Pilisborosjenő

Pilisborosjenő () község Pest vármegyében, a Pilisvörösvári járásban, a budapesti agglomerációban.

Fekvése 
A Budapesttől északnyugatra, a Pilis hegység délkeleti vonulatai mentén található község a természetjárás szerelmeseinek kedvelt úti célja. A Nagy-Kevély lábánál megbújó zsáktelepülés belterülete 124 hektár, külterülete mintegy 800 hektár.

Közigazgatási területe öt másik településével határos (észak felől Budakalászéval, kelet felől Ürömével, dél felől Solymáréval, nyugat felől Pilisvörösváréval, északnyugat felől pedig Csobánkáéval), emellett kevés híja van annak, hogy nem határos még Budapest III. kerületével és Pomázzal is.

Megközelítése 
Burkolt közúton csak a szomszédos Üröm felől közelíthető meg: A 10-es főút irányából az 1108-as úton, majd az abból Üröm-Széchenyitelepnél északnyugatnak kiágazó 11 101-es úton lehet eljutni a településre, Csillaghegy, illetve a 11-es főút felől pedig az 1108-as útból Üröm központjában nyugatnak kiágazó 11 105-ös úton.

Megközelítése tömegközlekedéssel 
Tömegközlekedéssel Pilisborosjenőt a Volánbusz 840-es és 848-as számú járataival lehet megközelíteni. A Bécsi úti településrész a BKK által üzemeltetett 218-as busszal érhető el.

A 840-es számú járat a budapesti Árpád híd autóbuszállomástól indul és Óbuda óvároson, majd Ürömön keresztül érkezik meg Pilisborosjenőre. Budapest és Üröm vasúti megállóhely között a 10-es főúton, majd onnan az 1108-as jelzésű ürömi, majd tovább a 11 105-ös jelzésű pilisborosjenői bekötőúton közlekedik a végállomásig.

Főbb megállóhelyei: Budapest, Árpád híd autóbusz-állomás – Budapest, Bécsi út (Vörösvári út) – Budapest, Óbudai temető – Budapest, Üröm vasúti megállóhely – Üröm, Templom tér – Pilisborosjenő, orvosi rendelő – Pilisborosjenő, autóbusz-forduló

A 848-as számú járat apró útvonalmódosítással a 10-es főút helyett Aranyvölgyön keresztül éri el Pilisborosjenőt.

Főbb megállóhelyei: Budapest, Árpád híd autóbusz-állomás – Budapest, Bécsi út (Vörösvári út) – Budapest, Óbudai temető – Budapest, Óbuda vasútállomás (Aranyhegyi út) – Budapest, Aranyvölgy vasútállomás – Budapest, Üröm vasúti megállóhely – Üröm, Templom tér – Pilisborosjenő, orvosi rendelő – Pilisborosjenő, autóbusz-forduló

A Pilisborosjenői-medence 

A Nagy-Kevély (537), Kis-Kevély (488), Ezüst-hegy (405), Kő-hegy (337), szemben a Fehér-hegy (288), a Köves-bérc (283) és más dombok kőzetszerkezetében a dolomit, a mészkő, a pannonüledék homokkő breccsa és a lösz 200 millió év időrendjében mutatható ki. A felszíni talaj agyagos vagy meszes. Az utóbbi évmilliók földmozgásai létrehozták az északnyugat-délkelet irányú Nagy-Kevély vonulatot, és lezökkenéssel az ugyanilyen irányú, mély medencét; ebben alakult ki Pilisborosjenő község. Az ófalu a fővárostól ÉNY-ra, a 0 km kőtől 13 km-re, erdős hegyekkel övezve, völgy mélyén csordogáló, hajdan bővizű patak két oldalán települt. Mára új stílusú házaival felkúszott az erdőkig. Pilisborosjenőhöz tartozik néhány kilométernyi hosszú szakaszon a 10-es főútvonal – a Bécsi út – északi oldala.

Pilisborosjenő ófalu részének látképét ma is uralja a templom. A Nagy-Kevély csúcsáról csodás panoráma nyílik hegy-völgyekre, a környező falvakra, a Duna szalagjára.

Története 
A Pilisborosjenő északnyugati határában lévő Mackó-barlang már a jégkorszakot követően menedéket adott az embernek. Az őskori leleteken kívül bronz-, római és Árpád-kori leletek is előkerültek az ásatások során.
A rómaiak idejében a Pilisborosjenő északi határában lévő Nagy-Kevély csúcsa alatt húzódott egy római út, amely Aquincumba vezetett.
A népvándorlás korában avarok jöttek erre a vidékre, és csaknem 300 esztendeig éltek a környéken. Az előttük itt megfordult népekhez hasonlóan ők is a dunai átkelőhelyek és az onnan nyugatra vezető utak mentén mozogtak. ĺgy jutottak el a mai Pilisborosjenő környékére is: a régészek avar temetőt találtak a téglagyár területén.
A honfoglalás idején Borosjenőt a Jenő törzs tagjai vették birtokukba, majd a falu különböző családok magánbirtoka lett. Első okleveles említése 1284-ből való, ekkor Burusjenew néven szerepel. A szőlőművelést az itt lakó királyi szolganép már ismerte. A falu 1351-ben a pálosoké lett, majd 1357-ben a domonkos apácáké. Az 1490-es években a solymári várhoz tartozott. A török uralom idején teljesen elnéptelenedett. A törökök visszaszorítása után németek népesítették be Borosjenőt. A település a kincstáré lett, majd a budai klarissza apácáké. A 17. század első felében Budai Bornemissza Bolgár Pál Pest megyei nemes birtokai közé tartozott, majd Muslay Barnabás komáromi vitéz vette át. Az 1695-ös összeírásban a települést már Weindorf néven említették. 1800-ban József nádor vásárolta meg Borosjenőt Ürömhöz és Piliscsabához hasonlóan.
A falu neves bortermelő helynek számított, valószínűleg innen kapta a "boros" jelzőt a nevében. Majd a 19. század második felében lett Pilisborosjenő, megkülönböztetendő az ország más azonos nevű falvaitól.
A község lakosainak a bortermelésen kívül még a tejgazdálkodás jelentett fontos megélhetési forrást. A betelepült német lakosokat a szorgalmas és kitartó munkavégzés mellett buzgó vallásosság is jellemezte. ĺgy a környékből sokan keresték fel a pilisborosjenői búcsújáróhelyet.
A II. világháború után a lakosság 90%-át kitelepítették, helyükre a csehszlovák–magyar lakosságcsere keretében a Felvidékről és Erdélyből jöttek magyar családok. Napjainkban német nemzetiségi falu. Mint a budapesti agglomerációba tartozó településnek, a XX. század végén jellemzője lett a Budapestről való kiköltözés, így lakosságszáma nem csökkent, inkább lassan emelkedő tendenciát mutat. Pilisborosjenő része a Duna–Ipoly Nemzeti Park területének.

Ősidők 

Kutatások bizonyítják a solymári és a Mackó-barlang eszköz-leleteire alapozva, hogy e vidéken ősember is élt. Késő bronzkori urnasírok kerültek elő a község Malomdűlő nevű részén. A római korból több útvonal, például a mai Szőnyből Aquincumba vezető egyik út településünkön át vezetett, ép részlete található a Nagy-Kevély alján. Lazareth településrészen római sírokat, másutt érméket találtak. E korból származik a település Vinidinum neve is.

1000-től 

A Jenő honfoglaló törzsből származók letelepedése miatt került a település nevébe, a Boros már a római időktől a bortermelésre utalást viszi tovább. Levéltári anyagokban sok névváltozat lelhető fel. (Például Borusieneu, Borusienew, és még sok írásmóddal Borosjenő, majd Weindorf; ma Pilisborosjenő. A környék több települése is felvette nevébe a Pilis előtagot, megkülönböztetésül a hasonló nevű más településektől) A legkorábbi oklevél 1284-ből való, majd levéltári birtok-csere és adólajstromok tartalmazzák Borosjenőt, mint lakott helységet. 1351-ben adták el a pálosok a borosjenői szőlőbirtokot az óbudai klarisszáknak, kiket, majd egymást a birtoklásban többször és többen háborgattak. 1525-től a király visszaadta szigeti premontrei prépostságnak a Podmaniczky Mihály által elfoglalt Borosjenőt, melyhez ekkor 4 jobbágytelek tartozott. Egyházi forrás még 1770 körül is a Szent Klára apácák birtokaként jegyzi, ahogy az a török időkben is maradt e forrás szerint.

A török kor 

A Mohácsról Budára vonuló törökök felégették a falut, mint sok sorstársát. 1580 körül Borosjenőt a Budai szandzsákhoz tartozóként említik, Üröm és Solymár ekkor puszta.

Újratelepítés 

A Budától Eszékig elnéptelenedett vidékekre a földesurak kérésére a császár telepeseket – földműveseket, kézműveseket – hozott úton vagy a Dunán 1696-tól. A századforduló nem kedvezett a folytatásnak. A Rákóczi-szabadságharc, a spanyol örökösödési háború után a 20-as években a betelepítés újra lendületet kapott, és II. Károly, Mária Terézia, II. József alatt zajlott a három nagy betelepítési hullám. Zömmel katolikus hitű, vagy arra áttért németség nem mind svábok érkeztek.

Pestis, tűzvész, kolera 

1739-ben érte el Weindorfot a pestisjárvány. Amíg élt a falu papja, vezette az anyakönyvet, a későbbi áldozatokat, kihalt családokat a levéltárból lehetett azonosítani. Az újraindult fejlődést Mária Terézia urbáriumának birtok-adatai mutatják. 1782-ben József nádor tulajdonába került Weindorf is. 1826 áprilisában nagy tűzvész pusztított. 1831-ben a Galíciából behurcolt kolerajárvány ide is elért.

Forradalom, szabadságharc 

Az 1848-as összeírásban 3 borosjenői honvéd neve van feljegyezve.

Filoxéra 

A faluban jelentős erdőgazdálkodás folyt, a völgyfekvéssel korlátozott szántó- és legelő-terület szűkössége miatt csak átlagos mennyiségű az állatállomány. A lakosság száma növekvő, a határ szűkös, sok borosjenői vásárolt a környező települések földjeiből. Az 1895-ös összeíró bizottság kifejezetten jómódúnak, szorgalmasnak, józan életűnek nevezi a lakosságot, amely egész évre talál munkát, sőt, nagy munkaidőben más községekből jönnek ide, írják. Az 1895–98 közötti sertésvész után már csak kevés disznót tartottak. A szőlőtermelés a római kortól jellemző, de a századvégi filoxérajárvány után a 244 kataszteri hold szőlőterület a harmadára csökkent. Nagyobb telepítés csak most 20 éve történt, az Ezüsthegy oldalán.
1898-ban írják Borosjenőről: a falu inkább Steindorf, mint Weindorf, sokkal többen élnek kőfaragásból, mint bortermelésből.

Az első világháború 

Az első világháborúban a falubeliek az olasz, az orosz, a szerb és a román fronton harcoltak, 372 főből 67 halt hősi halált, hadiözvegyeket és árvákat hagyva hátra. 1925 óta áll a hősök emlékköve a templomkertben. A csonkult trianoni Magyarország és az 1929-es gazdasági világválság nehéz helyzetet teremtetett. A Monarchia felbomlása és a kommün után Horthy 25 éve alatt a közigazgatás helyreállt. A 30-as évek elején a német nevek magyarosításától sokan a kitelepítés elkerülését remélték, ez volt itt az első magyarosítási hullám.

A második világháború 

A Felvidékre bevonulás, Észak-Erdély visszacsatolása után a Balkánon már háború, majd 1941-től a második világháború dúlt. 16–44 éves kor között minden férfi katona lett. 1942–43 telén sok borosjenői fiatal halt hősi halált, vagy esett fogságba a Donnál, vagy a visszavonulás alatt. A szovjet megszállás Borosjenőt a karácsony előtti és utáni napokban érte, Buda elfoglalásáig front mögötti hadtáp-terület lett a falu. Pilisborosjenő a II. világháború után is 70 hősi halottat gyászolt. A II. világháborúból a monográfia sok információt tartalmaz. E kor történeteit még őrzik a túlélők és családjaik.

Kitelepítés 

A kitelepítési törvény szerint Németországba áttelepülni köteles az a magyar állampolgár, aki az 1941-es népszámláláskor német nemzetiségűnek vagy német anyanyelvűnek vallotta magát, vagy tagja volt a Volksbundnak, a Magyarországi Németek Népi Szövetségének, vagy aki visszavette eredeti német nevét. 1941-ben a népszámláláskor Borosjenő lakossága 1862 fő, ebből 1541 német. A nem németek az orvos, tanítók, tisztviselők, illetve az újtelep a Bécsi úti településrészen lakók között voltak. 1946. április 27-én, az ürömi búcsú szombatján csatolták a borosjenőieket a második ürömi transzporthoz. A solymári vasútállomásról marhavagonokban indították őket. A második borosjenői transzportot május 2-án indították. A kitelepítettek leszármazottainak zöme Steinheim am Albuchban és környékén él. Pest, Pilis, Solt, Kiskun vármegyéből, mintegy 30 községből, több mint 40 ezer főt. Kevesen tudtak mentességet szerezni, kikerülni valamiképp a kitelepítést. Még kevesebben voltak – s már nem élnek – a hazaszököttek.

Betelepítés 

A kitelepítettek ingatlanaiba, ingóságaikba, 195 házába, földjére több turnusban hoztak Szigetmonostorról, Mezőkövesdről, Erdélyből, és a csehszlovák-magyar lakosságcsere keretében a Felvidékről családokat. Neves művészek is kaptak itt – a kitelepítés után megüresedett – házat akkoriban. A negyvenes évek végére a lakosság mindössze 10%-át tette ki az őslakosság Borosjenőn.

1956-os forradalom 

Pilisborosjenőn nem folytak fegyveres harcok. Elvittek ugyan a településről 2 ávóst, de ők épségben hamar hazatértek. Három borosjenőit elhurcoltak és majd egy évig fogva tartottak Kistarcsán. 1957-ben vitték el a településről a papot, a gyógyszerészt és még két férfit.

A rendszerváltásig 

A Kádár-korszak a szegénység, de a relatív létbiztonság, a félelem, hangadók, besúgók jegyében telt, vagyis úgy, mint másutt az országban. 1948 szeptemberében alakult az első termelőszövetkezet Szikra néven, 1959-re többek beléptek, másokat erre kényszerítettek. Sokan gyári munkásnak álltak, de voltak helyi iparosok, kereskedők is. 1965-ben egyesültek az ürömi és borosjenői szövetkezetek, Magyar-bolgár barátság MGTSZ néven, amely hamarosan megszerezte a murvabányát. Több környező települési termelőszövetkezet csatlakozásával, egyesülésekkel hatalmas lett a Rozmaring TSZ, melyből 1990-ben Üröm és Pilisborosjenő kivált. A megszűnés után felosztott vagyont 1996-ban kapták meg a borosjenői tagok, mintegy 200 hektárt. Nyugdíjasok kapták a Malomdűlőt, és hamarosan el is adták. 1950-től 70-ig külön tanácsa volt Pilisborosjenőnek, 1970-től Ürömmel közös tanácsa, Üröm központtal, mely idő alatt itt helyben  az elöljáró vitte az ügyeket. 1989 vége óta Pilisborosjenő ismét önálló község. A szétválást sok erőfeszítés előzte meg, de a kitartást siker koronázta, s nyilvánvalóan sok kompromisszum kísérte. Mint minden szétválást, ezt is úgy élte meg valószínűleg mindkét település, hogy megrövidítették. Pilisborosjenő közigazgatási területe ma azonos az egyesítés előttivel.

A rendszerváltás után 

Mint a budapesti agglomerációba tartozó többi településnek, Pilisborosjenőnek is jellemzőjévé vált a 20. század második felében a fővárosból ki- illetve a főváros közelsége miatt máshonnan ideköltözők megjelenése. Ez a rendszerváltás után is folytatódott. Így lakosságszáma a korszakban nem csökkenő, hanem stagnáló illetve enyhén növekvő tendenciát mutat, és az átlagnál magasabb a fiatalok aránya és a gyermekszám is. A község földrajzi adottságai révén azonban a beépített terület csak kis mértékben bővült, így fennmaradt a település alacsonyabb lélekszáma és viszonylag csendes jellege. A 2000-es években emiatt is váltott ki nagy vitákat az M0-s autóút északi szakaszának átvezetési terve a község területén, Üröm és Pilisborosjenő között.

A település őrzi német nemzetiségi hagyományait, német nemzetiségi általános iskolája is van.A lakosság nagy többségét a beköltözők alkotják.

Népesség 
Pilisborosjenő becsült népessége 2019-ben 3896 fő volt, amely Magyarország akkori népességének 0.04%-a (Pest megyének 0.31%-a). Népsűrűsége 421 fő/km2. Lakások száma 1332 volt. 2021. január 1-re a lakónépesség 4097 főre emelkedett. (forrás: KSH) 

A legutolsó, 2011-es népszámlálás során a lakosok 82,5%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,2% lengyelnek, 5,4% németnek, 0,4% szlováknak, 0,2% ukránnak mondta magát (17,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). (forrás: KSH)

A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 82,5%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,2% lengyelnek, 5,4% németnek, 0,4% szlováknak, 0,2% ukránnak mondta magát (17,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál).

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Selmeczy László (független)
 1994–1998: Szegedi Róbert (független)
 1998–2002: Szegedi Róbert (független)
 2002–2006: Küller János (független)
 2006–2010: Küller János (ÖPE)
 2010–2014: Paksi Imre (független)
 2014–2019: Küller János (független)
 2019-től: Tömöri Balázs (2097 Csoport Egyesület)

Díszpolgárai 

 Gröschl Györgyné 1995.
 Komlós Tibor 1998.
 Peltzer Gézáné 1998.
 Chovanecz Károlyné 1998.
 Madeleine Allenspach 1999.
 Szimeth Géza 1999.
 néhai Tóth Gáspár 1999.
 Bauer Alfonz 2001.
 Birkl László 2001.
 Czigány Ferenc 2001.
 Hobl Béláné 2001.
 Werner Anton Klein 2002.
 Galambos Ferenc 2006.
 Szegedi Róbert 2007.
 László Imre 2008.
 Metzler Bernát 2008.
 Csillik Andrásné 2008.
 Prof. Dr. Dr. Cornelius Mayer 2009.
 Mayer Róbert 2010.
 Zsitnyányi Attila 2010.
 Reichard Ferenc 2011.
 Küller János 2013.
 Meggyesi János 2013.
 Révész Árpádné 2013.
 Trunk Zsolt 2013.
 Gábeli György (postumus) 2018.
 Selmeczi György 2019.
 Heves László 2019.
 dr. Venesz Ilona 2021.
 Fiál Ferenc 2021.
 Stankovics János 2021.

Híres falubeliek 
Számos közismert lakóval büszkélkedhet Pilisborosjenő. Itt élt hosszú éveken keresztül Bessenyei Ferenc színművész, akinek emléktáblája 2019-ben került felavatásra egykori házának falán, születésének 100. évfordulója alkalmából. Az avatáson részt vett a színművész özvegye, B. Élthes Eszter is.

További ismert, elismert pilisborosjenőiek (többek között):

 Bárdi Ödön (1877–1958) magyar színész, rendező, forgatókönyvíró, egyetemi tanár
 Csikvári Jákó, születési nevén Wührl Jákó (1847–1913) közlekedési szakíró itt született
 Gyarmati Anikó (1908-1998) magyar színésznő, érdemes művész
 Dér András – rendező, operatőr
 Szegedi Katalin – illusztrátor, többszörös Szép Magyar Könyv-díjas, a 2005-ös Év Illusztrátora-díj birtokosa (https://www.pagony.hu/szegedi-katalin-4)
 Hirtling István – színművész
 Papp János – színművész
 Dér Denisa – színésznő
 Csíkszentmihályi Réka – textiltervező és üvegműves iparművész
 Richter Sára – textilművész
 Lukáts Andor – színművész, rendező
 Selmeczi György – zeneszerző
 Bizek Emi – zeneszerző, zenetanár
 Léderer Tamás – szobrász
 Németh Juci – énekesnő
 G. Szabó Hunor – zenész
 Németh Ilona – bábtervező
 Fodor Tamás – színművész, rendező
 Takáts Árpád – fafaragó művész

Vallási adatok 
A korábbi sváb lakosság egyöntetűen római katolikus vallású volt. Az egyöntetűség a ki- és betelepítések következtében megszűnt, de a relatív többséget jelenleg is a katolikusok alkotják a községben. A 2011-es népszámlálás során a vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 30,3%, református 9,1%, evangélikus 1,7%, görögkatolikus 1%, felekezeten kívüli 21,4% (32,3% nem nyilatkozott).

A település sokáig a klarisszák birtoka volt, ők segítették a betelepülő németek templomépítését is. A rendszerváltás után, 1990-ben a szerzetesnővérek letelepedtek a községben, és 1992-ben felépült a kolostoruk. A nővérek jelenleg is részt vesznek a plébánia lelkipásztori ellátásában.

Plébániája 1777-ig a veszprémi, onnantól 1993-ig a székesfehérvári egyházmegyéhez tartozott, azóta az Esztergom-Budapesti főegyházmegye része. Jelenleg nincs helyben lakó papja, oldallagosan látja el az ürömi plébánia.

Önkormányzat 
Pilisborosjenő Község Önkormányzat tevékenységéhez kapcsolódó feladatai különösen az alábbiak:

1.    településfejlesztés, településrendezés, településüzemeltetés (köztemetők, közvilágítás, kéményseprés stb.),

2.    óvodai ellátás,

3.    szociális, gyermekvédelmi és gyermekjóléti szolgáltatások és ellátások,

4.    egészségügyi alapellátás (háziorvosi, fogorvos stb.), az egészséges életmód segítését célzó szolgáltatások, környezet-egészségügy (pl. köztisztaság, rovarirtás),

5.    kulturális szolgáltatás (könyvtár, közművelődés, előadó-művészet támogatása stb.),

6.    helyi környezet- és természetvédelem, vízgazdálkodás, vízkárelhárítás, ivóvízellátás, szennyvízelvezetés, -kezelés és -ártalmatlanítás (csatornaszolgáltatás) ,

7.    lakás- és helyiséggazdálkodás,

8.    honvédelem, polgári védelem, katasztrófavédelem,

9.    közreműködés a település közbiztonságának biztosításában,

10.  helyi közfoglalkoztatás,

11.  helyi adóval, gazdaságszervezéssel és turizmussal kapcsolatos feladatok,

12.  sport, ifjúsági ügyek,

13.  nemzetiségi ügyek,

14.  helyi közösségi közlekedés biztosítása,

15.  hulladékgazdálkodás,

16.  távhőszolgáltatás,

17.  kistermelők, őstermelők jogszabályban meghatározott termékei értékesítési lehetőségének, hétvégi árusításának biztosítása.

18.  Az önként vállalt feladatok ellátása nem veszélyeztetheti a kötelező feladatok ellátását. Finanszírozásuk forrását elsősorban az önkormányzat saját bevételei, illetve az erre a célra biztosított külön források képezhetik.

Polgármesteri Hivatal 
A Pilisborosjenői Polgármesteri Hivatal székhelye 2097 Pilisborosjenő, Fő u. 16.

Alapítója Pilisborosjenő Község Önkormányzatának Képviselő-testülete. A Hivatal létrehozására az 1990. október 14- én hatályba lépett, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 38.§- a hatalmazta fel, illetve kötelezte a Képviselő-testületet.

A Hivatal alapításának időpontja: 1999. november 18.

Pilisborosjenő Polgármesteri hivatalának Hatósági irodájában az alábbi ügyek intézhetők:

-      Igazgatási Ügyek

-      Szociális-, belügyi igazgatási és birtokvédelmi ügyek

-      Anyakönyvi ügyek

A Gazdasági irodában adóügyek és pénzügyek intézhetők.

Iskolák

Pilisborosjenői Német Nemzetiségi Alapfokú Művészeti Iskola 
Az iskola jelenleg a falu határán található. 1945-83-ig önálló intézmény volt, több épületben zajlott az oktatás. 1983-93 között a szomszédos Ürömmel közös fenntartás alatt működött.

1993-ban a közös intézmény kettévált, a pilisborosjenői gyerekek újra a községi épületben nyertek elhelyezést. 2003-ban átadásra került egy új épületszárny, így megszűnt a két telephelyen történő tanítás. Az intézmény 13 tantermesre bővült, ebédlő, rajz-zeneterem, természettudományi és számítástechnikai terem épült. Az iskola 2019-ben visszaköltözött a falu határán lévő, felújított korábbi épületbe. Az épület szerves részeként 2021-ben új tornacsarnok épült EU-s támogatás keretében.

Az iskola jellegzetessége a német nemzetiségi nyelv tanítása. Ez régi hagyománya az iskolának, hiszen a községben sváb kisebbség él, amely támogatta a nemzetiségi nyelv oktatásának bevezetését.

Az intézményben zeneiskola is található, ahol a gyermekek többek között zongorázni, furulyázni, gitározni, hegedülni, dobolni és klarinétozni tanulhatnak.

Szent Márton Waldorf Iskola 
A Szent Márton Waldorf Iskola 2020. szeptember 1-én nyitotta meg kapuit. A 24 fős első osztállyal, felújított épületben kezdték meg a gyerekek az évet. Az iskolát a terveknek megfelelően a munkatársi kör irányítja. Szülők, munkatársak és tanárok munkacsoportokba szerveződve vállalják a pedagógia, a fenntartás és fejlesztés feladatait.

Események

Kevély Körözés 
Pilisborosjenőn évente megrendezésre kerül az ún. Kevély körözés. Az esemény a Pilisborosjenőt körülölelő Nagy-Kevélyről kapta nevét. Egy helybeli házaspár 2009-ben szervezte meg először a K-ad 5 (Kilenc Kevély Kör Karácsony környékén) névre keresztelt közösségi futóeseményt. Az esemény jótékonysági céllal jött létre, amelynek bevételével a helyi általános iskolát támogatják. 2019-ben új koncepcióval élesztették újjá a programot, amely már szélesebb tömegeket vonzott, így nem csak a falubeliek, hanem messzebbről érkező sportolni, természetet járni vágyók is meglátogatták az eseményt. A verseny lényege, hogy a résztvevők 12 óra alatt minél több kört megtegyenek. A túra kb. 8 km hosszú és a Polgármesteri Hivataltól indul. Onnan a versenyzőknek a sárga jelzésen a Kevély-nyeregig kell felkapaszkodniuk, ahonnan a piros jelzésen a Nagy-Kevély csúcsára és onnan le az Ezüsthegyi kőbányáig tart az út. Majd a tanösvényen vissza kell menniük Pilisborosjenőre és a Polgármesteri Hivatal a cél. A járványhelyzetre való tekintettel 2020-ban és 2021-ben rendhagyó módon a szervezők meghirdették a Kevély Körözés Karantén Kihívást, melynek során arra buzdítottak, hogy november és január között mindenki menjen annyi kört az otthonából indulva, amennyit tud, vagy amennyi jól esik. Az eseményen helybeli művészek, tanárok, diákok, sportolók (ultrafutók) is előszeretettel vesznek részt.

Szüreti Felvonulás és Bál 
A szüreti felvonulás és bál egy évente megrendezésre kerülő rendezvény, ahol hagyományos programokkal, szüreti felvonulással és mulatsággal várják a falubelieket.

Farsang 
Pilisborosjenőn évente megrendezésre kerül a farsangi mulatság. Az iskolások rönköt húznak, és jelmezes táncházzá alakul a faluház. A Német Nemzetiségi Önkormányzat is évente megrendezi farsangi ünnepségét.

B52 Jazzfeszt 
A B52 Jazzfeszt egy közösségi esemény, amely a helyi közönségre számít, de felkelti a tágabb környezetünkben élők érdeklődését is. A program minőségi jazz produkciókat hoz el Pilisborosjenőre, illetve a zenei kínálat mellett a helyi gasztronómia értékeit is felvonultatja. A B52 Jazz Feszt szervezői, kezdeményezésükkel tovább kívánják színesíteni a palettát, gazdagítani a felhozatalt és öregbíteni település jó hírét. A program mellett a helyszín kiválasztásának is jelentősége van. A Budai út 52 (Mandelbrot pékség) tulajdonosa új közösségi tér kialakítását tűzte ki célul.

Jenői Advent 
2018-ban a pilisborosjenőiek körében fogalmazódott meg a gondolat, hogy a falunak saját, közös adventje legyen.

Mindenki ott kapcsolódott be, ahol tudott, ahol jól esett. Asztalokat épített, izzósorokat, eszközöket kölcsönzött, díszített, énekelt, mesélt, zenélt, sütött, főzött, fotózott, árukat készített és árusított.

A szervezők azokra is gondoltak, akiknek nehezebbek a téli hónapok. A jótékony asztal bevételével, a Jenői icce (pohár) árusításával, az árusok és magánszemélyek felajánlásaival járulnak hozzá a borosjenői Csalás- és Gyermekjóléti Szolgálat és az általános iskola tevékenységeihez.

Az udvaron étkek, italok, árusok, népzenei és komolyzenei koncertek, kórusok, az épületben melegedő, adventi kézműves foglalkozások, mézeskalács sütés, mesesarok, beszélgetések és felolvasások zajlottak.

A program nagyon népszerű a falubeliek körében. A jenői adventre összeállt amatőr kórus egyben maradt és tovább énekel rendszeresen. A kézművesek tanfolyamokat, foglalkozásokat szerveznek.

A befolyt jótékony bevételek nagy segítséget jelentettek a támogatott szervezetek további munkájához. A közösség a szervezők minden várakozását felülmúlta, átlagosan 300-350 fő vett részt mindhárom alkalommal.

Az eseményt 2019-ben is megszervezték a Mandelbrot Pékség udvarán, helyi kézművesekkel, termelőkkel és a falusiak által szervezett gyermek, felnőtt és családi programokkal, előadásokkal.

A nagy érdeklődésre tekintettel a hátsó udvarban egy fűtött sátrat állítottak fel, hogy még több előadó kedvet kapjon együtt tölteni a várakozás idejét.

A családoknak és gyermekeknek játszó kuckó, mese, kézműveskedés, fotósarok és finomságok is rendelkezésére állnak. Ezeken kívül a melegedőben beszélgetéseket szerveztek helyi művészekkel és a résztvevők megismerhették a faluban élő külföldiek, nemzetiségek adventi szokásait.

Várjátékok 
A Pilisborosjenői Várjátékok megszűnéséig (utolsó várjáték 2019-ben volt) számos érdekes programmal várta a családokat, kicsiket és nagyokat egyaránt. Az eseményen volt többek között íjászat, bábszínház és tűzbemutató, valamint számos fellépő is ellátogatott a rendezvényre, a Kaláka Együttes rendszeres vendége volt az eseménynek. A rendezvényt adományok segítségével szervezték. Az esemény a Pilisborosjenőn található Egri Vár másolatánál került megrendezésre, amit az Egri Csillagok c. film forgatására építettek még a 60-as években.

Falupiac 
A Budai úti falupiac már 2011 óta várja a vásárlókat. Péntek délutánonként a környék megtelik élettel. Először a Mandelbrot Pékség udvarán gyűlnek a vásárlók, hogy bejuthassanak az illatozó kenyerek és péksütemények birodalmába, majd tovább menve a  sokszínű zöldség-gyümölcs kavalkád tűnik fel, és a ház előtt várakozva beszédbe elegyedhet az ember a falubeliekkel. A falupiac megálmodója és elindítója a születése óta a faluban lakó kecskesajt készítő őstermelő. A kecskesajton kívül zöldséget, gyümölcsöt, aszalványokat és befőtteket vásárolhatnak a látogatók. Kéthetente húsáru, valamint helyi méz is kapható.

Borászat 
Pilisborosjenő egyik legfőbb ismérve a szőlő és a bor.

A XVII. század végén, Buda visszafoglalása után indult meg újra a vidék falvainak betelepítése. Ekkor telepedtek meg Borosjenőn azok a dél-német tartományokból behívott német iparosok, földművesek, akik ismét fellendítették a gazdaságot, és magukkal hozták szőlészeti és borászati kultúrájukat. Az 1695-ös összeírás már stílusosan Weindorf néven említette a falut, s nevéhez hűen a következő két évszázadban egyre intenzívebb volt a szőlőművelés, ami jólétet biztosított közösségének. A század végéig Borosjenőt a vagyonos községek között tartották számon, ahol a ma már alig ismert szőlőfajták – többek között Fekete kadarka, Veres dinka – elsőrendű bort adnak.

Az 1980-as évek elején megindult az Ezüsthegy déli lejtőinek a betelepítése. Érdekes, hogy a telepítés engedélyezéséhez szükséges talajtani vizsgálat akkor a területet csak fehér szőlőfajták telepítésére tartotta alkalmasnak, de ennek ellenére a megyei főkertész hozzájárult olyan vörös fajták ültetéséhez is, mint a Kékfrankos, a Merlot és a Zweigelt. A tőkék ideális helyre lettek ültetve, ahol reggeltől estig éri a szőlőt a napsütés, és fagymentes a terület.

A gazdák munkáját megkönnyítendő, már 1986-től megszervezték a ma is egységes közös művelést, a permetezést, tárcsázást, szántást, a kihordott venyige összeszedését és zúzását. Ugyanebben az időszakban alakult meg a korábban szakcsoportként működő és ma is fennálló egyesület, az ürömi és pilisborosjenői borászokat összefogó Ezüsthegyi Gazdák Egyesülete.

Ma már csak 13-15 gazda foglalkozik ténylegesen borászattal, akik előszeretettel méretik meg tudásukat évről évre a borászathoz kapcsolódó rendezvényeken.

A 2019. évi Borvidéki Borverseny pilisborosjenői és ürömi helyezettjei:

Ambrus István (1 arany, 1 ezüst)

Badacsonyi László (1 ezüst, 3 bronz)

Budavári József (3 ezüst, 1 bronz)

ifj. Gábeli György (4 ezüst)

dr. Hidvégi István (2 ezüst, 3 bronz)

dr. Horváth Elek (3 bronz)

Kovács András (3 ezüst, 2 bronz)

Markó Sándor (3 bronz)

Meggyesi János (3 szüst, 1 bronz)

Papp József (3 bronz)

Scharer György (4 bronz)

Szilvási Károly (6 ezüst, 3 bronz)

Zsitnyányi Attila (2 ezüst)

Sport

Új Focipálya 
A futball szeretetének nagy hagyománya van Pilisborosjenőn. Az ötvenes években a Kálváriánál rúgták a bőrt a helyi utcák neveit viselő csapatok játékosai, majd önerőből focipályát építettek a Pilisborosjenő és Üröm közötti területen. A 90-es évek közepén két helybeli edző vitte tovább ezt a hagyományt, és megalapították a helyi sportegyesületet és baráti összefogással építettek egy műfüves pályát.

A jelenlegi pálya a falu szélén, a játszótér szomszédságában elhelyezkedő új 20×40 méteres műfüves sportlétesítmény a Magyar Labdarúgó Szövetség (MLSz) 90%-os támogatásával épült meg, az Országos Pályaépítési Program keretében. A pályázat előkészítésében és a megvalósítás körüli szervezésben helyi önkénteseknek is nagy szerepe volt.

Sportegyesületek

Pilisborosjenői Utánpótlás Sport Club (USC) 
Két helybeli edző alapította meg a helyi sportegyesületet 2016-ban. 2018 májusára több, mint 110 gyereket sportoltattak a környéken. 60 igazolt labdarúgóval U7, U9, U11 és U13-as korosztályokban hétről – hétre Bozsik tornákon vesznek részt.

Bayarda Lovas Club 
A Bayarda Lovas Club kezdő és haladó oktatásra, illetve tereplovaglásra is lehetőséget ad. Lovaik megbízhatóak, gyerekbarát pónik várják az egészen kicsiket is.

Vendéglátás

Symbiose Étterem 
A Symbiose egy étterem, amely Pilisborosjenő szívében helyezkedik el. A tulajdonosok minőségi gasztronómiával szolgálnak a helyieknek, környékbelieknek, hozzájuk betérőknek. Az étteremben a vendégek megbízható forrásból beszerzett alapanyagokból, adalékanyagok hozzáadása nélkül, professzionális konyhatechnológiával készült, egészséges és hagyományos ételeket italokat kapnak. A magyar konyha mellett az osztrák ízek is megjelennek klasszikusaik között. Az ebédek mellett süteményeket, hús alapanyagokat lehet vásárolni.

Olivaműhely 
Az Olivaműhely egykülönleges gasztronómiai kisbolt, amit egy magyar-spanyol házaspár üzemeltet Pilisborosjenő szívében. A boltban Spanyolországból importált extra-szűz olivaolajak, olajbogyók és egyéb ínyenc termékek kaphatók széles választékban. Az Olivaműhely igen népszerű, és nem csak a helybeliek körében.

Kis-Kevély Söröző 
A Kis-Kevély Söröző egy népszerű bisztró a falu szívében, ahol a széles választék mellett heti menü is elérhető, illetve ételrendelés és házhozszállítás is lehetséges.

Jenői Faló 
A Jenői Faló a falu szélén az erdőbe induló túristautak elején található népszerű büfé, ahol bográcsétellel, hot-doggal, gyrosszal, hamburgerrel, és egyéb meleg ételekkel szolgálnak. Barátságos, vendégcsalogató tulajdonosai okán is népszerű mind a turisták, mind a helybeliek körében.

Mandelbrot Pékség 
A Mandelbrot pékség Pilisborosjenő szívében helyezkedik el. A pékség helyben készült kovászos kenyérrel, péksüteménnyel, helyi kézműves termékekkel és kávéval tudja szolgálni az arra járókat.

A tulajdonosok célja a legmagasabb minőségű péksütemények és kenyerek megalkotása kizárólag kiváló minőségű alapanyagok használatával adalékanyagok, ízfokozók, vagy más mesterséges anyagok nélkül. Kenyereik kizárólag élesztőmentes kovásszal, süteményeik pedig vajjal készülnek. A pékségben lehetőség nyílik arra, hogy a betérők leüljenek, megpihenjenek egy pillanatra a napi rohanás mellett, találkozzanak és beszélgessenek egymással, ehhez a tulajdonosok igyekeznek mind a hely hangulatával, mind az ehhez szükséges süteményekkel hozzájárulni.

Hajnali Sörfőzők 
A Hajnali Sörfőzők falubeli fiatalok, akik szem előtt tartják az igényességet.

          „Évek óta foglalkozunk azzal, hogy egyre jobb, finomabb és különlegesebb kézműves söröket főzzünk a magunk örömére. A kritikusaink saját magunk voltunk eddig, és igen magasra tettük a mércét. Most, hogy a saját elvárásainknak megfeleltünk és úgy éreztük, hogy a konyha után a hátsókertet is kinőttük, nagyobb játszóteret kerestünk magunknak és kézművesből kisüzemivé váltak söreink!Így lettünk mi a pilisborosjenői gerilla sörfőző csapat.„Kik vagyunk? – Hajnali Sörfőzők

2017-ben elkészült az első kísérleti kézműves sörük. 2018-ban lefőzték a FRAKTÁLT, ami az első nagyközönségnek szánt sörük volt, mely a B52 jazzfeszten nagy sikerre tett szert.

„A ’Hajnali Sörfőzők’ név sok szálon kötődik a sörfőző csapathoz. Többféleképpen értelmezhető. Nem egyszer a kemény munka vagy a szórakozás húzódott el hajnalig. Jellemzően a jó hangulatú sörfőzések is hajnalig tartanak, hogy minden munkafolyamatot le tudjunk zárni! Vagy éppenséggel a hajnalok hajnalán kezdjük meg.„

De miért hajnali – Hajnali Sörfőzők

          

A csapat jelenleg is kísérletezik és fejlődik, hogy minél színvonalasabb munkákat adhasson ki a kezei közül.

Siklóernyő Starthely 
A pilisborosjenői Nagy-Kevély hegyen lévő Budapest-közeli siklóernyőstarthely igen népszerű a siklóernyősök körében.

Projektek

Zsákfalvi Riporter 
A Zsákfalvi Riporter Pilisborosjenő egyik közösségi újságja a 2097 Csoport Egyesület gondozásában. Az újság a falu közéleti témáival, Pilisborosjenő múltjával, jelenével és jövőjével foglalkozik. Az újság és a falu iránt érdeklődők a Zsákfalvi Riportert online is megtalálhatják, nem csak nyomtatott formában. A szerkesztők elindították az újság facebook oldalát is, ahol cikkeket, eseményeket, és egyéb érdekes információkat osztanak meg az olvasóikkal.

A közterületek zöldítése 
Mind 2018-ban, mind 2019-ben jelentős közösségi faültetési akciók zajlottak a településen. A pilisborosjenői önkormányzat zöldítési programja az alábbi kiemelt terveket tartalmazta:

 A Kálvária út helyreállítása,
 A falu belsejében található kisebb területek megújítása,
 egy-egy utcarészlet szebbé tétele.
 Olyan helyek megtalálása, ahol a közelben élők szívesen lesznek a terület megújításának gazdái, hogy később a fenntartást, ápolást is könnyen tudják szervezni,
 Padok, találkozási pontok kialakítása, a fák, bokrok ültetése, hogy egy-egy jó beszélgetés színterei is lehessenek ezek a terek (2021 – Júlia lépcső kiépítése),
 Helyben őshonos fajok ültetése.

Turizmus 
Pilisborosjenő Ófalu többek között a Nagykevély, Kiskevély, Ezüsthegy, Kőhegy, a Kövesbérc ölelésében fekszik. Pilisborosjenő a fővárostól Észak-nyugatra, a “0” km kőtől 13 km-re, erdős hegyekkel övezett, a völgy mélyén csordogáló, hajdan bővizű Cigány-patak két oldalán fekszik, mára házaival felkúszva az erdőkig. A külső településrész a Bécsi út mentén fekszik. Látképét ma is uralja a római katolikus Szent-Vid templom, és a Nagykevély csúcsáról csodás panoráma nyílik a Pilisre, a környező pilisi településekre, és Budapestre.

A turisztikailag legnépszerűbb látványosságok, kirándulóhelyek:

A Pilisborosjenői Kevélyhegyi Tanösvény 2008 tavaszán készült el. Útvonala kb. 10 km hosszú, Pilisborosjenő és környékének legfontosabb kultúrtörténeti és természeti értékeit mutatja be. Az egyes állomásokon elhelyezett tájékoztató táblák részletes leírással szolgálnak az adott hely érdekességeiről, értékeiről.

Egri vár másolat 
Az egri vár másolata a Pilisben, a Nagy-Kevély délnyugati lejtőjén, Pilisborosjenő határában fekszik, közel a Teve-sziklához és az Országos Kéktúra útvonalához. A várat az Egri csillagok című film forgatásához építették az 1960-as években. Várkonyi Zoltán filmrendező a látványos, több ezer statisztát felvonultató csatajelenetekhez választotta a Pilisborosjenő és Csobánka között húzódó völgyet a film egyik helyszínéül. A forgatások alatt a nagyrészt fából készült vár egy része leégett, de rögtön újjá is építették. A film elkészülte óta magára hagyatva pusztul. A forgatás 40. évfordulójára 2008 nyarán a vár környékét a Pilisborosjenői Önkormányzat rendbe hozatta.

Teve-szikla 
A környezetéből merészen kiálló, kettős ágú szirt, a Teve-szikla közvetlen közelében látványos földtani képződményeket tár elénk egy kőfejtő fala, amelynek tetejéről kilátást is élvezhetünk. A sziklafalat közelebbről megvizsgálva érdekes földtani megfigyeléseket tehetünk. A megfelelő szögből nézve, némi fantáziát is mozgósítva a Teve-szikla legmagasabb, kettős ágú szirtje a névadó állatra emlékeztet. A dolomitból álló tömböket korábban hévizes oldatok járták át, és kalcittal különösen ellenállóvá cementálták. A kemény kőzet ezért gyorsabban pusztuló környezetéből lassacskán kiemelkedett. Emellett, ahogy az egyből szembetűnik a helyszínen, a kőbányászat is rásegített a kimagasodásra: a porló dolomitot murvának fejtették, így persze a sziklafalban látható üregek is mind mesterséges eredetűek. A helyenként vöröses bemosódások vastartalmú oldatokról árulkodnak.

Kevélyhegyi kőfülke/Szódás-barlang 
A Kevély-nyeregbe vezető turistaút mentén fehér sziklák bukkannak ki az erdőből. Oldalukban morzsalékos talajú, meredek lejtőn mászhatunk föl egy kis kőfülkéhez, illetve egy sziklateraszról nyíló panorámához.

Fölfelé tartva a Kevély-nyerget dél felől ostromló turistaúton, már méterekről látjuk, hogy egy szakaszon napsugarak világítják meg a köves utat. A fák szövetét az úttól jobbra emelkedő, hófehér dolomitsziklák törik át, aljuknál kőzetaprólékból álló törmeléknyelv nyújtózik. A formáció egyik oldalán gyökerekkel átszőtt, morzsalékos ösvény tekereg föl egy kis barlangszájhoz. A Nagy-kevélyi-kőfülke (más néven Szódás-barlang vagy Kevély-hegyi-kőfülke) meglátogatásához föl kell kapaszkodnunk a meredek ösvényen. Az üreg 4 méter magas, 3 méter mély és ugyanekkora szélességű, kialakulásáért a tektonikus mozgások során összetört dolomit repedéseit átjáró, oldó hatású hévizek felelősek.

Kálvária 
A Kevélyhegyi Tanösvény egyik állomása a Kálvária, melyet a Pilisborosjenő határában húzódó, 278 méter magas Vendel-hegy csúcsán nézhetünk meg. A pilisborosjenői stációk és keresztek a falubeliek adományaiból készültek hárshegyi homokkőből. A középső kereszt Brunner Ferenc és Stadler János kőfaragó mesterek munkája. A kálváriát 1929. június 30-án szentelték fel. Az elmúlt évtizedek nyomot hagytak a keresztút állomásain. Szerencsére nem hagyták tovább romlani az állapotát. A helyi hívek és az önkormányzat összefogásával 2002-ben felújították.

A Kevély-kör egy kb. 8 km hosszú túraútvonal, amely a pilisborosjenői Művelődési Háztól indul, érinti a Kevélyhegyi nyerget, a Nagykevély csúcsát, Ezüsthegyet, majd az Ezüsthegyi bányánál visszatér Pilisborosjenőre.

A tömegturizmus helyi hatásainak kezelésére a faluban gondolkodás indult többek között a zöld-, öko-, szelíd-, és fenntartható turizmus kialakításáról.
Pilisborosjenő vezetése a lakossággal együtt, közösségi tervezéssel fogja azt a jövőképet és településfejlesztési koncepciót megalkotni, melynek részeként megálmodja a turizmus arculatát és konkrét fejlesztéseket tervez.

További látnivalók 

Római katolikus templom (Templom u. 5.) – épült 1756-ban.
 Nagy-Kevély

Kulturális Központok

Faluház 
Pilisborosjenő Önkormányzata indult a Magyar Falu Program közösségi tér ki-/átalakítás és foglalkoztatás pályázatán, a régi iskola épületébe tervezett Faluház megvalósítása céljából. A pályázat sikeres volt. Ezzel a Művelődési Ház és Könyvtár színvonalasabb helyre költözött és jól használható klubhelyiségekkel bővült, illetve ügyfélbarátabb hivatal kialakítására is lehetőség nyílt.

A kertkapcsolat és a földszinti faluház elrendezés lehetővé tette, hogy nagyobb falusi rendezvényeket méltó és megfelelő körülmények között lehessen megrendezni, és a művelődési ház funkciói pedig akadálymentesen mindenki számára elérhetőek lettek.

Tájház 
A Német Nemzetiségi Tájház az 1920-as évek elején épült, és tulajdonosa Szedmák Alfréd nagygazda volt. Az épület 2006 óta üzemel kiállítóhelyként.

A tájház fő épülete egy közösségi helyiségből, a helytörténeti Gyűjtemény pedig egy korhűen berendezett konyhából és egy lakószobából áll. A gyűjtemény a sváb paraszti élet használati tárgyait, valamint a korabeli népviseletet mutatja be.

A gazdasági épületekből csak 3 pince és a szénapadlás maradt fenn. A 3 megmaradt pincéből kettőt helyreállítottak. Ezekben helyi borosgazdák mutatják be boraikat, illetve versenyeket és kóstolókat rendeznek.

A Német Dalkör rendszeres próbál az épületben. A tájház nagy fedett színpadával, tágas udvarával, borpincéivel és az újonnan elkészült kenyérsütő kemencéjével számos falubeli rendezvénynek ad otthont.

Helyi civil egyesületek

2097 Csoport Egyesület 

A 2097 Csoport Egyesület célja közösségteremtés és értékteremtés, illetve értékmegóvás Pilisborosjenőn.„Célunk Pilisborosjenő társadalmi életének fejlesztése, természeti környezetének megóvása, épített környezetének harmonikus és organikus fejlesztése. Ezen belül kiemelt cél a falun belüli szociális, társadalmi kapcsolatok kiépülésének és harmonizálásának támogatása, a közös gondolkodás és együttműködés formáinak és kereteinek kialakítása, a polgári felelősségtudat erősítése. A cél, hogy Pilisborosjenő abban az irányban és olyan módon növekedjen és fejlődjön az elkövetkezendő évtizedekben, amely az itt élők értékrendjét és szándékát tükrözi.„

A 2097 Csoport Egyesület bemutatkozása 

A 2097 Csoport Egyesület polgármesterjelöltet és képviselőjelölteket indított a 2019-es önkormányzati választáson. Az egyesület sikerrel szerepelt az önkormányzati választáson, így 2019 októbere óta a színeiben induló Tömöri Balázs tölti be a polgármesteri pozíciót.

Nebuló Alapítvány 
A Nebuló – A Pilisborosjenői Iskolásokért Alapítvány célja a pilisborosjenői általános iskolás gyermekek oktatási, sportolási és szabadidős tevékenységének segítése, támogatása.

NOE Pilisborosjenő 
A Nagycsalásosok Országos Egyesülete Pilisborosjenői Csoportja.

Pilisborosjenő/Weindorf Önkéntes Tűzoltó Egyesület 
Az ÖTE egy önkéntes tűzoltó egyesület Pilisborosjenőn, amely nagyon komoly múltra tekint vissza. Több, mint 135 éve alapították meg az egyesületet. Idővel a közösség egyik szimbólumává vált. A pilisborosjenői lánglovagok megbecsült tagjai a közösségnek.

Polgárőrség 
A pilisborosjenői Polgárőrség célja a falu közrendje és közbiztonságának fenntartása.

Kerekes Táncegyüttes 
Az együttes célja a Kárpát-medence néphagyományainak, elsősorban a magyar táncoknak minél magasabb szintű elsajátítása. A helyi rendezvények mellett rendszeresen részt vesznek a környező települések kulturális programjain és fesztiváljain. Az együttes fenntartója a pilisborosjenői Reichel József Művelődési Ház.

Deutschklub Pilisborosjenő-Weindorf Egyesület 
Deutschklub Singkreis. A dalkör 35 éve alakult, eredetileg helybeli férfiak vasárnap délelőttönként mise után összegyűltek és régi énekeket énekeltek. A dalokat egy idő után elkezdték gyűjteni. Magnóval körbementek az idősebb emberekhez, gyűjtötték az énekeket, a szövegeket pedig leírták. A kórus rendszeresen lép fel német dalkörök dalostalálkozóin.

Kevélyhegyi Dalkör Egyesület 
Pilisborosjenői kórus, hosszú évek óta lépnek fel helybeli és környező települések rendezvényein.

Jenői Szalon 
A Jenői szalon a 2097 Egyesület kulturális platformja. Abból a célból jött létre, hogy a helyi művészeket bemutassa a közönségnek egy-egy egész estés interjún, beszélgetésen keresztül.

Jövő Jenő Pilisborosjenő Ifjúságáért Alapítvány 
A Jövő Jenő Alapítvány egy közhasznú szervezet, melyet a Pilisborosjenőn élő magánszemélyek önkéntesen alapítottak. Céljuk Pilisborosjenő ifjúságának védelme, egészséges életmódra nevelése, életkoruknak, és érdeklődési körüknek megfelelő színvonalas programok létrehozása és ehhez olyan környezet kialakítása, amely vonzza a gyermekeket, szakértők bevonásával különböző ifjúsági problémák feltárása és kezelése, mint a dohányzás, alkohol-és drogfogyasztás, illetve egyéb deviáns, antiszociális viselkedésformák terjedésének megállítása és visszaszorítása.

A Jövő Jenő Alapítvány biztosította 2010-ben az új játszótér megépítésének hátterét.

Bár az Alapítvány jelenleg kevésbé működik intenzíven, az utóbbi időszakban az ifjúság helyzetének felkarolása az Önkormányzat proaktív bevonása mellett zajlik.

Jegyzetek

Külső hivatkozások 
 Térkép 1732 évből még nincs jelezve Pilisborosjenő
 Térkép az 1800-as évekből
 Pilisborosjenő Önkormányzatának honlapja
 Pilisborosjenő az utazom.com honlapján
 Teve-szikla Pilisborosjenő határában
 Pilisborosjenő.lap.hu – linkgyűjtemény
 Kevélyhegyi tanösvény 

A Budai-hegység települései
A Pilis települései
Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye települései
Pest megye települései