Šebestián Hněvkovský

Šebestián Hněvkovský (19. března 1770 Žebrák – 7. června 1847 Praha) byl český právník, národní buditel a básník spjatý s prvopočátky novočeského básnictví za národního obrození.

Životopis 
Narodil se jako syn koželuha Pavla Hněvkovského a Rosalie, rozené Kraytnerové, v domě čp. 105 v Žebráku. Studoval na piaristickém gymnáziu v Berouně a na novoměstském gymnáziu v Praze. Již tehdy psal básně. Na Karlo-Ferdinandově univerzitě se při přípravném studiu filozofie stal obdivovatelem profesorů Stanislava Vydry a Ignáce Cornovy. Přátelil se se svými středoškolskými spolužáky Antonínem Jaroslavem Puchmajerem a Vojtěchem Nejedlým. Vystudoval práva a získal doktorát.

Od roku 1795 do roku 1804 působil jako radní v Plánici u Klatov – v té době vznikla většina jeho děl. V letech 1805 až 1826 pracoval ve stejné funkci v rodném Žebráku a v letech 1826 až 1836 jako purkmistr v Poličce. Posledních jedenáct let života strávil se svou manželkou Annou (* 1784) v Praze. Měli dceru Annu (* 1811), která se provdala za velkostatkáře a politika Josefa Šebestiána Daubka a tři syny: Vojtěcha, lékaře Jana (* 1812) a chemika Prokopa (* 1814). Jako penzista bydlel v domě čp.183/II v Křemencově ulici 9 na Novém Městě pražském. Jeho vnukem byl podnikatel Josef Šebestián rytíř Daubek.

Literární význam 
Společně s Antonínem Jaroslavem Puchmajerem byl iniciátorem a významnou osobností první novočeské básnické školy. Na rozdíl od svých druhů, kteří většinu námětů čerpali z cizích literatur nebo i překládali cizojazyčná literární díla, snažil se Hněvkovský o původnost a také se více obracel k lidovým vrstvám (proto psal výrazně jednodušším stylem). Jeho obdivovatelem byl Josef Kajetán Tyl. Alois Jirásek Hněvkovského úlohu v národně obrozeneckém hnutí a divadelní společnosti připomněl v románu F. L. Věk.

Dílo 
 Epos Děvín (Děwjn: báseň romantickohrdinská w osmnácti zpěwjch) – jeho nejúspěšnější dílo, knižně vydáno 1805; námět vychází z příběhu o dívčí válce (po smrti kněžny Libuše se některé ženy odmítly podřídit vládě Přemysla a opevnily se pod vedením Vlasty na hradě na vrchu Děvíně)
 Vnislav a Běla – sentimentální balada
 Básně drobné Ssebestyána Hněwkowského, v Praze 1820 (jeho básně vycházely předtím i jako součást Puchmajerových almanachů)
 „Der böhmische Mägdekrieg“ (Česká dívčí válka), komický epos ve dvanácti zpěvech (1805, jako první epos přepracován r. 1829)
 Básně drobné''' (1820)
 Zlomky o českém básnictví, zvláště pak o prozodii (1820)
 „Jaromír“, Smutnohra v pateru jednání (1835), historická hra o tragickém osudu přemyslovského knížete Jaromíra
 Námluvy v Koloději, Komedie (1839)
 „Nové básně drobné“ (1841)
 „Doktor Faust“, báseň (1844)
 „Przemysl Ottokar II.“, posmrtně zveřejněná tragédie

 Pozůstalost 
 Literární pozůstalost se dochovala neúplná, je uložena v Památníku národního písemnictví v Praze.

 Památky 
 Portrét, olejomalba Antonín Machek
 Portrét, perokresba Jindřich Scheiwl
 Portrét, litografie František Šír
 Pamětní deska na rodném domě v Žebráku
 Ulice Hněvkovského: na Chodově v městské části Praha 11 a v Brně

 Zajímavost 
V seriálu F. L. Věk ztvárnil Šebestiána Hněvkovského herec Jan Tříska (režie: František Filip, literární předloha: Alois Jirásek, scénář: Otto Zelenka, rok premiéry: 1970).

 Odkazy 

 Reference 

 Literatura 
 
 
 
 
 V. S. Štulc. Šebestian Hněvkovský. Životopisný nástin, Prag 1871
 M. Otruba. Šebestian Hněvkovský. Český jazyk a literatura 20, 1969/70
 Prozodické spisy raného obrození''. Praha : Univerzita Karlova v Praze, Filozofická fakulta, 2015. 261 s.  (print),  (online: pdf)

Externí odkazy 
 
 
 
 
 

Čeští básníci
Preromantičtí spisovatelé
Umělci z Plánice
Čeští politici
Politici ze Středočeského kraje
Narození 19. března
Narození v roce 1770
Narození v Žebráku
Úmrtí 7. června
Úmrtí v roce 1847
Úmrtí v Praze
Pohřbení na Olšanech
Muži