Dunavarsány

Dunavarsány város Pest vármegyében, a Szigetszentmiklósi járásban, a budapesti agglomerációban. Állandó lakosainak száma körülbelül 8300 fő.

Fekvése 
Dunavarsány Magyarország középső részén, a Ráckevei-Dunától keletre, Budapest déli határától mintegy 12 kilométerre délre helyezkedik el. A város a Duna ártéri talaján, legfőképp homoktalajon terül el, tengerszint feletti magassága 100-115 méter, legmagasabb pontja a Varsány-hegy, 115 méterre fekszik a tengerszint felett. A város erősen tagolt, több különálló városrészből áll.

A szomszédos települések: észak felől Taksony, délkelet felől Bugyi, dél felől Délegyháza, délnyugat felől Majosháza, nyugat felől Tököl és Szigethalom, északnyugat felől pedig Szigetszentmiklós; utóbbiaktól természetes határként a Ráckevei-Duna választja el.

Megközelítése 
Közúton az 51-es és az 510-es főúton közelíthető meg, nyugati szomszédaival az 51 104-es számú mellékút kapcsolja össze, Kisvarsány településrészére pedig az 52 101-es számú mellékút vezet. Határszélét keleten átszeli még az 5202-es út is.

A hazai vasútvonalak közül a települést a  érinti, melynek egy megállási pontja van itt; Dunavarsány megállóhely Kisvarsány déli részén helyezkedik el.

Városrészei 
Dunavarsány területe nyolc városrészre oszlik, melyek nagyrészt területileg is elkülönülnek egymástól.

Kisvarsány 
Dunavarsány legnagyobb népességű területe, három városrészt foglal magában:

Kisvarsány-központ, ami egyben a város központi része, itt található a város legtöbb intézménye, kereskedelmi egysége.

Kelet-Kisvarsány és Nyugat-Kisvarsány, melyet a városon átmenő vasútvonal oszt ketté fizikailag is. Ide tartoznak a várostól keletre található bányatavak, illetve a Rukkel-tó is. Nyugat-Kisvarsányhoz tartozik a Nyugati lakópark is.

Nagyvarsány 
A város 51-es főút mellett található történelmi része, részben önálló intézményekkel ellátott városrész (tagóvoda, tagiskola, orvosi rendelő).

Dél-Dunavarsány 
A Kis- és Nagyvarsánytól délre eső területeket elfoglaló városrész, főként a Délegyháza körüli bányatavak és mezőgazdasági területek alkotják. Jelenleg lakatlan (az itteni ingatlan projektek pl. Sun Residence lakópark, félbemaradtak).

Naprózsa lakópark 
Az 51-es út mellett Nagyvarsánytól északra létesült lakópark, illetve a mellette található volt szovjet laktanya helyén kialakított Komo-Sky Panzió és Élménycentrum.

Dunapart 
A Dunapart városrész két fő lakóövezetből áll össze: egyfelől a Ráckevei-Duna-ág mentén felépült nyaralósorból, amely mára részben tulajdonosaik állandó lakhelyévé vált, másfelől a város északkeleti csücskében, a Duna-ág és az 510-es út között felépült Forrás lakóparkból. Területéhez tartozik az 510-es út mellett a Dunavarsányi Olimpiai Központ.

Ipari Park 
Az 51-es és 510-es illetve a Taksonyi út által határolt terület. Területét nagyrészt a város ipari létesítményei foglalják el, lakott része az ipari parktól keletre található Erőspuszta.

Története 
Bár a község címerében a varsa, mint halászeszköz szerepel, a település nevét – a kutatások szerint – a hasonló nevű alán (talán jász, vagy kabar) eredetű néptörzs töredéktől kapta, akik a magyar honfoglalókkal együtt érkeztek e tájra.

Első írásos említése 1269-ből való. A korábbi Árpád-kori falu a tatárjárás idején elnéptelenedett. A falut és környékét V. István 1270-ben a nyúl-szigeti apácáknak adományozta.

A középkorban gyéren lakott terület Hunyadi János kormányzósága idején Fejér vármegyéből átkerült Pest-Pilis-Solt vármegyéhez. A törökök kiűzése után I. Lipót császár türingiai svábokat telepített a környékre. Varsány falu a 19. század közepétől lett a taksonyiak birtoka, önállóságát 1946-ban nyerte vissza.

Dunavarsány legújabb kori történelme viszonylag rövid, de ezen idő alatt rendkívül dinamikusan fejlődő település (1854-ben mindössze 146 lakosa volt az akkori Varsány pusztának, de még 1900-ban is csak 284). Fejlődése különösen az utolsó évtizedben gyorsult fel. A '90-es évek elejétől épült ki a közművek túlnyomó többsége (víz, gáz, telefon, szennyvízcsatorna-hálózat), amely beruházások zömét Dunavarsány koordinálta a kistérségben. A település intézményhálózata a teljes alapellátást biztosítja lakóinak, de vannak emelt szintű ellátást biztosító intézmények és szervezetek is Dunavarsányban (például művészeti iskola, általános iskola speciális tagozata, idősek átmeneti otthona). Országos jelentőségű intézmény a Népstadion és Intézményei Dunavarsányi Edzőtábora, amely a Duna-parton jelentős sportcentrum.

Dunavarsány a hazai kapcsolatokon túl a nemzetközi kapcsolatait is igyekszik ápolni. 1999 nyarán, több éves bemutatkozás, ismerkedés után került sor a testvérvárosi szerződés aláírására a németországi Gemmingennel, majd 2002. március 15-én a felvidéki Szalóccal.

Közel ezeréves múltja után Dunavarsányt 2004. szeptember 18-án várossá avatták, amelyet méltóan ünnepelt meg az új város lakossága.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Pálfy Márton (független)
 1994–1998: Pálfy Márton (független)
 1998–2002: Pálfy Márton (független)
 2002–2005: Venczel Éva (SZDSZ)
 2005–2006: Bóna Zoltán (Fidesz)
 2006–2010: Bóna Zoltán (Fidesz-KDNP)
 2010–2014: Bóna Zoltán (Fidesz-KDNP)
 2014–2019: Gergőné Varga Tünde (Fidesz-KDNP)
 2019-től: Gergőné Varga Tünde (Fidesz-KDNP)

A településen 2005. szeptember 26-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87%-a magyarnak, 1,2% cigánynak, 2,9% németnek, 0,4% románnak mondta magát (12,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 32,2%, református 11,9%, evangélikus 0,9%, görögkatolikus 0,5%, felekezeten kívüli 21,2% (31,5% nem nyilatkozott).

Nevezetességei 

A város természeti értékei következtében jelentős idegenforgalommal rendelkezik. A festői Duna-parti üdülőhelyek és a mesterségesen kialakított bányatavak, a hétvégi turizmust is vízpart kellemes pihenési, szórakozási lehetőséget biztosít a településre látogatóknak. A Domariba-sziget menti úszóláptól alig néhány száz méterre már szélfútta homokdombokat találunk. A Duna-ág melletti Domariba-sziget hagyományos horgászhely, szép nyaralóházakkal, horgászállásokkal. Északi csúcsához csatlakozik a védett 10 hektáros úszóláp, amely nemcsak ritka növények élőhelye, de látható itt fiókáit nevelő búbos vöcsök, többféle gém, hallható a nádirigó és a nádi tücsökmadár éneke is.

 XXIII. János pápa szobra:
1992. június 8-án avatták fel Györfi Sándor Munkácsy-díjas szobrászművész a katolikus templom előtt található Szent XXIII. János pápa szobrát. 

 Boldog Gizella és Szent Imre szoborcsoport:
2004. szeptember 18-án leplezték le Dunavarsány várossá avatása alkalmából Horváth István szobrászművész alkotását, a Boldog Gizellát és Szent Imrét ábrázoló szobrot. 

 A Szent Kereszt Felmagasztalása templom:
1936-ban szentelték fel a neobarokk stílusú katolikus templomot. Ez a város nagyobbik temploma. Közismert neve: Kisvarsányi templom. 

 A Szent Vendel-templom:
1937-ben szentelték fel Nagyvarsányban a katolikus templomot. Ma ez a város kisebbik temploma.

 A református templom:
1958-ban szentelték fel a református templomot. 

 A Remény-szobor:
2004. május 1-jén Magyarország Európai Unióhoz való csatlakozása alkalmából avatták fel Nagyvarsányban a Remény szobrát, Monori Sebestyén szobrászművész alkotását. 

 A Hősök tere:
1993. október 23-án avatták fel az átépített Hősök terét. A szobor Györfi Sándor Munkácsy-díjas művész alkotása. 

 A Trianon-emlékpark:
2008. június 4-én avatták fel a trianoni békeszerződés évfordulójára készült gyászemlékművet.

 A Petőfi-szobor: 
 Az Erkel Ferenc Művészeti Iskola (Zeneiskola)  
 A nagyvarsányi Petőfi Klub
 A településen élt hosszabb ideig Bíró Lajos író, Ady Endre barátja, többek között a VIII. Henrik magánélete (r. Korda Sándor) és az Öt lépés Kairó (r. Billy Wilder) filmek forgatókönyvírója.

 KOMO-SKY 51-es Bázis

2019-ben nyílt hadipark, (helikopterek, légcsavaros és sugárhajtású repülőgépek, katonai csapat- és teherszállító, felderítő és tűzoltó járművek, légvédelmi ágyú és élményeszközök). A bázis különlegessége, hogy a látogatók nem csak megtekinthetik, de az eszközök nagy részébe be is ülhetnek és ki is próbálhatják azokat. 

 Libákat terelő kislány szoborkompozíció
2019-ben került átadásra a Gemmingennel 20 éve fennálló testvérvárosi kapcsolatra emlékezve

Testvérvárosok 
  Gemmingen, Németország, 1999 óta
  Szalóc, Szlovákia, 2002 óta
  Csetfalva, Ukrajna, 2008 óta

Források

További információk 
 Dunavarsány önkormányzata
 Lap.hu Dunavarsány
 Térkép Kalauz – Dunavarsány

Pest megye települései
Magyarország városai