Bag

Bag nagyközség Pest vármegyében, az Aszódi járásban.

Fekvése 
A Gödöllői-dombság északkeleti oldalán fekszik, a Galga folyó jobb partján, Budapesttől 39, Gödöllőtől 13 kilométerre kelet-északkeletre.

A közvetlenül határos települések: észak felől Aszód, kelet felől Hévízgyörk, délkelet felől Galgahévíz, dél felől Vácszentlászló, délnyugat felől Gödöllő (Máriabesnyő), északnyugat felől pedig Domony.

Megközelítése 
Két legfontosabb közúti megközelítési útvonala a főváros, illetve az ország távolabbi részei felől a 3-as főút és az M3-as autópálya, előbbi északkelet felől kerüli el a belterületet, utóbbi pedig úgyszólván kettészeli azt, és ott csomópontja (továbbá a nyugati külterületei között egy pihenőhelye) is van.

A környező kisebb települések közül Hévízgyörk és azon keresztül Tura felől Bag a 3105-ös úton érhető el – ez a település főutcája is –, Domonnyal és azon keresztül Ikladdal pedig a 21 115-ös számú mellékút kapcsolja össze.

A hazai vasútvonalak közül a  érinti, melynek egy megállási pontja van itt, Bag megállóhely, a belterület északi részén, közvetlenül a 3105-ös út vasúti keresztezése mellett.

Története 
A falu határában és belsejében talált számos régészeti lelet közül a legrégebbi az újkőkori Vonaldíszes kerámia kultúrából származó leleteket találtak, és az ásatások által felszínre hozott rézkori, bronzkori, és római korból származó tárgyak azt bizonyítják, hogy azóta folyamatosan lakott, sőt, a török hódoltság idején sem néptelenedett el.

Első okleveles említése 1394-ből való Baag formában, első ismert pecsétje 1740-ből származik. Első tulajdonosa valószínűleg az Ákos nemzetség volt, majd Luxemburgi Zsigmond, a Báthoryak, később az Eszterházyak birtokolták. 1703-ban 68 adófizető családfőt írtak össze a településen.

1736-ban Grassalkovich Antal megvásárolta a község negyedét és 10 évvel később a fennmaradó birtokrész is a tulajdonába került. Ő építtette a templomot az 1770-es évek elején és ő telepítette be a környékre a németeket és a szlovákokat.

Gazdaság 

Napjainkban az ipari központok közelsége miatt az itt lakók közül kevesen kapnak munkát a községben. A munkavállalóik 90%-a a környező települések valamelyikén vagy a fővárosban dolgozik.

Nevezetességei 

 A nagy, egyhajós barokk stílusú római katolikus templomot gróf Grassalkovich Antal végrendelete szerint 1772–1774 között építették. Bejárata mellett az egyik oldalon Szent András, a másikon Szent János apostol szobra áll – magát a templomot is András apostol tiszteletére szentelték fel. Homlokzati tornya 1945-ben súlyosan megrongálódott, ezért részben újjá kellett építeni: a torony felső része és sisakja 1963-ban készült. Tágas, csehsüveg boltozatos belső terét újabb keletű festmények díszítik. Berendezése késő barokk, illetve kora klasszicista stílusú.
 Nepomuki Szent János szobra (barokk, 18. századi, az Aranyos-patak és az autópálya-felüljáró hídjának tövében).
 A szoborhoz közel áll az átalakított és felújított Turbina malom. A malom egykori gépei közül kettő az aszódi Petőfi Múzeumban tekinthető meg.
 Csárdák:
 A falu határában áll az 1820-as években épített, népies klasszicista stílusú Kisbagi csárda;
 a Csintoványi dűlőben, a régi téglavető helyén áll a Csintó csárda.
 A Csintó csárda közelében fakad a Petőfi-forrás.
 Bag 600 éves – emlékoszlop, Pannonhalmi Zsuzsa műve (1994). A sumér pecsétnyomó hengert formázó oszlop Bag történetét meséli el hat tételben:
 őskor,
 Emese álma,
 török idők,
 1848-49,
 hagyományos épületek,
 Muharay-együttes.
 Ugyancsak a 600 éves évfordulóra állították a turul-szobrot.
 Az első világháborús emlékművet 1918-ban emelték a világháború áldozatainak emlékére. 1948-ban kiegészítették.
 A második világháborús emlékmű a templom kertjében áll. A monolit négy oldalába az elesettek neveit vésték be.

Bagi Muharay Népi Együttes 
Az együttes 1950-ben alakult, tagjai között vannak gyermekek, felnőttek és idősebbek egyaránt. Az együttes évtizedek óta dolgozik a hiteles néphagyományok és néptánckultúra megőrzése érdekében. Több országban szerepeltek már csoportjaink a magyar archaikus örökségek bemutatóiként, küldöttjeiként.

Az együttes számos sikert, elismerést, díjat, kitüntetést szerzett. Ilyen a 2003-ban alapított Csokonai Vitéz Mihály Közösségi Munkáért Díj állami kitüntetés. Több alkalommal ítélték nekik a Kiválóan Minősült elismerést. 2008 decemberében az egyesület a Pest megye Kultúrájáért kitüntetést vehette át.

https://www.muharaybag.hu/

Képtár

Közélete

Polgármesterei 
 1990-1994: Jamrik László (független)
 1994-1998: Jamrik László (független)
 1998-2002: Jamrik László (független)
 2002-2006: Jamrik László (független)
 2006-2010: Tóth Gábor (Fidesz-KDNP)
 2010-2014: Tóth Gábor (Fidesz-KDNP)
 2014-2019: Jamrik László (független)
 2019-től: Palya Zoltán (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,4%-a magyarnak, 5,1% cigánynak, 0,6% németnek, 0,7% románnak, 0,2% szlováknak mondta magát (11,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 64,4%, református 3,6%, evangélikus 2,5%, felekezeten kívüli 6,3% (20,7% nem nyilatkozott).

Jegyzetek

További információk 
 Információk a településről
 Petőfi Múzeum, Aszód: Galga menti műemlékek
 Bagfalu.hu: Bag hivatalos honlapja

Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye települései
Pest megye települései