Bana

Bana község Komárom-Esztergom vármegyében, a Komáromi járásban.

Fekvése 
A település a vármegye északnyugati szögletében, Győr-Moson-Sopron vármegye határán fekszik. Az Igmánd–Kisbéri-medence északi peremén, a Duna teraszvidékétől északra egy kavicsos dombvonulat választja el. Győrtől 25, Komáromtól 23, Tatától 32 kilométer távolságra található. Szomszédos települések: Ács, Bábolna, Tárkány, Rétalap, Bőny, Nagyszentjános.

Főutcája a Tata, Nagyigmánd és Győr között húzódó, nagyjából kelet-nyugati irányt követő 8136-os számú mellékút, amibe a község nyugati határán torkollik be a 8152-es út. Még egy útja számozódik országos közútként, a 8136-osba annak 32+300-as kilométerszelvényénél, 5,3 kilométer megtétele után beletorkolló 81 141-es út, amely Ács és a 8151-es út, illetve az M1-es autópálya ottani le- és felhajtója felé biztosít összeköttetést.

Vasútállomása nincs a településnek, legközelebb a  nagyszentjánosi, illetve a  nagyigmándi állomása található, előbbi 9, utóbbi 12 kilométerre. A falura a községen átmenő kerékpáros turizmus jellemző.

A község a Cuhai-Bakony-ér és mellékerei által tagolt, 135 méteres átlagmagasságú hullámos síkságon terül el; a kielégítő rétegvízkészlet miatt saját ivóvízrendszerrel rendelkezik. Felszíni kőzetanyaga ártéri és folyóvízi homok, kavics és iszap. Eredeti növénytakarója homoki tölgyessel kevert homokpuszta volt. A Cuha völgysíkjában réti öntéstalaj található, ezeken nagyüzemi szántóföldi növénytermesztés folyik. Éghajlata a kontinentális éghajlat száraz és meleg változata. Éves csapadékátlaga 600 milliméter, átlaghőmérséklete: 10 °C. Uralkodó széliránya északnyugati.

Élővilága

Bana községben gólyafészek található, ahol 2013-ban is fészkeltek a gólyák.

Története 
A falu neve személynévből keletkezett. Alapjául a „bán” méltóságnév szolgált. Az írások először a települést 1236-ban említik Bana alakban.

A honfoglaló törzsek a 10. században települtek meg e területen. A falu határában lovas temetkezés nyomait találták meg. Az Árpád-korban királyi várbirtok volt, ahol a királyi várispánok székeltek. A község ispánjai a Bána nemzetség s a tőlük származó gróf Cseszneky család tagjai voltak, akiket a Koppán nemzetségbeli Paulin rokonaként tartottak számon. A tatárjárás során a település várával együtt elpusztult. 1349-ben Nagy Lajos király Árpával együtt a Kolos nemzetségbeli Jakabnak adományozza. 1380-ban határjárást végeztek itt.

1449-ben Győr vármegyéhez tartozott. A 15. században a Rozgonyiak és több köznemes szerzett itt birtokot. A falu a törökdúlások idején elpusztult. A 17. században telepedtek meg először a református családok. A református templom 1680-ban elpusztult, de ugyanott újjáépítették. Bana a környék református központja volt. A 18. században a római katolikus betelepedők jutottak túlsúlyba. A katolikusok temploma először 1249-ben épült, de az elpusztult. Plébánia 1787-ben újjáépítették késő barokk stílusban. Az 1784-es összeírás köznemesek  birtokaként tartotta nyilván.

Bana határának nagy része szántóföld volt. Az 1840-es években az állam epreskerteket telepített, selyemhernyó-tenyésztés céljából. Emellett híresek voltak az itt tenyésztett lipicai lovak. A 19. századtól a lakosok a szomszédos Bábolna pusztára jártak dolgozni.
A községet 1851-ben Esztergom vármegyéhez csatolták. 1897-ben megalakult Bana-Bábolna Hitelszövetkezet. A községháza 1914-ben épült meg. Az első világháború után különböző társadalmi szervezetek alakultak.

Mai élete 
A második világháború után, 1949-ben alakult az első termelőszövetkezet Búzakalász néven. 1992-ben feloszlott és több kisebb mezőgazdasági kft. alakult meg. Számottevő ipar nincs a településen. Újjáéledőben van a lipicai lovak tenyésztése.

1974-ben Bábolnához csatolták. Közös tanács alakult. 1984-től 1988-ig Komárom vonzáskörzetéhez tartozott. A rendszerváltozás óta újra önálló önkormányzattal rendelkezik.
Önkormányzati hivatalt Bábolnával közösen tart fenn.

A vezetékes ivóvízhálózat 1971-ben valósult meg. A szennyvízelvezetést és -tisztítást 1996-ban fejezték be. Kiépítették a vezetékes gázt és bővítették a telefonhálózatot. A helyi utak portalanítása részben fejeződött be. A település oktatása 150 éves múltra tekinthet vissza, az első római katolikus iskoláját 1849-ben építették. 1904-től új épületben volt az oktatás. A református iskoláról 1896-ból vannak adatok. Az intézmény a köznevelésért felelős államtitkár határozatának értelmében 2015-ben megszűnt, az alsó tagozat a Bábolnai Általános Iskola Banai Telephely néven a bábolnai iskola részeként működik tovább.
Jelenleg három csoportos napköziotthonos óvoda működik a településen.

2020. június 26-án megtörtént a Magyar Falu Program „Kistelepülések járdaépítésének, felújításának anyagtámogatása” című projektrészének hozzájárulásával elkészült Bercsényi utcai járdaszakasz ünnepélyes átadása.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Petőcz Imre (FKgP)
 1994–1998: Petőcz Imre (független)
 1998–2002: Petőcz Imre László (FKgP)
 2002–2006: Sáhóné Horváth Márta (független)
 2006–2010: Petőcz Imre (független)
 2010–2014: Sáhóné Horváth Márta (független)
 2014–2019: Sáhóné Horváth Márta (független)
 2020-tól: Toma Richárd (független)

A településen a 2019. október 13-án tartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, mert szavazategyenlőség alakult ki az első helyen, az induló jelöltek közül kettő, Horváth Márta és Toma Richárd között. Az emiatt szükségessé vált időközi választást 2020. január 12-én tartották meg, ezen már hatan indultak el, de a győzelem a korábbi holtversenyben részes két fél között dőlt el, 35 szavazatnyi különbséggel Toma Richárd javára.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,1%-a magyarnak, 6% cigánynak, 0,2% németnek, 0,2% románnak mondta magát (11,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 46%, református 15,6%, evangélikus 3,8%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 10,6% (21,6% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Római katolikus templom – késő barokk műemlék jellegű épület 1784 körül épült. 1897-ben eklektikus stílusban átalakították.
 Református templom – Előbb fatemplomuk volt, többször átépítették. A jelenlegi 1788-ban készült; tornya később, 1858-ban épült fel.
 A temetőben található a Pulay család síremléke. Jókai Mór édesanyja Pulay Mária banai származású volt. 1812-ben itt kötött házasságot Jókay Józseffel.
 Francia kő – I. Napóleon 1809-ben csapataival végigvonult a településen. Ennek emlékét őrzi ez a földrajzi elnevezés.
 Az államalapító szobra a Fő téren.
 Helyi védelem alatt álló épületek
 A falu közepén, a Petőfi Sándor utcai kanyarban lévő romos épületben töltött egy éjszakát Mária Terézia átutazása során.
 Pikóta tó a településen található, ahol az 1938-as János vitéz című film néhány jelenetét forgatták.
 Az Ördögásta hegyen 1956-ban kavicsbányászás közben honfoglalás kori tarsolylemezt találtak,ami a Magyar Nemzeti Múzeumban látható.

Képtár

Jegyzetek

Források 

 Komárom-Esztergom megye kézikönyve (ALFADAT-CEBA Szekszárd, 1998) 
 Számadó Emese: Komárom és térsége (CEBA Veresegyház, 1998)

További információk 
 Bana a térképcentrum oldalán 

Komárom-Esztergom megye települései
Komárom vármegye települései