemi magántanár.
 Itt született 1892-ben Komondy Zoltán gépészmérnök, műegyetemi tanár († 1957).
 Itt született 1910-ben Burka Sándor klarinét- és tárogatószólista († 1983).
 Itt született 1915-ben Fábián Gyula zoológus, egyetemi tanár († 1985).
 Itt született 1916-ban Majláth Mária színésznő († 2004).
 Itt született 1918-ban Urbán Ernő Kossuth-díjas író.
 Itt született 1918-ban Zimonyi Róbert (1918-2004) magyar olimpiai bronzérmes és amerikai aranyérmes evezős kormányos.
 Itt született 1923-ban Fülöp Kálmán dalszövegíró, költő, színész.
 Itt született és alkotott Németh Mihály (1926–2018) szobrászművész.
 Itt született 1931-ben Horváth István Károly klasszika-filológus, egyetemi oktató, műfordító († 1966).
 Itt született 1937-ben Fendrik István sugárbiológus.
 Itt született 1938-ban Lakatos József festőművész.
 Itt született 1945-ben Simon János festőművész.
 Itt született 1948-ban Hegedűs Csaba olimpiai aranyérmes kötött fogású birkózó.
 Itt született 1952-ben Horváth József, szerzői álnevén Dániel Attila költő.
 Itt született 1953-ban Horváth Károly színész, bábszínész, díszlettervező
 Itt született 1954-ben Lakner Tamás hegedűművész, zenetanár.
 Itt született 1966-ban Stekovics Gáspár képzőművész, fotográfus.
 Itt született 1968-ban Illés Béla labdarúgó.
 Itt született 1969-ben Fodor László Kossuth-díjas dzsesszzenész, zenepedagógus.
 Itt született 1977-ben Rezes Judit Jászai Mari-díjas színésznő, a Budapesti Katona József Színház tagja.
 Itt született 1979-ben Marton Tamás zenész.
 Itt született 1984-ben Savanyu Gergely színművész, a Soproni Petőfi Színház, korábban a Szegedi Nemzeti Színház tagja.
 Itt született 1984-ben Stieber Zoltán labdarúgó.
 Itt született 1991-ben Pilnay Sára színésznő
 Itt született 1992-ben Góczán Gábor Fonogram-díjas, Petőfi Zenei Díjas zenész, a Soulwave zenekar basszusgitárosa, vokalistája.

Itt éltek, élnek 
 Itt építette ki főúri és kultúraszervező központját az 1530-as években Nádasdy Tamás.
 Itt tevékenykedett 1534-től 1543-ig Sylvester János nyelvtaníró és bibliafordító.
 Itt tevékenykedett 1541 és 1543 között Abádi Benedek nyomdász, a magyarországi első magyar nyelvű könyv kinyomtatója.
 Itt tevékenykedett az 1550-es években Szegedi Körös Gáspár (Caspar Fraxinus Zegedinus) orvosdoktor.
 Itt halt meg 1556-ban Tinódi Lantos Sebestyén, a magyar epikus költészet jelentős alakja
 Itt tanított 1883/84-ben Gárdonyi Géza.
 A sárvári járás főszolgabírája volt Tuboly Lajos (1873-1936) 1909 és 1918 között.
 Itt működött 1919-től haláláig Huszár Mihály (1874–1941) magyar katolikus esperes-plébános, országgyűlési képviselő.
 Itt halt meg 1921-ben III. Lajos bajor király, országának utolsó uralkodója.
 Itt töltötte gyermekéveit Kabos László komikus, színművész.
 Itt élt ifjúkorában (1930-tól 1932-ig) Kónya Lajos Kossuth-díjas költő

Iskolák 
 Barabás György Műszaki Szakközépiskola és Szakiskola barabas.sulinet.hu 
 Nádasdy Tamás Általános Iskola nadasdyiskola.hu
 Sárvári Gárdonyi Géza Általános Iskola gardonyisarvar.fw.hu
 Szent László Katolikus Általános Iskola szlki.hu
 Tinódi Sebestyén Gimnázium és Idegenforgalmi, Vendéglátói Szakképző Iskola stg.sarvar.hu

Galéria

Testvérvárosai 
  Szinérváralja (Seini), Románia, Máramaros megye
  Sonntagberg, Ausztria
  Steinheim an der Murr, Németország
  Uherské Hradiště (Magyarhradis), Csehország

Egyéb kapcsolatai:
  Tubize, Belgium
  Újvidék, Szerbia, Vajdaság

Jegyzetek

Források 
http://www.sarvarvaros.hu/uherske_hradiste

További információk 

 Sárvár Önkormányzat honlapja
 a Vas Népe napilap hírei Sárvárról
 Sárvár Fürdő
 sarvarszallasinfo.hu
 Sárvár.lap.hu
 Sárvárikum.hu – Sárvári programajánló magazin
 Térkép 
 Térkép Kalauz – Sárvár
 Sárvár bemutatása
 Sárvár negyven éve város 
 Sárvár látnivalói
 Wikitravel – Gyógy- és Wellnessfürdő Sárvár
 Informed.hu – Ideál – Reforméletmód magazin 2005;17(2): 21-23 (A gyógyfürdő vízének összetétele, hatásai és a sárvári termálkristály

Vas megye települései
Magyarország fürdőhelyei
Magyarország városai
 
Vas vármegye települései