Magyar Ede

Magyar Ede, születési nevén Oszadszki Ede (Orosháza, 1877. január 31. – Szeged, 1912. május 5.) magyar építész. A szegedi szecessziós stílusú építészet kiemelkedő képviselője, Szeged mediterrán jellegű arculatának építészeti megjelenítéséhez jelentős mértékben hozzájárult.

Életrajza 
Oszadszki Ede néven született 1877. január 31-én született Orosházán, Oszadszki Mihály asztalos harmadik gyermekeként. Hároméves volt, amikor a család felvette a Magyar nevet. A Budapesti Állami Felső-Építőipari Iskolában szerzett építőmesteri képesítést 1901-ben. Külföldi tanulmányútjai után főleg Szegeden tevékenykedett. A szegedi Reök-palota 1907-es megépítése hírnevet szerzett neki és sorra kapta a megrendeléseket.

Mindössze 35 évesen, szerelmi bánatában önkezével vetett véget életének.

Munkássága 
Az art nouveau csapongó vonalritmusa, díszítő világa jelenik meg első alkotása a Szeged, Tábor utca 5. szám alatti ház (1904–1905) kapuzatának rovarszemes ornamentikájában, mely az 1959-es emeletráépítés és homlokzatátépítés után is érintetlenül megmaradt a kapualj két oldalán sorakozó, gipszből formált csavaros indákkal keretezett lány alakok formájában. A belépőt virággal köszöntő, napkorong háttérrel eszményített nőalakok a szecessziós szimbolika szép megtestesítői. A kor híres táncosnői alakját (Loie Fuller, Yvette Guilbert) idézi fel.

Életműve megalapozta hírnevét a Tisza Lajos körút és a Kölcsey utca sarkán épült kétemeletes Reök-palota (1906–1907). Díszítő kincsének legszebb alkotóelemei a vízinövények hullámzó indái és virágai, az épület kovácsolt lépcsőkorlátjai és erkélykorlátjai, melyek kivitelezője Fekete Pál, a szegedi vasművesség egyik kiváló mestere. Higgadtabb formaképzés jellemzi a Kárász utca és a Somogyi utca sarkán álló háromemeletes Ungár-Mayer-féle házát (1908–1911), amely városképileg igen jelentős épület és különösen a Kálvária sugárút felől uralja a város sziluettet. Az épület földszintje vasbetonszerkezet, melynek terveit Zielinski Szilárd irodája készítette. Legszebb része a hatalmas kupolaszerű saroktorony, amelyet a Tábor utcai kapualj leányalakjainak bádogszobra vesz körül.

Magyar Ede formavilága tovább egyszerűsödik a Kálvin teret meghatározó, a Tisza Lajos körút 37. szám alatt épült Református Palotán (1910–1912). Az épület két szélén kiemelt homlokzatokat mélyen beugró, barokkosan hajló, erkélyes kapuzattal fogja egybe. Díszítőelemeiben – mozaikképeivel és kovácsolt vasrácsaiban – továbbra is hű maradt a szecessziós formavilághoz. A Református Palota és a Jósika utca 14. számú épületek még életében elkészültek. „Egyéni tragédiája az utóbbi épület tervezése kapcsán következett be. A tervek többszöri egyeztetése közben beleszeretett megrendelője feleségébe, s az építkezést ezt követően a saját költségén fejezte be. Új életet próbált kezdeni. Anyagi gondjai a csőd szélére sodorják, és felesége sem volt hajlandó elválni tőle. Végső kétségbeesésében 1912. május 5-én ebben az épületben, a Jósika utca 14. sz. házban agyonlőtte magát.”

Néhány munkája csak halála után készült el; Feketesas utca 25. – Tisza Lajos körút 50.; Bolyai János utca 15.; melyet Sós Aladár fejez be, és a Wőber-ház a Kiss Ernő utca – Tisza Lajos körút 34. sarkán. „A jelentős megbízások mellett kisebb feladatokat is elvállal. Ezek többsége szerény kivitelű bérház. Közülük csak a Szűcs u. 9. sz. (1905) egyemeletes lakóház érdemel említést, érdekes folyondár keretezésű ablakai, kapurácsai miatt” »Az egy évvel később elkészült Vidra utca és Madách utca sarkán álló másik épületet a szerző nem említi«

Jelentősége 
A magyar szecesszió kiemelkedő tervezője volt, akit „magyar Gaudínak” is neveztek. Annak ellenére, hogy legismertebb műve, a Reök-palota nagyon ritka magyar példája az art nouveau francia, illetve spanyol irányvonalának, ez az elnevezés félrevezető, hiszen legtöbb épülete ennél szigorúbb vonalvezetésű, kevesebb növényi és egyéb díszítést alkalmaz. Országos szinten Magyar Ede egyedi munkássága mind a mai napig kevéssé ismert. Ennek lehetséges okai korai halála és az a tény, miszerint összes művét vidéken alkotta. Szeged belvárosának arculatát nagy mértékben meghatározta.

Művei 
Az alábbi listák gerincét Bakonyi Tibor gyűjtése adja.

Megvalósult épületek 
 Goldschmidt-ház (Szeged, Tábor u. 5.) (1904–1905) 1959-ben új emeletet építettek rá, mellyel jelentősen módosult az építészeti karakter.
 Emeletes lakóház (Szeged, Bécsi krt. 22.) (1904)
 Schäffer-ház (Feketesas u. 17-19./Kígyó u. 2-3./ Tisza L. krt. 40.) (1904–1905) – néhol Burghardt-házként hivatkoznak az épületre
 Emeletes lakóház (Szeged, Szűcs u.9.) (1905)
 Lakóház (Szeged, Párizsi krt. 39.) (1906)
 Tedeskó-ház (Szeged, Bartók tér 10.) (1911) 1950-es évek végén emeletráépítés miatt elveszítette eredeti arányait és tagozatainak egy részét.
 Reök-palota (Szeged, Tisza L. krt. 56.) (1907. november) Jelenleg a Regionális Összművészeti Központ otthona.
 Emeletes lakóház (Szeged, Juhász Gy. u. 11.) áttervezés (1907)
 Emeletes lakóház (Szeged, Zászló u. 7.) (1907)
 Kétemeletes lakóház (Szeged, Zsótér u. 1/a) (1907) – elbontva
 Kétemeletes lakóház (Szeged, Arany J. u. 14. (1907–1908)
 Emeletes lakóház-Endrényi nyomda (Szeged, Dáni u. 6.) (1908)
 Református templom (Nagykikinda, Szerbia, Dositejeva út 40.) (1908 körül)
 Forbáth-villa (Szeged, Budapesti krt. 3.) (1909) – elbontva
 Kétemeletes lakóház (Szeged, Mikszáth K. u. 3.) (1909) – elbontva
 Ungar–Mayer-ház, Szeged, Kárász utca 16. (1910–1911)
 Rottmann-ház, (Zenta) (1910) Közvetlen bizonyíték nincs arra vonatkozóan, hogy Magyar tervezte volna, azonban több forrás stílusazonosságra hivatkozva akként kezeli.
 Simon-palota, (Hódmezővásárhely, Kinizsi u. 1.) (1910) 
 Református palota (Szeged, Tisza L. krt. 27.) (1910–1912)
 Ivankovics-villa, Kárász-villa, Reök-villa (Horgos-Kamaráserdő, Szerbia) (1910)
 Vasútállomás (Horgos–Kamaráserdő, Szerbia) (1910–1911)
 Kétemeletes lakóház (Szeged, Jósika u. 14.) (1911)
 Kétemeletes lakóház (Szeged, Vitéz u. 5.) (1911)
 Kétemeletes lakóház (Szeged, Liliom u. 14./Boldogasszony sgt. 18.) (1911)
 Royal Szálló (Zenta) (1911)
 Csiky Gergely Színház (Kaposvár) (1911. Stahl Józseffel együttműködve)
 Gazdasági és Iparbank székháza (Szeged, Feketesas u. 25./Tisza L. krt. 50) Nem a tervek szerint valósult meg (1911–1913)
 Wőber-palota (Szeged, Kiss Ernő u. 5. – Tisza Lajos krt. 32.) (1912–1913) – helyi egyedi védelem alatt áll 
 Emeletes lakóház (Szeged, Bolyai u. 17.) (1912)
Landesberg-ház (Szeged, József Attila sugárút 8.) (1911-1912)

Egyéb művek, tervek 
 Szegedi Korcsolyacsarnok tervpályázat (1902)
 Szatymazi ártéri fürdő terve (1906)
 Kaposvári Városi Színház tervpályázata (1909)
 A Reök-család sírboltja (Szeged, református temető)
 Vasúti palota tervpályázat (Szeged) (1911) Az építész tervét visszavonta.

Galéria

Emlékezete

 Szegeden a Szent István téren 2007-ben mellszobrot állítottak emlékére

Átváltozások

Jegyzetek

További információk 
 Építészfórum
 Magyar Ede Puskás Nikolett egyetemi könyvtáros tanulmányából 
 Puskás Nikolett összeállítása a szecesszióról 
 Magyar Ede síremléke

Kapcsolódó szócikkek 
 Reök-palota

Magyar építészek
Öngyilkos személyek
Orosháziak
Szegediek
Családi nevüket magyarosított személyek
1877-ben született személyek
1912-ben elhunyt személyek