Badacsonytomaj

Badacsonytomaj városka Veszprém vármegyében, a Tapolcai járásban. A Badacsony-hegy a település területén fekszik, amelyet ezen kívül Tomaj központ és Badacsonyörs településrész, valamint a nagyrészt üdülőépületekből álló Badacsony településrész alkot. 2004. július 1-jén kapott városi rangot. A falu eredetileg Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.

Fekvése 
A 71-es főút mentén, a Balaton északi partjának nyugati részén, a Badacsony lábánál található. A település területén fekszik a hegy nagyobb része, a település közigazgatási területét alkotja az ősi tomaji faluközpont és Badacsonyörs, valamint a nagyrészt szőlőterületekből és borházakból, vendéglőkből és üdülőépületekből álló Badacsony településrész híres idegenforgalmi negyed.

A 71-es főút után a település legfontosabb útvonala a 7316-os út, amely még a badacsonyörsi településrészben indul, keresztülhalad Badacsonytomaj központján, majd Tapolca felé húzódik. További négy- és öt számjegyű utak a településen: a Badacsony lábánál, de a parti útnál kicsit magasabban húzódó, Badacsonytördemicre vezető 7341-es út („Római út”), a Káptalantótira vezető 7344-es út, a Badacsonytól északra Badacsonytördemic felé vezető 73 104-es út és a tomaji városközpont főutcájaként húzódó 73 143-as út.

Szomszédos települések: Ábrahámhegy, Badacsonytördemic, Káptalantóti, Nemesgulács és Salföld.

Vonattal elérhető a on. Vasúti megállói: Badacsonyörs (valamikor Kisörs), Badacsonytomaj és Badacsony (valamikor Badacsony-Hableány).

Vízi úton a Badacsony településrészen lévő, nyáron nagy forgalmú hajóállomáson és vitorlás kikötőn át közelíthető meg.

Története 
Területe már az ókorban is lakott volt, az ásatások felszínre hozták a hegytetőn egy vaskori település leleteit, megtalálták egy kelta település maradványait. A rómaiak egész biztosan termesztettek itt szőlőt, a Badacsony oldalában akkoriban is számos ültetvény volt.

A középkorból, nem egyházi birtok lévén, kevés feljegyzés maradt fenn a községről. Névadója állítólag egy besenyő vitéz, Urkund fia Tomaj volt, aki Szent István korában birtokolta a területet. A község területét István király sógoraként Tomaj vezér kapta ajándékba 998-ban Lesencetomajjal és Cserszegtomajjal együtt. A település a Tomaj nemzetség birtokai közé tartozott a későbbiekben is, egészen a nemzetség kihaltáig. 

Első okleveles említése 1313-ból származik, Tomaj formában. Mindenesetre 1263-ban már remete kolostor állt itt, II. Pál veszprémi püspök oklevelében olvasható. 

A török hódoltság idején lakossága megfogyatkozott, 1550-ben plébániája is elhagyatva állt, de a források szerint a település folyamatosan lakott volt. Az itt élők ekkor is főleg szőlő- és gyümölcstermesztésből, halászatból éltek. 

A 18. század során kedvelt pihenőhellyé vált, bora kedvelt lett és sorra épültek itt a pincék és a présházak. Ismert a város hegykönyve és hegytörvényei. A pálos kolostor égbe nyúló falairól 1851-ben Szerelmey Miklós adott hírt. A helyszínt 1887-ben Ádám Iván kanonok járta be és tárja fel. Tanulmánya 1888-ban jelent meg az Archeológiai szemlében.

Badacsonyi Bazaltbánya Rt.-t Tószegi család és az Eszterházy Hitbizomány hozta létre. 1903-as megnyitásával a település új irányt vett, a lakosság száma megkétszereződött, elindult az iparosodás; A Balaton északi partján megindult a vasúti közlekedés, 1909-től lóvasút is járt a településen.

Badacsonytomaj 1911. január 1-jén lett nagyközség Zala megye törvényhatósági döntése alapján. Ekkor meghirdették a jegyzői állást, amelyre Nemesgulácsi adóügyi jegyző jelentkezett, és február 15-én kinevezték jegyzőnek. Vajda Elek (1879–1944) 1911-ben költözött a településre, melynek ezután nyugalomba vonulásáig, 1923-ig jegyzője volt. Vajda a Vöröskereszt 1915. február 15-én alapított badacsonytomaji egyletének első jegyzője is. Egykori lakóháza, melyet a községbe költözésekor építtetett, nyugállományba vonulása után, bővítésekkel előbb az elöljáróság, később a nagyközség tanácsának, illetve önkormányzatának székhelye volt, egészen 2011-ig. 2014 szeptemberében az új városháza földszintjén emléktábla utal Vajda Elek munkásságára.

Az első világháborúban sok badacsonytomaji férfi lelte halálát. A háború után az országot ért hatalmas területvesztés során a kőbányák jelentős hányada a határon túlra került, így a természeti csodaként ismert Badacsony-hegy csaknem teljes mértékben áldozatává vált Trianonnak. Komoly küzdelem folyt a természeti értékek megmentéséért, az akkori országgyűlésben Herczeg Ferenc vezetésével, eredménytelenül sajnos. A bazaltkövet csillepályán szállították le a hegyről a Balaton-parton lévő zúzóüzembe. A csillepálya tartóállványának rezgése, rázkódása miatt a Templom-dombon 1344-ben épült Szent Imre-templom szentélye és falai megrepedeztek, és veszélyessé vált a benne tartózkodás. Helyette épült a hegy bazalt köveiből Fábián Gáspár tervei alapján a Templom-domb lábához Rott Nándor Püspöksége alatt, Varga Sándor plébánossága idején a Vallás alap finanszírozása mellett 1931–32-ben akkor még Európában egyedül álló r. k. neoromán stílusú Szent Imre-templom. A település bírója ebben az időben vitéz Csala Gergely, jegyzője pedig Hajdú Lajos, majd 1936-tól Keresztúry János volt 1949-ig.

A polgári Magyarország megszületésekor, az első szabad önkormányzati választások idején, 1990 szeptemberében a település első polgármesterének Káloczi Kálmánt választották meg, aki 2002-ig töltötte be ezt a funkciót.

A bazaltbányászat 1965-ben befejeződött, de a hegy látványa és élővilága sajnos nagyon megsínylette a félévszázados bányászatot. A további károkat megelőzendő a térséget hamarosan tájvédelmi körzetté nyilvánították.

A település a hozzá tartozó Badacsonyörs (korábban Kisörs) és Badacsony (valamikor Hableány) településrészekkel együtt 2004. július 1-jén kapott városi rangot.

Közélete

Polgármesterei
 1990–1994: Kálóczi Kálmán (MSZP)
 1994–1998: Kálóczi Kálmán (Badacsonyőrsi Érdekvédelmi Egyesület)
 1998–2002: Kálóczi Kálmán (független)
 2002–2006: Krisztin N. László (független)
 2006–2010: Krisztin N. László (független)
 2010–2014: Krisztin N. László (független)
 2014–2019: Krisztin-Németh László Illés (független)
 2019-től: Krisztin-Németh László Illés (független)

Népessége 
A település népességének változása:

	 
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 87,3%-a magyarnak, 1,8% németnek mondta magát (12,5% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 60,5%, református 2,2%, evangélikus 1,2%, felekezeten kívüli 7,4% (28,1% nem nyilatkozott).

Nevezetességei

Badacsonytomaj központjában 
 A neoromán stílusban, bazaltból épült római katolikus Szent Imre-templom http://miserend.hu/templom/2362 templom (Fábián Gáspár, 1932);
 Az első és második világháború emlékművei

A Badacsony-hegy oldalában 
A Szegedy Róza-ház múzeum; Kisfaludy Sándor és felesége, Szegedy Róza egykori lakhelye.
A Kisfaludy Sándor présháza; a Kisfaludy-ház étterem működik benne több évtized óta.
Az Egry József Emlékmúzeum (A Balaton festőjének a háza múzeumként funkcionál 1973 óta, a művész festményei és időszakos kortárs művészek kiállításai tekinthetőek itt meg).
A Hertelendy-Békássy-kúria; a Szépkilátó Borozó található a házban. A kúria eredetileg hertelendi és vindornyalaki Hertelendy Gábor (1900–1979) földbirtokos és neje, békási Békássy Klára (1901–1989) tulajdona volt. 2018. július 22-én avatták fel „A reformkor nagyjai Badacsonyban” szoborparkot a carrarai márványból faragott reformkori arcképcsarnokkal, mely Béres János Vajda Lajos-díjas zalaegerszegi szobrászművész alkotása. A 200 éves Hertelendy-Békássy-pince-villa parkját díszítik a mellszobrok. A portrésorozat dr. Kovács János zalaegerszegi gyógyszerész mecénási felkérésének gyümölcse.
A Hertelendy borozó; a Kisfaludy-ház étteremmel szemben működik, amelyet nemesvitai Viosz Judit, helyi földbirtokosnő, aki régi zalai család sarja alapította; nevét a tulajdonosnő ükanyja után, egyházasbüki Dervarics Ákos táblabíróné hertelendi és vindornyalaki Hertelendy Rozália (1822–1850) után kapta a borozó a hegy legmagasabb pontján.

Badacsonyörs településrészen 
 Folly Arborétum 
 Páduai Szent Antal kápolna
 Nagy Boldogasszony kápolna
 Varga családi borászat és borkombinát

Híres lakói 

 Kisfaludy Sándor
 Szegedy Róza
 Herczeg Ferenc
 Felsőbüki Nagy Pál
 Bernáth Aurél
 Szabó Lőrinc
 Krúdy Gyula 
 Keresztury Dezső
 Jankovich Ferenc
 Tatay Sándor
 Egry József
 Bogyay Lajos
 Pauler Ákos
 Udvardi Erzsébet

Jegyzetek

Források 
 Kalmár László: Badacsonytomaj története, 1995

Kapcsolódó szócikkek
 Tomaj

További információk 
 Badacsonytomaj Önkormányzatának honlapja
 Badacsonytomaj lap.hu
 Szent Imre pálos kolostor
 Vasútállomás
 Badacsonytomaj – Térkép Kalauz

 
Magyarország városai
Veszprém megye települései
Balaton-parti települések, településrészek
Helységek pálos templommal, kolostorral
Zala vármegye települései