Romhány

Romhány község Nógrád vármegyében, a Rétsági járásban.

Fekvése 
A megye nyugati felében fekszik, a Cserhát dombjai között. A legközelebbi város a mindössze 10 kilométerre fekvő Rétság, míg a főváros és a megyeszékhely (Salgótarján) egyaránt körülbelül 70-70 kilométer távolságra fekszik.

Különálló településrésze a központjától mintegy 4 kilométerre nyugatra található, ma már teljesen néptelen Világospuszta.

A közvetlenül határos települések: észak felől Szátok, kelet felől Kétbodony, délkelet felől Legénd, dél felől Alsópetény, délnyugat felől Felsőpetény, nyugat felől Bánk, északnyugat felől pedig Tereske.

Megközelítése 
Csak közúton érhető el, a Bánktól Nógrádkövesdig húzódó 2116-os, vagy az Érsekvadkerttől Szátokon át idáig vezető 2117-es úton. Egykor fontos alsóbbrendű útja lehetett még az itteni kerámiaüzemet és vasútállomást kiszolgáló 21 326-os számú mellékút.

Budapestről a legegyszerűbben a 2-es főúton közelíthető meg, Rétság utáni letéréssel, bő egy óra alatt.

Korábban itt volt a Diósjenő–Romhány-vasútvonal végállomása, de a vonalon 2007-ben megszűnt a személyszállítás.

Története 
Romhány Árpád-kori település. Nevét már 1200-as években említette oklevél. Neve a német Ruhmann személynévből ered.

Romhány eredetileg két külön település volt: Kisromhány és Nagyromhány néven.

Az 1598-as összeíráskor még két falu szerepelt, és mindkettő a Bornemisza család birtoka volt. Nagy-Romhány György, Kis-Romhány pedig Miklós birtoka volt.

Az 1633 évi adóösszeírásban azonban már csak egy Romhány nevű település szerepelt.

A falu egykor a Lókos-patak déli részén, a dombon terült el, itt még az 1800-as években is láthatók voltak a kastély és a templom romjai.

Határában vívták 1710. január 22-én a Rákóczi-szabadságharc egyik utolsó csatáját, amelyben a kuruc–lengyel–svéd–francia sereg még egyszer megpróbált győzelmet kiharcolni, de nem sikerült.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Hajzsel Ferenc (független)
 1994–1998: Tolnai János (KDNP-FKgP-SZDSZ-Fidesz)
 1998–2002: Tolnai János (független)
 2002–2006: Tolnai János (független)
 2006–2010: Terman István (független)
 2010–2014: Terman István (független)
 2014–2019: Vezér Attila (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Vezér Attila (független)

Népesség 
A település népességének változása:

1920-ban 2005 magyar lakosa volt. 2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 81,1%-a magyarnak, 2,7% cigánynak, 0,2% németnek, 0,3% románnak, 0,7% szlováknak mondta magát (18,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 51,8%, református 2,3%, evangélikus 3,5%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 6,7% (33,4% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 
 Prónay-kastély (18. század, barokk)
 Háromnyílású kőhíd (18. század)
 Római katolikus templom (19. század, klasszicista)
 Laszkári-kúria (19. század eleje, klasszicista)
 Török mogyorófa (védett természeti érték)
 Romhányi csata emlékműve: A falu szélén, a Szátokra vezető út bal oldalán lévő emlékparkban álló, 8 m magas, 1932-ben Magos (Munk) Dezső által készített obeliszk, tetején turulmadár, oldalán II. Rákóczi Ferenc és Károlyi Sándor (hadvezér) kuruc fővezér domborművű képmásai. A csatában elesett 93 svéd, lengyel és francia katonára emléktábla emlékeztet. A falu történetének legjelentősebb eseménye volt az 1710. január 22-i romhányi csata. Ez volt a Rákóczi-szabadságharc utolsó jelentősebb hadművelete.
 A településen áthalad az Országos Kéktúra
 Bereczki Máté-emlékmű
 2016 óta nyaranta a Laszkári-kúria parkjában tartják meg a Pick Up Drive amerikai autós és rockabilly fesztivált.

Itt született 
 1792-ben Bobor Károly, Torontál megye főorvosa és táblabírája.
 1802-ben báró Andreánszky Sándor földbirtokos, politikus, főispán
 1821-ben Prónay József politikus, államtitkár
 1824-ben Bereczki Máté tudós, gyümölcstermesztő, a magyar gyümölcsészet atyja, a bajai Szakképző Iskola névadója
 1874-ben Prónay Pál katonatiszt, lajtai bán, a fehérterror és a soproni népszavazás kiírásának az egyik vezéralakja
 1927-ben Varga Ferenc (kajakozó) olimpikon, edző

Itt éltek, alkottak 
 Kollár József az egykori Romhányi Építési Kerámiagyár igazgatója
 Dr. Szabó István tanár, iskolaigazgató, a Romhány története című könyv szerzője

Gazdaság 
 Zalakerámia: csempegyártás
 Korall Csempe: csempegyártás
 Gammakerámia: csempegyártás

Képek

Jegyzetek

Források 
 Nevezetességek a község honlapján
 
 Borovszky Samu: Magyarország vármegyéi és városai  Romhány. Arcanum Kézikönyvtár

További információk 
 Romhány térképe 
 Romhány az utazom.com honlapján
 Romhány Község Honlapja
 Romhány az Ipoly-menti Palócok Honlapján

Nógrád megye települései
Nógrád vármegye települései
Romhány