Egressy Béni

Egressy Béni (eredetileg Galambos Benjámin, Sajókazinc, 1814. április 21. – Pest, 1851. július 17.) zeneszerző, író, színész. A Szózat megzenésítője.

Élete 
Nemes egresi Galambos Pál (néhol csak Egresi) református lelkipásztor és Juhász Julianna fia. Iskoláit a miskolci református gimnáziumban és a sárospataki főiskolán végezte. Kedvezőtlen anyagi viszonyai miatt (apja időközben meghalt, özvegyet és hat gyermeket hagyván hátra) nem folytathatta iskoláit, 1833-ban Mezőcsáton iskolamesterséget vállalt; ez időből valók zsoltártanulmányai, melyekhez később mint színész is visszatért. Másodizben is Szepsiben, Abaúj megyében vállalt segédtanítói hivatalt és mint ilyen látogatta meg 1830-ban bátyját, Egressy Gábort, aki már akkor a kassai színtársulat tagja volt. E látogatás elhatározta jövőjét: kardalnoknak állott. 1834-ben a kassai és a kolozsvári társulattal lépett fel.

Mindeddig inkább hajlam vezette, mint a készültség biztos tudata. A színészi pályán tanult meg franciául, olaszul és németül. A hangjegytant csak hírből ismerte; ezért éjjel-nappal tanult, tenorrá akarta magát kiképezni és valódi művelt színésszé. Mindazonáltal nem hagyott föl tehetsége próbálgatásával a budai színpadon sem. Mikor a budai színtársulat 1837-ben Pestre, a nemzeti színházba költözött, minden reménye füstbe ment és 1838-ban Olaszországba ment, hogy énekelni tanuljon. Havival gyalog indultak útnak és megjárták Fiumét, Triesztet, Velencét, Padovát és Milánót; e helyekről küldött leveleinek egy részét az akkori magyar lapok közölték. Másfél évet töltött itt nélkülözés és tanulmány, szenvedés és gyönyör közt.

1843-ban került a pesti Nemzeti Színházba, karénekesként.

Már 1840-től foglalkozott zeneszerzéssel, ő volt Petőfi Sándor verseinek első megzenésítője és számos népies műdal szerzője. Legnagyobb sikerét Vörösmarty Mihály Szózat című versének megzenésítésével aratta, amelyet 1843. május 10-én mutattak be a Nemzeti Színházban.

Foglalkozott színművek, operaszövegek írásával és fordításával is. Egressy írta a Bátori Mária és az 1844-ben bemutatott Hunyadi László című operák szövegkönyvét, amelyek zenéjét Erkel Ferenc szerezte. Katona József drámáját, a Bánk bánt is átdolgozta és az opera szövegét nem sokkal halála előtt átadta Erkelnek. Ennek a bemutatójára azonban tíz évvel később, 1861. március 9-én került sor.

Részt vett az 1848-49-es szabadságharcban, Kápolnánál meg is sebesült. Felgyógyultáig Borsodba, Csátra vonult egy jó barátjához, ahol Szent Dávid zsoltárainak, amint a reformátusoknál francia hangzat szerint elfogadták, orgonára tételével foglalkozott. 1849 szeptemberében honvéd főhadnagyként ott volt a komáromi vár védői között. Itt írta a Klapka-indulót. A szabadságharc leverése után Klapka György menlevelével szabadult és visszatért a színpadra.

Összesen 47 zeneművet írt, melyek közül 35 jelent meg nyomtatásban. Magyarra fordított 50-nél több színdarabot és 19 operaszöveget.

Az elhatalmasodó tüdőbetegsége miatt 1851-ben, harminchét évesen halt meg Pesten. Özvegyét König Rózát Csengery Antal vette nőül.

Dalai 
1844-ben dalaival olyan ismert lett országszerte, hogy a „a magyar nóta atyja” megnevezéssel kezdték őt illetni.

Emlékezete

Egressy Béni Művelődési Központ, Kazincbarcika
Mellszobor, Kazincbarcika
Falfestmény, Kazincbarcika
Kazincbarcika, Egressy Béni út
Szülőházán emléktábla (1994), Kazincbarcika
Mellszobor (1989), Simontornya
Családi emléktábla (1988), Sajókápolna
Emléktábla a református iskola falán (1933), Mezőcsát
Hősök Kertje emléktábla (2009), Ónod
Emléktábla Budapesten
 Egressy Béni Zeneművészeti Szakközépiskola és Gimnázium, Budapest, XXI. kerület
Révkomárom, Emléktábla (2001)
Révkomárom, egészalakos szobor (2018)
Egressy Béni Városi Művelődési Központ, Révkomárom (2020)
Komárom, Egressy Béni utca
Komáromi Egressy Béni Alapfokú Művészeti Iskola
 A Jeles magyarok bélyegsorozatban: 200 éve született Egressy Béni (2014)
 Egressy Béni Általános Iskola, Gyöngyös (1966)
Egressy Béni Zeneiskola, Miskolc
Egressy Béni emléktábla, Miskolc (2014, Papszer 1.)
2006 Szepsi, szobor

Képgaléria

Jegyzetek

Források 
 Filharmónia Kislexikon
 Magyar életrajzi lexikon

Irodalom 
 Bérczessi B. Gyula: Tollal – lanttal – fegyverrel. Egressy Béni élete és munkássága. Budapest, 1986. Szerző kiad. 
 Major Ervin: Adalékok Egressy Béni életéhez (Zenei Szemle, 1929)
 Major Ervin: A népies magyar műzene és a népzene kapcsolatai. Budapest, 1930
 Kárpáti Béla: Borsodi szép-históriák Miskolc, 1995. Klaviatúra Kiadványszerkesztő BT. – 55-58. oldal,  Kárpáti Béla: Borsodi szép-históriák (pdf-formátumban) – OSZK

További információk 

 Életrajza az Egressy Béni Alapfokú Művészetoktatási Intézmény, Zeneművészeti Szakközépiskola és Ének – Zenei Gimnázium honlapján
 Egressy Béni Alapfokú Művészetoktatási Intézmény, Zeneművészeti Szakközépiskola és Ének – Zenei Gimnázium honlapja
 Sziklavári Károly: Egressy Béni; szerk. Berlász Melinda; Mágus, Budapest, 2012 (Magyar zeneszerzők)
 Sziklavári Károly: Egressy Béni, 1814–1851; Önkormányzat, Miskolc, 2014

Kapcsolódó szócikkek 
 Portál:Kotta/Magyar népies dalok listája

Magyar zeneszerzők
Magyar írók
Magyar librettisták
Nevet változtatott magyar személyek
Kazincbarcikaiak
1814-ben született személyek
1851-ben elhunyt személyek
Erkel Ferenc és köre