Csesznek

Csesznek (, , ) község Veszprém vármegyében, a Zirci járásban.

Fekvése 
A Bakonyban található, Zirctől 11 kilométerre északra. A 82-es főút mellett fekszik; főutcája az előbbiből kiágazó 82 113-as mellékút és áthalad az északi külterületén (belterületi részeket nem érintve) a 8219-es út is. Gyakorlatilag teljesen összeépült északi szomszédjával, Bakonyszentkirály településsel.

Nevének eredete 

A települést a 13. századból ránk maradt források említik először, Cezneyc néven. Később Csesztnök, Cseszneg(h) néven is ismert. Magyarország helységeinek 1773-ban készült hivatalos összeírása Cseszneg néven említi, Pesty Frigyes 1864. évi kéziratos helynévgyűjteménye a községet Cseszneknek, a mellette lévő várromot Csesznegnek nevezi. A név a szláv a királyi hivatalt viselő személy jelentésű  čestnik köznévből származik.

Története

A vár 

A község határában találhatók a cseszneki vár romjai. Feltehetően 1263 körül építtette a Bána nemzetségből származó Jakab trencséni ispán, IV. Béla király kardhordozója, a gróf Cseszneky család feltételezett alapítója. Jakab ispán leszármazottai a 14. század elején eladták a Csákoknak, tőlük váltotta magához 1326-ban Károly Róbert. 1392-ig királyi vár maradt, amikor Luxemburgi Zsigmond elcserélte a Garaiakkal a Macsói bánságért. A Garai család jelentős mértékben bővítette a várat. A Garai család férfi ága 1482-ben halt ki. Mátyás király a cseszneki uradalmat gróf Szapolyai Istvánnak adományozta. 1527-ben enyingi Török Bálint, I. Ferdinánd híve foglalta el a várat, s megtartotta akkor is, amikor átállt János király táborába.

1542-től ismét királyi vár, majd I. Ferdinánd Csaby István egri kapitánynak adományozta, akiről örököseire, Szelestey Sebestyénre és Wathay Lőrincre szállt. 1561-ben Wathay sikeresen veri vissza a török ostromot.

1594-ben Győr elestét követően az őrség kardcsapás nélkül föladja a várat, de már 1598-ban sikerült visszafoglalni. A 16-17. század fordulóján ismét a Cseszneky családé. A későbbiekben Bocskai és Bethlen Gábor csapatai is megszállták. 1635-ben báró galántai Esterházy Dániel vásárolta meg, ettől kezdve Csesznek Esterházy-birtok.

A Rákóczi-szabadságharc során a kurucok 1705-ben foglalták el és 1709-ig a kezükben is tartották.

Gróf Esterházy Ferenc 1750 körül átalakíttatta, de mivel így sem felelt meg a család kényelmi igényeinek, a 18. század végétől már csak gazdasági célokra és börtönnek használták. Az 1810. évi földrengés és a tíz évvel későbbi tűzvész betetőzte a pusztítást. 1828-ban már csak romként említik.

Az épülettömb maradványait az 1970-es években konzerválták.

2015-ben az a felújítás I. ütemében az alsóvár területén az új fogadóépület befejezése  valósul meg, helyreállítják az alsókaput, a felvezető út melletti  támfalat és keleti lezáró falat. Burkolták a felvezető utat, mellette  zöldfelületet alakítottak ki, megoldották a csapadékvíz-elvezetést,  valamint a díszvilágítást építettek ki.

A vár jelenleg vonzó kulturális programok, várjátékok színhelye.

A falu 
A várbirtokhoz tartozó falut először 1372-ben említik. Később Vámhegy néven volt ismert. 1683-ban, amikor Kara Musztafa nagyvezír hadai teljesen elpusztították a falut, melyet önálló jobbágyfaluként csak a 18. század derekán szerveztek újra. A település lakói a 16. században áttértek a protestáns hitre, a 18. századi betelepülők jórészt katolikusok voltak. Jelenleg református imaház és katolikus templom áll a hívek rendelkezésére. 2002-ben megalakult a Cseszneki Falufejlesztő Egyesület. 2007-ben Cseszneki Művésztelep Egyesület néven kulturális szervezet alakult, amelynek célja állandó képzőművészet galéria létrehozása a községben.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Németh József (független)
 1994–1998: Szalai Ferenc (független)
 1998–2002: Szalai Ferenc (független)
 2002–2006: Szalai Ferenc (független)
 2006–2010: Trieblné Stanka Éva Renáta (független)
 2010–2014: Trieblné Stanka Éva Renáta (független)
 2014–2019: Trieblné Stanka Éva Renáta (független)
 2019-től: Trieblné Stanka Éva Renáta (független)

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,7%-a magyarnak, 2,2% németnek, 0,5% románnak, 0,2% szlováknak mondta magát (11,3 nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt az végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 57,7%, református 16,7%, evangélikus 0,9%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 6,2% (16,9% nem nyilatkozott).

Látnivalók 
 A környék fontos természeti látnivalója az Ördög-rét, a Remete-lyuk és a Zsivány-barlang. A Várhegy és Gézaháza parkkertje természetvédelmi terület.
 Jelenetős a falusi turizmusa. A falu és környéke közkedvelt üdülő paradicsom.
 A cseszneki vár.
 A vár közelében jöttek létre Magyarország első via ferrata útvonalai 2013 nyarán.

Híres szülöttei és polgárai 
 Csaby István, egri főkapitány
 Cseszneki Jakab, királyi kardhordozó, bakonyi erdőispán, trencséni ispán
 Cseszneki János, bakonyi erdőispán
 Cseszneki Lőrinc, a Szent György Rend lovagja
 Cseszneki Miklós, ispán, a Szent György Rend lovagja
 Cseszneky Mátyás, gróf, huszárkapitány
 Garai László, gróf, nádor,
 Garai Miklós, gróf, nádor, horvát-szlavón bán
 Esterházy Dániel, báró, aranysarkantyús vitéz, nádorjelölt
 Esterházy Dániel, gróf, kuruc generális
 Esterházy György, báró, esztergomi kanonok, prépost, szendrői címzetes püspök
 Simonyi-Semadam Sándor, Magyarország miniszterelnöke
 Szapolyai István, gróf, nádor, Szilézia kormányzója
 Török Bálint, gróf, hadvezér, nándorfehérvári bán
 Wathay Ferenc, végvári vitéz, festő, énekszerző
 Wathay Lőrinc, cseszneki kapitány

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Csesznek község hivatalos honlapja
 https://web.archive.org/web/20170330190825/http://www.csesznek.info/
 Csesznek.lap.hu – Linkgyűjtemény
 Zirci kistérség portálja
 Csesznek a funiq.hu-n

Veszprém megye települései
Magyarországi horvát közösségek
Veszprém vármegye települései