Berekfürdő

Berekfürdő község Jász-Nagykun-Szolnok vármegyében, a Karcagi járásban.

Fekvése 
Berekfürdő az Alföld nagytájegységben, a Hortobágy és Nagykunság középtáj határán fekszik, a Tiszafüred-Kunhegyesi sík Kistájában. A Hortobágy délnyugati szélén helyezkedik el. Karcag és Kunmadaras között található.

Vonattal megközelíthető a Karcag–Tiszafüred-vasútvonalon.

Története 
A nagykunsági tanyavilágban Pávai-Vajna Ferenc 1928–30-ban két kutat fúrt (mélységük 1186 és 801,7 m), melyeknek vize 1974-ben gyógyvízzé lett minősítve. Az 1930-as évek végén épültek az első nyaralók, az 50-es években kerültek kialakításra a település utcái. Jelenleg kb. 555 lakó- és kb. 546 üdülőingatlan van, valamint két gyógyszálló és 1200 vendég fogadására alkalmas kereskedelmi szálláshely. A fátyolüvegéről világhírű, Veress Zoltán által 1938-ban alapított üveggyára már nem üzemel, tulajdonosa lebontását tervezi. Berekfürdő létét nem övezik évszázados múltra visszatekintő történetek, az 1920-as években ezen a területen mindössze 5 tanya állt 35 lakossal.

A Karcag–Kunmadaras közötti területen, a Tatárülés nevezetű vasúti megállótól mindössze egy ősszel-tavasszal járhatatlan földút vezetett a pusztába. A változások viszont hihetetlen gyorsasággal követték egymást. A geológusok figyelme az 1920-as években az Alföld felé irányult, mivel úgy vélték, hogy itt gazdag szénhidrogén bázis található.
1925-ben Pávai Vajna Ferenc főgeológus vezetésével kutatásokat kezdtek. A fúrás kezdeti nehézségei után a Schmidt Eligius Róbert műszaki vezető által irányított munkálatok 1928. január 24-én sikerrel jártak.

1992-ig Karcaghoz tartozott, azóta önálló község.

Közélete

Polgármesterei
 1992–1994: 
 1994–1998: Dr. Kenyeres Imre (független)
 1998–2002: Dr. Hajdu Lajos (független)
 2002–2006: Dr. Hajdu Lajos (független)
 2006–2009: Cséti Attila (független)
 2009–2010: Dr. Hajdu Lajos (független)
 2010–2014: Dr. Hajdu Lajos (független)
 2014–2019: Molnár János (független)
 2019-től: Molnár János (független)

A településen 2009. október 4-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt. A hivatalban lévő polgármester nem indult el a választáson.

Népesség
A település népességének változása:

2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,6%-a magyarnak, 0,5% cigánynak, 1,5% németnek mondta magát (16% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 12,3%, református 35,7%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 30,8% (19,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességek 

Berekfürdő a Magyar Fürdővárosok Szövetségének tagja.
 Berekfürdői Termál- és Strandfürdő: alkáli-hidrogén-karbonátos, jódos gyógyvizére népszerű termál- és strandfürdő épült, évente 300 000 vendéget vonzva.
 A minden évben megrendezett nemzetközi képzőművészeti tábor anyagából állandó kiállítás látható a Bod László Művelődési Központban.
 A Hortobágyi Nemzeti Park közelsége (2 km) a madarászok kedvelt úticéljává teszi.
 A Szovjet Repülőtér Titkai múzeum, különlegessége az Európában máshol nem látható, szovjet felségjelzésű Mi-24D harci helikopter.

Testvértelepülések  

  Atri, Olaszország (2014)
  Csíkszentkirály, Székelyföld (2006)
  Krasznahorkaváralja, Felvidék (2011)
   Lukácsfalva, Délvidék (2011)
  Tiszapéterfalva, Kárpátalja (2011)
  Zalakomár, Magyarország (2008)
  Zator (Neuenstadt an der Schaue), Lengyelország (2001)

Jegyzetek

További információk 

 Berekfürdő Önkormányzatának honlapja
 Berekfürdő lap
 Berekfürdő a funiq.hu-n
 Wikitravel - Berekfürdő Termál és Strandfürdő

Jász-Nagykun-Szolnok megye települései
Magyarország fürdőhelyei