Debreceni Egyetem

A Debreceni Egyetem (röviden: DE) Magyarországon, Debrecen városában működő, közfeladatot ellátó, közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott felsőoktatási intézmény. A korábbi Kossuth Lajos Tudományegyetem, a Debreceni Orvostudományi Egyetem (röviden: DOTE), a Debreceni Agrártudományi Egyetem és a hajdúböszörményi Wargha István Pedagógiai Főiskola integrációjával jött létre 2000. január 1-jén.

A HVG 2021-es felsőoktatási rangsora szerint a Debreceni Egyetem a 4. legjobb egyetem Magyarországon.

Története

Az alapítástól az első világháborúig 
A debreceni felsőoktatás gyökerei a Református Kollégiumba nyúlnak vissza, melyet 1538-ban alapítottak, s amelyben már felsőoktatás folyt három karon. Mivel a Parlament 1912-ben megalapította a Debreceni Magyar Királyi Tudományegyetemet, amelyhez a továbbiakban hozzátartozott a Református Hittudományi Kar, ezért a Református Kollégiumot lehet tekinteni az egyetem jogelődjének. Így a Kollégium jogfolytonosságát tekintve Magyarország legrégebbi folyamatosan működő felsőoktatási intézménye.

A magyar törvényhozás az 1912. évi XXXVI. törvénycikkel hozta létre a Debreceni Magyar Királyi Tudományegyetemet öt karral (Református Hittudományi Kar, Jog- és Államtudományi Kar, Orvostudományi Kar, Bölcsészet-, Nyelv- és Történettudományi Kar, valamint Mennyiség- és természettudományi Kar), amely azonban csak két évvel később, 1914-ben kezdte meg működését három karral.

Az új felsőfokú intézmény hallgatóit kezdetben a Református Kollégium falai között fogadta, ami hamar szűkösnek bizonyult. Debrecen városa a Nagyerdőn hatalmas, 80 hold területet ajándékozott az egyetemnek, emellett az építkezésekre 5 millió, a klinikai kórházak létrehozásához pedig további 3 millió koronát és 25 hold területet adományozott, így 1918. október 23-án IV. Károly felavathatta az újonnan alapított Orvostudományi Kar központi épületét.

A két világháború között 
1921-ben az egyetem felvette az alapításában kiemelkedő szerepet játszó egykori miniszterelnök, az 1918-ban merénylet áldozatává vált Tisza István nevét, így az egyetem neve Debreceni Magyar Királyi Tisza István Tudományegyetemre változott. Az egyetem központi épületének alapkő-letételi ünnepségét 1927. június 3-án tartották, és 1932-ben avatták fel az egyetem központi épületét, mely a Parlament és a Budavári Palota építése után az ország harmadik legnagyobb beruházása volt. Felépítésében kulcsszerepet játszott gróf Klebelsberg Kunó kultuszminiszter. A Főépület építése mintegy négy esztendeig tartott, de a terveknek így is csupán az egyharmadát sikerült megvalósítani. Az épület tervezője Korb Flóris, kivitelezője Stégmüller Árpád debreceni építőmester volt. Az épület 6200 négyzetméteres, homlokzata 108 méter széles, mélysége 88 méter. Központja a 29 méter magas, 700 négyzetméter üvegtetővel fedett Díszudvar.

1945 és 1990 között 
Az egyetem 1945-ig viselte Tisza István nevét, ezután Debreceni Tudományegyetemként működött tovább. A miniszterelnök emlékművét az egyetemi ifjúság döntötte le talapzatáról 1945. április 23-án. Kisfaludi Stróbl Zsigmond Tisza István szobrát több mint 50 évvel később állították fel újra, a felújított szobrot 2000. október 31-én avatták fel ismét, bár az eredeti helyétől kissé távolabb, mert időközben ott egy másik alkotást helyeztek el. A szobor 2016. október 31-én, a miniszterelnök ellen elkövetett halálos merénylet (Budapest, 1918. október 31.) évfordulóján a Hallgatói Önkormányzat kérésére került az egyetem Főépülete elé.

A második világégés utáni periódus nagy változások ideje volt az egyetem életében is. A Debreceni Gazdasági Akadémiát a budapesti központtal létrehozott agrártudományi egyetem Mezőgazdaságtudományi Karának debreceni osztályává szervezték át. 1949-ben ítélték halálra az agrárképzést (melyet 1953-ban indítottak újra), ekkor szüntették meg a jogi kart, ekkor vált le az egyetemről a Református Hittudományi Kar és ekkor hozták létre a Természettudományi Kart. 1952-ben, Kossuth Lajos születésének 150. évfordulóján az egyetem felvette Kossuth nevét, így Kossuth Lajos Tudományegyetem néven működött tovább. 1954-ben az MTA létrehozta az Atommagkutató Intézetet, mely otthont ad a természettudományos kutatásoknak is.

A hatvanas években jelentős építkezések folytak az egyetem területén: felépült a Tóthfalusi Sándor Kollégium (1965) és a hatemeletes Kémiai Épület (1969), melyet a rohamosan fejlődő természettudományi képzés hívott életre. 1970-ben jött létre az Agrártudományi Egyetem, a Debreceni Agrártudományi Főiskola és a Szarvasi Felsőfokú Mezőgazdasági Technikum egyesítésével. Egy évvel később (1971) megkezdte működését az Óvónőképző Főiskola Hajdúböszörményben. (Ez a kilencvenes évektől Wargha István Pedagógiai Főiskolaként folytatja tovább működését.) Újabb egy év elteltével már az Ybl Miklós Építőipari Műszaki Főiskola is megkezdte működését, csakúgy, mint a Liszt Ferenc Zeneművészeti Főiskola Debreceni Konzervatóriuma.

A rendszerváltás után 

Az 1990-es évek újabb változásokat hoztak az egyetem életében: megalakult Nyíregyházán a Debreceni Orvostudományi Egyetem Egészségügyi Főiskolai Kara, 1993-ban pedig az egyetem megkapta a Kassai úti volt szovjet laktanyát, amit ma Kassai úti campusként ismerünk (itt található a kollégiumok közül a Campus Hotel, a Sportuszoda, itt tanulnak a jogászok, az informatikusok, a Népegészségügyi Kar hallgatói, itt található a Lovarda, az egyetemisták kedvelt szórakozóhelye stb.).

2000. január 1-jén nyolc (öt egyetemi és három főiskolai) karral, négy önálló intézettel és három agrárkutatói intézettel megalakult a Debreceni Egyetem, amely ma 14 karral működik, ezzel az ország legtöbb karral rendelkező, legnagyobb hallgatói létszámú és költségvetésű (csaknem 200 milliárd Ft/év) felsőoktatási intézménye, amely több,mint 30000 hallgatót tudhat magáénak, amelyből közel 8000 külföldi hallgatóval magasan az első az országban e tekintetben.  A 2017/18-as tanévben a 14 kar 189 tanszéke 69 akkreditált alap- és 83 mesterszakon, 6 osztatlan mesterképzési szakon, 14 felsőoktatási szakképzésen, valamint 196 szakirányú továbbképzési szakon kínál képzési lehetőséget a hallgatóknak.

A nemzeti felsőoktatási törvény módosítását követően (2014. évi XXXVI. törvény 19.) a Debreceni Egyetemen is bevezették 2014-ben a kancelláriarendszert. A kancellár felel a gazdálkodási intézkedések és javaslatok előkészítéséért, végrehajtásáért, feladata kiterjed a felsőoktatási intézmény gazdasági, pénzügyi, kontrolling, belső ellenőrzési, számviteli, munkaügyi, jogi, igazgatási, informatikai tevékenységére, az intézmény vagyongazdálkodására, ideértve a műszaki, létesítményhasznosítási, üzemeltetési, logisztikai, szolgáltatási, beszerzési és közbeszerzési ügyeket. A kancellár felett a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.

A Debreceni Egyetem első kancellárja Bács Zoltán, aki 2014. november 15-től négy évre kapott megbízást a minisztertől, majd 2017 novemberétől újabb öt évre bízták meg a kancellári feladatokkal. Bács Zoltán egyetemi tanár a gazdaságtudomány területén, korábban az Agrár- és Gazdálkodástudományok centrumának elnökhelyettese, 2011-től a Debreceni Egyetem gazdasági főigazgatója, majd kancellárja. A Debreceni Egyetem költségvetése Bács Zoltán 2014-es kancellári kinevezése óta 82 milliárd forintról több, mint 200 milliárd forintra nőtt.

A nemzeti felsőoktatási törvény 2016-os változását (2016. évi CXIII. törvény 1. §. Hatályos: 2016. XI. 5-től) követően nyílt meg a lehetőség arra, hogy a Kenézy Gyula Kórház és Rendelőintézet a Debreceni Egyetem fenntartásába kerüljön, és egyetemi kórházként folytassa működését. Ezzel 2017-től kezdődően az ország legnagyobb betegellátó intézménye (közel 3000 betegágy) jött létre az év elején Debrecenben. Az egyetemi kórházzá válást a felsőoktatási törvény 2016. november 4-i módosítása tette lehetővé. A Kenézy 2017. január 1-től került az egyetem fenntartásába, majd július 1-től lett egyetemi kórház, melynek szakmai munkáját Egészségügyi Irányító Testület (EIT) végzi.

Az egyetem portálja az unideb.hu, a legfrissebb információk pedig a hirek.unideb.hu oldalon olvashatók. Az egyetem legrégebbi újságja az Egyetemi Élet, a hallgatók legnagyobb online médiuma a Facebook és a dehok.unideb.hu. Az intézmény hivatalos youtube csatornáján pedig a Debreceni Egyetem Multimédia és E-learning Technikai Központ által készített intézményi PR filmek, eseményközvetítések érhetők el.

Egyetemi arculat 
A Debreceni Egyetem 2000-es integrációját követően az intézmény azonosítására a gerundiumot használták. A 2001-es keltezésű arculati kézikönyv a logóról a következőket írta: Az egyetemi tisztségek viselői előtt az ünnepélyek alkalmával a felhatalmazottság jeléül készült botot is vittek.

Ezen botok eredete és mintája a kollégiumi diákok egykor tűzoltáskor használt gerundiuma. A boton, a felső részen lévõ bunkó tetején kis bronzszobor van, amely az egyetem egészét, illetve az egyes karokat jelképezik. A rektori boton a Debrecen város (egyben a magyarországi református egyház) címerében látható zászlós bárány van. A többi kar gerundiumán a kar által választott, megfelelő jelképek láthatók.

Az egyetemi arculat 2017-es megújításakor az intézmény a nemzetközi trendekhez igazodva, a korábbi arany és zöld színvilághoz illeszkedő címert kapott. Erről az intézmény Szenátusa 2017 májusában döntött.

Egyetemi sport 
A Debreceni Egyetemi Atlétikai Club (DEAC) a Debreceni Magyar Királyi Tudományegyetem 1919-ben alapított sportklubja. Elődje az 1906-ban alapított Debreceni Akadémiai Atlétikai Club. Székhelye Debrecenben található, központja az 1926-ban épített Dóczy József utcai sporttelep, illetve a Sporttudományi Oktatóközpont. A sportegyesületnek 2017-ben 16 szakosztálya működött, 1000 igazolt sportolóval, akik zömében a Debreceni Egyetem hallgatói és oktatói.

1907-ben alakult a debreceni agrár-felsőoktatás első sportegyesülete. A Debreceni Gazdasági Akadémiai Sport Egylet (D.GASE) hat szakosztállyal: atlétika, vívás, torna, játék (labdarúgás, teke), tenisz, lövészet kezdte meg működését. A DASE csapatai a labdajátékokban számtalanszor jutottak a főiskolai bajnokságok döntőjébe. Kiemelkedő volt a férfi röplabdacsapat aranyérme 1958-ban, és a kézilabdások két ezüstérme. 1978-ban létrejött a Debreceni Universitas Sport Egyesület (DUSE), amely automatikusan a DEAC és a DASE átmeneti megszűnését jelentette. Az agráros hallgatók sportolási lehetőségeinek biztosítására 1988-ban újjáalakult a sportegyesület, DASE Diáksport Egyesület néven. 2006-ban megalakult a Debreceni Egyetem valamennyi karának minőségi sportját magában foglaló új egyesület: a DEAC Sport Kft., amelynek keretében egyaránt sportolhat az egyetem valamennyi hallgatója, oktatója és dolgozója.

Egyetem és köznevelés 
A Debreceni Egyetem két óvoda és két iskola fenntartásával vesz részt a köznevelésben. Az intézmények mindegyike nagy múlttal rendelkezik, ahol a gyermekközpontúságra alapozva a minőségi szakmai munka kerül előtérbe. Az intézmények közül három gyakorlóintézmény vezető pedagógusaival segíti az egyetem pedagógusképzését. A DE Óvodája elsősorban az egészséges életmód értékeire épülő környezettudatos magatartásra, valamint a tehetséggondozásra építve látja el az óvodások nevelését. A DE Gyakorló Óvodája a gyermekek sokoldalú fejlesztését, a szociális, kulturális hátrányokkal küzdő gyermekek felzárkóztatását szem előtt tartva az óvodapedagógus hallgatók gyakorlati munkára való felkészítésében vesz részt. DE Kossuth Lajos Gyakorló Gimnáziuma és Általános Iskolája nagy hangsúlyt fektet az általános iskolai tanulók magas színvonalú alapképzésére, valamint a felsőfokú tanulmányokra felkészítésre, a tehetséggondozásra, emellett az Intézmény a felsőoktatáshoz kapcsolódva tanárjelölt hallgatók gyakorlati oktatásában vesz részt. A DE Balásházy János Gyakorló Középiskolája és Kollégiuma többcélú intézményként a környezettudatosságra neveléssel, a tehetséggondozás, a felzárkóztatás megszervezésével vesz részt a gimnáziumi, a szakgimnáziumi, a szakközépiskolai, valamint a kollégiumi feladatok ellátásában, valamint a tanár szakos hallgatók gyakorlati munkájának segítésében.

Hallgatói élet a Debreceni Egyetemen 
A Debreceni Egyetem nevéhez fűződik a minden év júliusában megrendezett Campus Fesztivál. Az intézmény meglévő és leendő hallgatói számára nem csupán szórakozást, hanem játékos tanulást is jelent a napjainkra már százezres látogatót vonzó program, amely 2007 óta a Nagyerdőn várja a fesztiválozókat. A fesztivál okos helyszíne, az egyre növekvő területen kiállító „Egyetem Tér”.

A Debreceni Egyetem dicsekedhet az ország legnagyobb hallgatói klubjával. A színvonalas programoknak, koncerteknek helyet adó HALL-t 2015 őszén adták át a Nagyerdei Stadionban.

Hagyományteremtő céllal rendezte meg 2016-ban a Debreceni Egyetem az ország első tanévnyitó stadionshow-ját a Nagyerdei Stadionban. Az egyetemi polgároknak szóló rendezvény az intézmény közösségéhez való tartozást hivatott bemutatni. Az első telt házas eseményt követően 2017-ben is megtöltötték a lelátókat az egyetem hallgatói, oktatói és dolgozói, húszezren köszöntötték látványos show-val az induló tanévet.

Az egyetem rektorai

Debreceni Magyar Királyi Tudományegyetem (1914–1951) 
 1914/15. Kiss Ferenc
 1915/16. haraszti Bernolák Nándor
 1916/17. Láng Nándor
 1917/18. simai Erdős József
 1918/19. Kiss Géza
 1919/20. simándi Kenézy Gyula
 1920/21. Pokoly József
 1921/22. Sass Béla
 1922/23. Teghze Gyula
 1923/24. Orsós Ferenc
 1924/25. Pap Károly
 1925/26. Lencz Géza
 1926/27. Illyefalvy Vitéz Géza
 1927/28. Verzár Frigyes
 1928/29. Darkó Jenő
 1929/30. Csánki Benjámin
 1930/31. Szentpéteri Kun Béla
 1931/32. Neuber Ede
 1932/33. Rugonfalvi Kiss István
 1933/34. Varga Zsigmond
 1934/35. Tóth Lajos
 1935/36. Benedek László
 1936/37. illyefalvi Tankó Béla
 1937/38. Csikesz Sándor
 1938/39. Bacsó Jenő
 1939/40. Hüttl Tivadar
 1940/41. Mitrovics Gyula
 1941/42. Kállay Kálmán
 1942/43. szepesváraljai Haendel Vilmos
 1943/44. Bodnár János
 1944/45. (I. félév) Hankiss János
 1944/45. (II. félév) Bodnár János (rektorhelyettes)
 1945/46. simai Erdős Károly
 1946/47. pilismaróti Bozóky Ferenc
 1947/48. Fornet Béla
 1948/49. Pukánszky Béla
 1949/50. Kettesy Aladár
 1950/51. Juhász Géza

Kossuth Lajos Tudományegyetem (1951–1999) 
 1951/1954. Bognár Rezső
 1954/55. Kádár László
 1955/56. Varga Zoltán
 1956/57. Varga Zoltán, majd január 16-tól Barta János
 1957/59. Jausz Béla
 1959/63. Sulán Béla
 1963/66. Szarvas Pál
 1966/73. Rapcsák András
 1973/75. Bognár Rezső
 1975/81. Kónya István
 1981/86. Csikai Gyula
 1986/87. Csikai Gyula, majd január 1-től Beck Mihály
 1987/90. Daróczy Zoltán
 1990/93. Lipták András
 1993/95. Abádi Nagy Zoltán
 1995/99. Bazsa György (1999. december 31-ig)

Debreceni Orvostudományi Egyetem (1957–1999) 
 1957/59. Kulin László
 1959/63. Kesztyűs Loránd
 1963/67. Juhász Pál
 1967/73. Kesztyűs Loránd
 1973/79. Szabó Gábor
 1979/85. Karmazsin László
 1985/91. Leövey András
 1991/95. Gergely Lajos
 1995/99. Muszbek László
 1999. Fésüs László (július 1-től december 31-ig)

Debreceni Egyetem (2000–) 
 2000/2001. Fésüs László (2000. január 1-től)
 2001/2002. Győry Kálmán
 2002/2003. Nagy János
 2003/2004. Imre László
 2004/2007. Nagy János
 2008/2010. Fésüs László
 2010/2013. Fábián István
 2013/ Szilvássy Zoltán

Karok és szakok

Állam és Jogtudományi Kar 
Kezdeteit a 18.századig vezeti vissza.

1996-ban alakította újjá az egyetem KLTE Állam- és Jogtudományi Intézetét a DAB Állam- és Jogtudományi Munkabizottsága.

Viszont ezt követően még több évig bizonytalan volt a jogi képzés elismerése. 2002. szeptember 1-jétől hatályos végleges szakindítási engedélyt kapott,majd a Debreceni Egyetem jogászképzése az oktatási miniszter 36.946/2002. számú intézkedésével 2002. szeptember 1-jétől hatályos végleges szakindítási engedélyt kapott, s ezzel megszűnt a képzés elismerésének több éves bizonytalansága. A felsőoktatási intézmények karainak felsorolásáról szóló 209/1999. (XII. 26.) Korm. rendelet módosításáról intézkedő 19/2003. (II. 19.) Korm. rendelet megjelenésével megszületett a döntés a Debreceni Egyetem Állam-és Jogtudományi Karának létrehozásáról is.
 igazgatásszervező
 jogász

Általános Orvostudományi Kar 
 orvosi laboratóriumi és képalkotó diagnosztikai analitikus
 általános orvos
 molekuláris biológia
 táplálkozástudomány

Bölcsészettudományi Kar
 andragógia
 anglisztika
 germanisztika – néderlandisztika szakirány
 germanisztika – német szakirány
 kommunikáció és médiatudomány
 magyar
 néprajz
 pedagógia
 politológia
 pszichológia
 romanisztika – francia szakirány
 romanisztika – olasz szakirány
 szabad bölcsészet
 szlavisztika – orosz szakirány
 szociális munka
 szociológia
 történelem

Felsőfokú szakképzések 
 idegennyelvi kommunikátor
 intézményi kommunikátor
 sportkommunikátor

Egészségügyi Kar 
Nyíregyházára kihelyezett kar.

 ápolás és betegellátás – ápoló szakirány
 ápolás és betegellátás – mentőtiszti szakirány
 ápolás és betegellátás – szülésznő szakirány
 egészségügyi gondozás és prevenció – védőnő szakirány
 egészségügyi szervező
 szociális munka

Fogorvostudományi Kar 
 fogorvos

Gazdaságtudományi Kar 
 gazdálkodási és menedzsment (magyar és angol nyelven)
 gazdálkodási és vidékfejlesztési agrármérnöki
 informatikus és szakigazgatási agrármérnöki
 kereskedelem és marketing
 közszolgálati
 nemzetközi gazdálkodás
 pénzügy és számvitel
 sportszervező
 turizmus – vendéglátás

Felsőfokú szakképzés 
 informatikai statisztikus és gazdasági vezető
 pénzügyi szakügyintéző
 számviteli szakügyintéző

Gyermeknevelési és Gyógypedagógiai Kar 
Hajdúböszörményben működő kar.

 andragógia
 csecsemő- és kisgyermeknevelő
 óvodapedagógus
 szociálpedagógia
 gyógypedagógia

Felsőfokú szakképzések 
 csecsemő- és gyermeknevelő – gondozó
 ifjúságsegítő

Gyógyszerésztudományi Kar 
 gyógyszerész

Informatikai Kar 
 gazdaságinformatikus
 informatikus könyvtáros
 mérnök informatikus
 programtervező informatikus

Mezőgazdaság-, Élelmiszertudományi és Környezetgazdálkodási Kar 
 állattenyésztő mérnöki
 élelmiszermérnöki
 kertészmérnöki
 környezetgazdálkodási agrármérnöki
 lótenyésztő, lovassport szervező agrármérnöki
 mezőgazdasági mérnöki
 növénytermesztő mérnöki
 természetvédelmi mérnöki
 vadgazda mérnöki

Felsőfokú szakképzések 
 energetikai mérnökasszisztens
 gyógynövény- és fűszernövénytermesztő és -feldolgozó
 hulladékgazdálkodási technológus
 logisztikai műszaki menedzserasszisztens
 ménesgazda
 nemzetközi szállítmányozási és logisztikai szakügyintéző
 növénytermesztő és növényvédő technológus
 ökológiai gazdálkodó

Műszaki Kar 
BSc szakok:
 építészmérnöki
 építőmérnöki
 gépészmérnöki
 környezetmérnöki
 mechatronikai mérnöki
 műszaki menedzser

Népegészségügyi Kar 
 ápolás és betegellátás – gyógytornász szakirány
ápolás és betegellátás – dietetikus szakirány
 egészségügyi gondozás és prevenció – népegészségügyi ellenőr szakirány
 népegészségügyi mesterképzés
 egészségpolitika mesterképzés
 egészségpszichológia mesterképzés

Természettudományi és Technológiai Kar 
 biológia
 biomérnöki
 fizika
 földrajz
 földtudományi
 kémia
 környezettan
 matematika
 vegyészmérnöki
 villamosmérnöki

Felsőfokú szakképzések 
 villamosmérnök asszisztens

Zeneművészeti Kar 
 alkotóművészet és muzikológia – szolfézs zeneelmélet-, zeneismeret – szakirány
 előadóművészet – egyházzene kórusvezetés-, orgona – szakirány
 előadóművészet – klasszikus ének-, fagott-, furulya-, fuvola-, gitár-, gordon-, gordonka-, harsona-, hegedű-, klarinét-, kürt-, mélyhegedű-, oboa-, orgona-, szaxofon-, trombita-, tuba-, ütőhangszer-, zongora-, zenekar és kórusvezető- szakirány

Az intézménnyel kapcsolatos konfliktusok 
2016-ban Isaszegi János nyugalmazott vezérőrnagy, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE) címzetes egyetemi tanára, a HM Zrínyi Kiadó vezetője 2011-es, a Debreceni Egyetemen írt doktori munkájával kapcsolatban plágium gyanúja merült fel, de az egyetem vizsgálata nem igazolta a plágiumot.

2017 áprilisában a Debreceni Egyetem vezetése és kancellárja az akkor elfogadott, a Közép-európai Egyetemet (CEU) nehéz helyzetbe hozó felsőoktatásról szóló törvénymódosítás mellett foglalt állást, miközben a törvénymódosítás belföldön és külföldön is többekben visszatetszést keltett. Ennek részeként az egyetem vezetésével szemben az intézmény több oktatója nyílt levélben állt ki a CEU mellett.

2017 augusztusában az egyetem szenátusa díszpolgári címet szavazott meg Vlagyimir Putyin orosz elnöknek. Az egyetemi vezetés az orosz és a magyar kormány Paks II. projektjében a Debreceni Egyetemnek a szakember utánpótlás képzésében szánt jelentős szereppel indokolta a kitüntetést. Ezt többen nehezményezték.

Rangsor

Képgaléria

Jegyzetek

Források 
 Felsőoktatási felvételi tájékoztató, Felvi könyvek, 2010, ISSN 0324-2226

További információk 
 A Debreceni Egyetem hivatalos honlapja
 Debreceni Egyetem- CívisGIStory
 Sailer Kornél: A Debreceni Egyetem Elméleti Fizika Tanszéke Fizikai Szemle 2004/2. 63. o.
 Az egyetem legrégebbi újságja az Egyetemi Élet
 A Bölcsész Tudományi Kar újsága a 'Betűk'

Kapcsolódó szócikkek 
 Debreceni Egyetem Matematikai Intézet
 Bodzás Sándor

Magyarország egyetemei
Debrecen oktatási intézményei