Káposztásmegyer

Káposztásmegyer Budapest egyik városrésze a IV. kerület északi részén. Népessége 2011-ben 23 178 fő volt.

A városrészt az 1982 és 1990 között házgyári előregyártott vasbeton elemekből („panelekből”) épült Káposztásmegyeri lakótelep és a 2000-es években létesült Homoktövis lakópark alkotja, továbbá a lakópark szomszédságában található, folyamatosan fejlődő észak-pesti ipari park is ide tartozik. Mindezek korábban beépítetlen, sík tájon épültek.

A városrész (elsősorban a helyiek és környékbeliek által használt) becenevei: „Kápmegyer”, „Káp1”, „Káp2” (utóbbi kettő arra utal, hogy maga a lakótelep két külön részből áll, melyeket a Megyeri út választ el egymástól). Ismert becenév még a Tengiz is, utalva arra, hogy metróközlekedés híján a lakótelep olyan távol esik Budapest központjától, mint Tengiz. (A telep északi széle gyakorlatilag Dunakeszivel határos.)

Fekvése, földrajza 
 Északon Budapest közigazgatási határa (azon túl pedig Dunakeszi), valamint Székesdűlő városrész; nyugaton a Duna folyam és Megyer városrész; keleten Rákospalota; délen pedig az Izzó lakótelep és Újpest fogja közre.
 Pontosabb határai: Váci út (illetve a természetben a Duna folyam) az M0 körgyűrű északi hídjától (Megyeri híd) délre a Szilas-patakig – Szilas-patak – Budapest–Vác–Szob (70-es) vasútvonal – M0 körgyűrű északi szakaszának Budapest–Vác–Szob (70-es) vasútvonal és a Váci út (illetve a természetben a Duna folyam) közé eső része (illetve Budapest közigazgatási határa, ha az M0 valahol azon kívülre esik).

Az 51,7 hektáros Farkaserdőt leszámítva alig maradt a városrésznek természetes zöldfelülete. A Szilas-patakba ömlő, a lakótelepet nyugatról elkerülő Mogyoródi-patak és a Mogyoródi-patakba torkolló Csömöri-patak mesterséges mederben éri el a Dunát a Váci út és az M0 körgyűrű Megyeri hídi csomópontjánál. A felszíni vízfolyások szabályozása és a forgalmas sztrádák kiépülése következtében jelentősen lecsökkent a Duna hajdani balparti mellékágából megmaradt Kis láp-tó és a Dunakeszi-tőzegtavak vízfelülete. Káposztásmegyer II-n a Mogyoródi- és a Csömöri-patak felhagyott medre helyén a hangulatos Homoktövis park és az Unka játszótér várja a pihenni és kikapcsolódni vágyó helyieket.

Története 
Káposztásmegyer a honfoglalás idején a fejedelmi Megyer törzs egyik szálláshelye lehetett a szemközti Békásmegyerrel együtt, Anonymus is megemlíti krónikájában. Fontos stratégiai pontként foglalta el a fejedelmi törzs, mert így biztosította a megyer révet, mely az egyik legfontosabb rév volt a Dunán. Ezt a szerepét az egész középkor folyamán megtartotta. Első írásos említéseiben 1148-ban és 1253-ban Meger néven hivatkoznak rá. 1377-ben Káposztásmegyer tulajdonosa Szendy István vajda, a 15. században a Széchenyiéké, majd Guthi Országh László birtokolja. A török hódítás alatt a falu elpusztult

A terület a 18. századtól a Károlyi család újpest-megyeri birtoktestéhez tartozott. A „Káposztás-” előtagot a homokos talajon a XVIII. századig termesztett káposztaültetvényekről kapta, hogy ezáltal a többi Megyer nevű településtől is megkülönböztessék. Káposztásmegyer és egyben Újpest első úri villáját (klasszicista stílusú nemesi kúriáját) 1842-ben építtette fel Szekrényessy József (1811–1877), ki gr. Károlyi István rokonaként és Széchenyi István bizalmasaként vetette meg lábát a területen. A „kis Széchenyi”-nek nevezett ügyvéd, író sokat tett Újpest fejlesztéséért. Ő karolta fel az újpesti kikötő ügyét, gyakorta villásreggelin fogadva barátját és munkatársát Clark Ádámot, de az újpesti kórház ügyében tartott népszavazás is az ő nevéhez köthető. Villája a reformkori Pest előkelőinek és hírességeinek vált gyűlhelyévé, így gyakorta megfordult házánál Vörösmarty Mihály, Irinyi József, Vahot Imre, Garay János, Dobsa Lajos, de a dzsentri és arisztokrata világ majd valamennyi szereplője. Angolparkkal övezett birtoka az újpesti kikötő mögötti területen, a mai Károlyi István Városközpont elnevezésü lakópark helyén, a későbbi Wolfner bőrgyár mellett terült el. Itt töltötte gyermekéveit fia, Szekrényessy Kálmán (1846–1923) az első magyar úszó, első sportlapalapító, író, katonatiszt és repülőgépkonstruktőr.

A 19. században Rákospalotához tartozó puszta majd nyaralótelep. Az 1900-as évek elején 542 lakosa van. Királyi udvari istállók álltak itt, innen indultak az arisztokrácia kopófalka vadászatai. Káposztásmegyeren lóversenypálya is működött 1912–1944 között. A városrésznek a Váci országút és a Duna közé eső területén építették ki 1893–1904 között a Káposztásmegyeri Vízművet, ami napi 240 ezer m³ kapacitással rendelkezett, és kútjai a Duna-parton és a Szentendrei-sziget déli végén 13 km hosszúságban húzódnak.

A terület 1950-ben, Nagy-Budapest létrehozásakor lett Budapest része, akkor már Újpest részeként. Az 1980-as évek elején nagy, mintegy 20 ezer lakásos lakótelep építését határozták el a területen. Az első ütem kivitelezése a Hajló utca tömbjeivel 1982-ben indult meg. Az első lakók 1984-ben költözhettek be. Az építkezések 1990-ben történt leállításáig mintegy 6000 lakás készült el.

Intézmények

Oktatási, nevelési intézmények

Bölcsődék 
 Homoktövis Bölcsőde
 Hajló Bölcsőde
 Lakkozó Bölcsőde

Óvodák 
 Bőrfestő Óvoda
 Homoktövis Óvoda
 Karinthy Frigyes Óvoda
 Lakkozó Óvoda
 Karinthy Frigyes Óvoda Óceán Tagóvoda
 Park Óvoda

Általános iskolák 
 Újpesti Csokonai Vitéz Mihály Általános Iskola és Gimnázium
 Homoktövis Általános Iskola
 Karinthy Frigyes Magyar-Angol Két Tanítási Nyelvű Általános Iskola
 Újpesti Szűcs Sándor Általános Iskola

Középiskolák 
 Újpesti Babits Mihály Gimnázium
 Göllner Mária Regionális Waldorf Gimnázium
 Újpesti Csokonai Vitéz Mihály Általános Iskola és Gimnázium

Kulturális intézmények 
 Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár IV/3 Fiókkönyvtára /Babits Mihály Könyvtár/
 Karinthy Frigyes Általános Művelődési Központ
 Homoktövis Környezetvédelmi Oktatóközpont
 Megyeri Klub
 Lóverseny Téri Közösségi Ház

Hitélet 
 Káposztásmegyeri Szentháromság-plébánia
 Káposztásmegyeri Református Gyülekezet
 Hetednapi Adventista Egyház Újpesti Gyülekezete

Sportolási intézmények 
 Jégpalota Budapest
 Halassy Olivér Városi Uszoda
 Káposztásmegyeri Sport és Szabadidő Klub

Közlekedés

Közúti közlekedés 
Közúton Újpest, Rákospalota és Dunakeszi felől közelíthető meg.
A főváros közigazgatási határán 2008-ban elkészült az M0 körgyűrű északi hídja, a Megyeri híd.

Közösségi közlekedés

Autóbusz 

 20E: Káposztásmegyer, Szilas-patak – Keleti pályaudvar M
 30: Keleti pályaudvar M – Káposztásmegyer, Mogyoródi-patak
 122E: Újpest-Városkapu M – Káposztásmegyer, Mogyoródi-patak
 126: Káposztásmegyer, Szilas-patak – Dunakeszi, Auchan áruház
 126A: Káposztásmegyer, Szilas-patak – Káposztásmegyer, Mogyoródi-patak
 230: Keleti pályaudvar M – Káposztásmegyer, Aquaworld
 296: Újpalota, Szentmihályi út – Békásmegyer, Újmegyeri tér
 296A: Újpalota, Szentmihályi út – Káposztásmegyer, Szilas-patak

Éjszakai autóbusz 
 914: Dél-pesti autóbuszgarázs – Káposztásmegyer, Mogyoródi-patak

Villamos 
 14: Lehel tér M – Káposztásmegyer, Megyeri út

Vonat 
A terület a MÁV -es számú (Budapest, Nyugati pályaudvar–Vác–Szob) vasútvonala mellett található; de csak a 14-es villamosra való átszállással közelíthető meg a Rákospalota-Újpest vasútállomásról. (Ez a leggyorsabb módja a Belvárosba jutásnak.)

Metró 
Régóta tervezik az M3-as metró meghosszabbítását Káposztásmegyerre.

Fontosabb közterületek 
 Homoktövis Természetvédelmi Terület
 Külső Szilágyi út
 Megyeri út
 Óceánárok utca
 Farkas-erdő
 Szilas-patak

Jegyzetek

További információk 
 Lap.hu gyűjtemény Káposztásmegyerről
 Lap.hu gyűjtemény a IV. kerületről
 N. Kósa Judit: A félbehagyott lakótelep Népszabadság, 1996. augusztus 2.

Budapest IV. kerülete
Budapest városrészei
Budapest lakótelepei