Györffy István (néprajzkutató)

Szigeti és nádudvari Györffy István (Karcag, 1884. február 11. – Budapest, 1939. október 3.) néprajzkutató, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagja. Györffy György történész és F. Györffy Anna grafikusművész édesapja.

Pályája 

Édesapja szigeti és nádudvari Györffy István, édesanyja Ágoston Mária volt, aki később férjhez ment Hagymássy Mártonhoz. Egyetemi tanulmányait Kolozsváron és Budapesten végezte. 1909-től a Magyar Nemzeti Múzeum gyakornoka volt. 1910-ben a kolozsvári egyetemen szerzett bölcsészdoktori diplomát. 1912-től múzeumi segédőr lett. 1917-ben a moldvai csángók között dolgozott, 1918-ban részt vett a félbeszakadt Lénard-féle kisázsiai expedícióban. Ez évben a múzeum igazgatóőrévé nevezték ki. 1926-tól egyetemi tanár. 1929-től magántanár. 1932-ben a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagjává választották. 1934-től a néprajz első nyilvános rendes tanára a budapesti egyetemen. 1938-tól a Táj- és Népkutató Központ vezetője lett. Halálát nyúltvelőbénulás okozta. Felesége Papp Anna volt.

Kutatásai 

Györffy István volt a budapesti egyetemen a magyar néprajz első professzora, a tudomány egyik hazai megteremtője. Foglalkozott a kunság néprajzi problémáival, különböző néprajzi csoportok kialakulásának körülményeivel (hajdúk, matyók). A népviselet és népművészet körében végzett kutatásai alapján kiváló monográfiákat írt. Bizonyos mértékig a népi írók falukutató irodalmának volt az előfutára. Neve a Györffy István Kollégium, illetve a belőle kinövő Népi Kollégiumok Országos Szövetsége (NÉKOSZ) mozgalom révén vált ismertté Magyarországon.

Kapcsolódó szócikkek 

 Acta Erdélyben

Főbb művei 
 A Nagykunság és környékének népes építkezése (Néprajzi Értesítő, 1908–09);
 A feketekörösvölgyi magyarság települése. Az erdélyi magyarság eredete (Földrajzi Közlemények, 1913);
 Dél-Bihar népesedési és nemzetiségi viszonyai negyedfélszáz év óta (Földrajzi Közlemények, 1915);
 A Lenárd-féle kis-ázsiai expedíció (1921);
 Nagykunsági Krónika (Karcag, 1922);
 Az alföldi kertes városok. Hajdúszoboszló települése (Néprajzi Értesítő 1926);
 Hajdúböszörmény települése (Föld és Ember, 1926; Szeged, 1927);
 Das Bauwesen der Hirten im ungarischen Tiefland (Debrecen, 1927);
 A hajdúk eredete (Protestáns Szemle, 1927);
 A szilaj pásztorok (Budapest, 1928);
 A matyókról (Népünk és Nyelvünk, 1929);
 A cifraszűr (Budapest, 1930);
 Gazdálkodás. Viselet (A magyarság néprajza, I–II. Budapest, 1933–34);
 A magyar tanya (Földrajzi Közlemények 1937);
 A néphagyomány és a nemzeti művelődés  (Budapest, 1939);
 Magyar falu, magyar ház (Budapest, 1943)

Családja 

Fia Györffy György (1917-2000) történész.

Emlékezete 
1940-ben, Zsindelyné Tüdős Klára alapította meg, és volt egyetemi professzoráról nevezte el a Győrffy-kollégiumot, melyet paraszti származású, tehetséges gyermekek felkarolására, oktatására hozott létre.

Az ő nevét viseli Karcagon a Györffy István Nagykun Múzeum és a Györffy István Általános Iskola, Budapesten pedig a Népligettel szemközti oldalon, a Könyves Kálmán körútról az Üllői út és az Elnök utca között futó egyik utca, a korábbi Pénzverde épülete mögött.

Irodalom 
 Enyedi György: Györffy István és a magyar településföldrajz (Földrajzi közlemények, 32. 1984. 4. 353-356.)
 Ökrösné Bartha Júlia: Kartográfiai törekvések a török néprajztudományban (Jászkunság, 40. 1994. 1. 30-34.)
 S. Pável Judit [Közreadta, jegyzetekkel ellátta]: Bátky-, Györffy- és Visky-levelek a Pável-hagyatékból (Savaria, 22. 1995/1998. 4. 27-46.)
 Pejkovszka Penka: Magyar értelmiség az újkori bolgár kultúra fejlődésében (Begegnungen Schriftenreihe des Europa Institutes Budapest, Bd. 2, 1996, 87-97)  
 Györffy György: István Györffy, a pioneer of Hungarian ethnography (Hungarian heritage, 1. 2000. 1-2. 19-28.)
 Illyés Gyula: A magyar nép tudósa (Ingyen lakoma, Bp., 1964).

Jegyzetek

Források 

 
  Illyés Gyula: A magyar nép tudósa - Elektronikus Periodika Adatbázis Archívum
 
 
  Kisfaludy Károly Megyei Könyvtár - Életrajzi bibliográfia (GY)

További információk 
 Györffy István írásai a Balkánról és Törökországról (MEK)
 Selmeczi Kovács Attila: Györffy István. A múlt magyar tudósai. Akadémiai Kiadó, Budapest, 1981.

Magyar néprajzkutatók
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
MTA-tagok
Karcagiak
1884-ben született személyek
1939-ben elhunyt személyek
Magyar Örökség díjasok