Balatonkenese

Balatonkenese város Veszprém vármegyében, a Balatonalmádi járásban.

Fekvése 
Balatonkenese a Balaton északkeleti csücskében fekszik, Budapesttől kb. 100 km-re délnyugatra, míg a vármegyeszékhely Veszprémtől 25 km-re délkeletre, a Kenesei-magasparton. A balatoni települések között különleges fekvésű, hiszen Balatonakarattyán kívül az egyetlen olyan Balaton parti település, amely igazából sem nem déli, sem nem északi parti. A magaspartról, illetve a közvetlen vízpart jelentős részéről a Balaton egész keleti medencéje a Tihanyi-félszigetig jól belátható, kedvező időjárás esetén a tájkép minden évszakban látványos. A magasparti rész a település délkeleti részében 40–50 m-es tereplépcsővel folytatódik a keskeny partközeli zónában, amely a 19. században, még a partvédművek kialakítása előtt helyenként a magaspartról lassan, de folyamatosan leomló, túlnyomórészt pannon korú üledékek felhalmozódási térszíne volt. A két eltérő magasságú zóna között ezen a részen csak helyenként van átjárás, (ilyen például a függővölgyként a vasútig kinyíló Macskatorok), északnyugat felé a peremjelleg egy jelentős partszakaszon megszűnik. Maga a Balaton a part mentén viszonylag mély, a déli parton jellemző sekélyes rész itt már nincs meg. Részben e sajátos földrajzi fekvés az oka turisztikai jelentőségének is (pl. vitorlásversenyek és horgászat szempontjából).

Közlekedési kapcsolatai 
Közúton a 71-es úton Keszthely-Fenékpuszta vagy Lepsény irányából érhető el (a 710-es elkerülő út a közelmúltban készült el, ez utóbbi északról kerüli ki a város belterületét). Budapestről az M7-es autópályán a balatonvilágosi lehajtóig, onnan a 71-es úton közelíthetjük meg. Balatonfűzfő irányából szintén a 71-es úton juthatunk el ide, a vármegyeszékhely, Veszprém felől pedig a 72-es, majd Balatonfűzfő után a 71-es úton. Papkesziről pedig a 710-es utat is keresztező 7213-as úton (Fő utca), amely Balatonfűzfő gyártelepi részén ágazik a 72-esből és itt ér véget a 71-esbe torkollva a település tulajdonképpeni főutcájaként. Keletről Balatonfőkajárral, azon túl Fülével és Polgárdival van közúti összeköttetés a 7205-ös úton, amely a már különvált Balatonakarattyán torkollik a 71-esbe. Még egy útszakasza számozódik országos közútként: a Fő utcából a vasútállomás felé vezető 72 306-os út (Táncsics Mihály utca, majd Bakó József utca). A part menti út a déli part felé a közforgalom számára nincs nyitva, a magasparton át, illetve kerülővel lehet Balatonakarattyán keresztül Balatonvilágos aligai részére jutni.

A településen kijelölt kerékpárút halad át, és sok csillapított forgalmú utca alkalmas a kerékpározásra.

Balatonkenese vasútállomás a MÁV 29. számú on fekszik. (Balatonakarattya önállósodása előtt három vasúti megállási pont is volt a város területén, a leválás óta a másik két állomás (Balatonakarattya és Csittényhegy megállóhelyek) közigazgatásilag a különvált településhez tartozik.) A nyári időszakban sűrített menetrenddel, klimatizált, modern vonatok közlekednek; az év többi részében viszont ritkított a menetrend és alacsony színvonalú a vasúti szolgáltatás.

Menetrend szerinti hajójáratok kötik össze többek között Siófokkal és Balatonalmádival.

Története 

Balatonkenese történelme a régmúlt időkre nyúlik vissza. Eredeti neve Knésa, amely pannonszláv eredetű szó, jelentése "a kenézé", vagyis a "fejedelemé", birtokos esetben. Később ez változott át Kenesére (az 1528-ban kiadott Tabula Hungariae is ezen a néven tünteti fel), majd Balatonkenesére.

Megfordultak erre a tatár, majdan török hordák, ezen történelmi megpróbáltatások emlékét őrzik a magaspart oldalába vájt „lakhelyek”, amiket a néphagyomány Tatárlikaknak nevez. 1532-ben országgyűlést tartottak Kenesén. 1846-ban a Kisfaludy gőzös, fedélzetén Széchenyi Istvánnal, először Balatonkenesén kötött ki.

Az első temploma a mai református templom helyén eredetileg 1231-ben épült, tornya gótikus stílusú volt, a török pusztítás után átépítették barokk stílusban. A templom mellett emléktábla őrzi Mosonyi Márton prédikátor emlékét, akit 1700-ban elűztek, de később a kurucok visszahoztak. A katolikus templom késő barokk stílusban épült 1819-ben. A toronyban lévő legnagyobb harangot Szent István király és Orbán pápa képe díszíti. A főoltár képe (Szent István felajánlja a koronát Szűz Máriának) Pribék István adományaként került a templomba. A mennyezet freskóit Graits Endre festőművész készítette 1907-ben.

A helyi tekintélyes földbirtokos református családok között a Parragh család szerepel, amelynek a háza a hegyen, régi temető mellett helyezkedett el. A református templom mögötti dombon feküdt a család birtoka és kis háza. A család utolsó férfi tagja, Parragh Farkas, a városnak adományozta a család "kertjét" a rendszerváltozás előtt, amiből a "Parragh-kert" jött létre. A hatvanas évektől kezdve az M7-es autópálya megépüléséhez kapcsolódóan javuló megközelíthetősége miatt turisztikai szempontból egyre fontosabbá vált. A SZOT és a Magyar Posta is itt építtetett üdülőközpontokat. A hetvenes évektől, ahogyan az egész balatoni régióban, fellendült a magánüdülés is.

2009. július 1. óta városi ranggal rendelkezik. A 2010-es években kezdeményezés indult a 20. század közepéig önálló községként létező Balatonakarattya városrész önállósodására. A sikeres népszavazást követően 2012. december 21-én Balatonakarattyát önálló községgé nyilvánították a 2014. évi önkormányzati választás napjával, ezáltal a város korábbi déli része már nem tartozik Balatonkeneséhez.

Közélete

Polgármesterei 
 1990–1994: Kuti Csaba (MDF)
 1994–1998: Kuti Csaba (FKgP-KDNP-MDF-MSZDP-Ipartestület)
 1998–1999: Kuti Csaba (MDF)
 1999–2002: Kürthy Lajos (független)
 2002–2006: Kürthy Lajos (független)
 2006–2010: Sörédi Györgyné (Fidesz-MDF)
 2009–2010: Sörédi Györgyné (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Tömör István (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Tömör István (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Jurcsó János (független)

A településen 2009. december 28-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.

Alsóréti Üdülő Egyesület 

Az Alsóréti Üdülő Egyesület 1995-ben alakult meg, az Alsóréten található 1250 ingatlan tulajdonosának összefogása érdekében.  Munkáját öttagú Intéző Bizottság irányítja, háromtagú Felügyelő Bizottság ellenőrzi. Az Egyesület  viseli gondját az Alsóréti Szabadstrandnak, a Parti sétány közparkjában szörf-  és csónaklejárót épített, a horgász-tagozat részére területet bérel a Vízügytől.  Az 1200 példányban kiadott Alsóréti Hirlevél rendszeres tájékoztatást ad az alsóréti nyaralókat érintő kérdésekről.

Népesség 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 87,6%-a magyarnak, 1,5% németnek, 0,2% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (12,4% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 30,5%, református 22,9%, evangélikus 2%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 15,9% (27,6% nem nyilatkozott).

Turisztikai jelentősége 

A település a balatoni régió fejlődésével együtt fejlődött, leginkább a felújított strandoknak és a számtalan üdülőnek köszönhetően. A korábbi, eredetileg állami tulajdonú üdülőkből mára csak néhány maradt fent, egy részük szállodává alakult át, a kisebb üdülők magánkézbe kerültek. Több jachtkikötő épült a kenesei partvonalon, illetve felújították a hajóállomást is. A Balaton Keleti Kapuja Turisztikai Egyesület 2007 óta látja el a település turisztikai desztinációs feladatát, illetve üzemelteti a helyi tourinform irodát.

Jelentősebb helyi rendezvények 

Kékszalag
1934. július 27. óta, ma már évente, megrendezik a Kékszalag Vitorlásversenyt. Európa legrégebbi és leghosszabb tókerülő vitorlásversenyének 1. bójája Balatonkenesén, a Partfő alatt van, a kikötő mólójától 500 méterre. A Partfőről és a Soós Kilátóról kiváló a rálátás a bóját kerülő versenyzőkre, akik a bója után Keszthely felé fordulnak. A balatoni hajózás kezdetei is a Balatonfüred-Balatonkenese távhoz kapcsolódnak. Széchenyi István is ennek a távnak a megtételével indította útjára a Kisfaludy gőzöst 1847. március 29-én.

Lecsófesztivál
Balatonkenese ad otthont Magyarország első országos lecsófesztiváljának, amit 2005-ös alapítása óta minden évben megrendeznek, általában augusztus végén.

Balaton Fesztivál
2017 nyarától rendezik Balatonkenesén Balaton gasztrofesztivált. Az első fesztivál 2017. június 29 -től július 2-ig tartott: az első napon hiphopegyüttesek léptek fel – Sub Bass Monster, Animal Cannibals, Akkezdet Phiai. A második napon, 30-a, pénteken indie pop és rockzenei fellépők működtek közre – Queen's Land, Firkin, Lord, Reckless Roses –, a harmadik nap fő fellépői a Groovehouse, az UFO és a Kozmix voltak, a negyedik napon pedig a Varnyú Country, a Mokka Tribute, a Republic és a Balkan Fanatik együttesek játszottak. 

Keszegrágó Napok

A 2019 nyarán életre hívott rendezvény a júliusi-augusztusi hétvégék programkínálatát erősítette. Halfőzőverseny és együttesek fellépései.

Balatonman Kenese

2014-ben rendezték meg a füredi triatlon verseny mellett Balatonkenesén is a Balatonman Kenesét. 2020-ban már visszakerült a versenykiírásban az irontáv is. Főszervező Zelcsényi Miklós (Muki). Az irontáv versenykiirása: 3800 m úszás 1. Az úszás helyszíne a balatonkenesei Vak Bottyán strand, a versenyzők a vízből 2. Az irontáv mezőnye 4 kört úszik 3. 24 fok alatti vízhőmérséklet esetén a neoprén ruha használata engedélyezett, 16 fok alatt kötelező 4. Limitidő: 2 óra 10 perc a kerékpározás megkezdéséhez

Nevezetességei 

 Itt található a májusban virágzó, fokozottan védett tátorján kis számú európai élőhelyének egyike.
 Soós-hegy, amely Soós Lajos költőről kapta a nevét. A hegyen van egy kilátó és a hegy oldalában nyílnak a Tatár-likak.
 Kossuth szobor, amelyet másodikként állítottak az országban
 Tájház, gyűjteményében néprajzi emlékek, gazdasági eszközök, valamint a kenesei Kossuth Bizottság iratai, a várossal kapcsolatos kiadványok, továbbá Soós Lajos, helyi költő és más neves személyek emléktárgyai találhatók. A Falumúzeum 2011-ben Az év Tájháza lett Magyarországon.
 Parragh kert: 3,5 hektáros növénypark, arborétum
 Soós Lajos-emlékoszlop: a löszpart legmagasabb pontján áll a Soós Lajos (1856-1902) helyi költő tiszteletére 1927-ben emelt, vörös kőből faragott emlékoszlop.
 1846. október 18-án a mai Széchenyi park területén kötött ki első, Balatonfüred és Kenese közötti útján az első balatoni hajó, a Kisfaludy. A hajón Kenesére érkező Széchenyi István ekkor avatta fel a Clark Ádám által tervezett, fából épített kikötőt.

Híres emberek 
 Itt élt Soós Lajos helyi költő.
Itt lakik Majoros Árpád helyi költő, gondolatíró.
Itt élt Bakó József helyi református lelkész, író, országgyűlési képviselő.
Itt élt Bayer Emil helyi költő.
 Itt töltötte a nyarakat Pilinszky János költő.
 1926-ban itt született Körmendy Ágoston a magyar autógyártás kiemelkedő mérnöke.
 1933-ban itt hunyt el Babay Kálmán református lelkész, író.
 Litkey Farkas a Kékszalag 13-szoros abszolút győztese

Kulturális intézmények 
 Tájház (Kossuth u. 6.)
 Kultúra háza (Kálvin J. tér 4.)
 Könyvtár (Kálvin J. tér 3.)

Képgaléria

Jegyzetek

További információk 
 Keneseportál
 Szomszédja, Balatonakarattya portál 
 Balatonkenesei Református Egyházközség honlapja

 
Magyarország városai
Veszprém megye települései
Balaton-parti települések, településrészek
Veszprém vármegye települései