Trnová koruna

Trnová koruna je věnec z trní, který Ježíši Kristu vsadili vojáci na hlavu před jeho ukřižováním. V křesťanství se jedná o jeden z nástrojů Ježíšova umučení vztahujícím se k pašijím, biblickým utrpením Ježíše Krista, předcházejícím samotnému ukřižování.

Trnová koruna, spolu s rákosem („žezlem“) a purpurovým pláštěm, sloužila jako bolestná parodie na jeho titul židovského krále (obvinění, pro které byl oficiálně Pilátem odsouzen). Mluví se o něm v evangeliích a často jej zmiňují také další rané křesťanské texty jako Klement Alexandrijský nebo Órigenés.

Francouzskému králi Ludvíku IX. (sv. Ludvík) se údajně podařilo tuto relikvii získat a pro její uschování byla vystavěna v Paříži Sainte-Chapelle. Jeden trn je podle nápisu na vrcholovém zlatém kříži "HIC EST SPINA DE CORONA DOMINI" (zde je trn z koruny Páně) vložen do Svatováclavské koruny.
Další dva trny jsou umístěny v Korunovačním kříži (Zlatém ostatkovém kříži).

Trnová koruna mohla být zhotovena z keřů trnovec Kristův (Paliurus spina-christi) či cicimek trn Kristův (Ziziphus spina-christi). Díky podobnosti s trnovou korunou se přezdívá madagaskarskému pryšci zářivému (Euphorbia milii) „Kristova koruna“.

Historie 
Nejstarší zpráva o trnové koruně se váže k roku 409, kdy jí ve svém dopise zmiňuje Paulinus z Noly. Koruna byla uložena v bazilice na hoře Sion v Jeruzalémě, kam jí chodilo navštěvovat mnoho poutníků. V některých případech byla část trnů odlomena a darována významným osobnostem jako byl Karel Veliký. Kolem roku 1063 byla koruna převezena z Jeruzaléma do Konstantinopole, kde již byly další vzácné relikvie Kristova umučení: svatý Kříž, Stephatonova houba, Longinovo kopí, rákos a purpurový Kristův plášť.

Všechny vzácné náboženské relikvie byly uloženy v malé palácové kapli Theotokos Faros (Bohorodička majáku; řecky Θεοτόκος τοῦ Φάρου, Theotokos tou Pharou), která byla tak nádherná, že ji francouzský šlechtic Robet z Clari nazval Svatou kaplí – Sainte Chapelle.

Soupis všech pokladů uložených v kapli Theotokos Faros pořídil kolem roku 1200 Nikolaos Mesarites. Při popisu trnové koruny o ní uvedl, že byla dosud "čerstvá, zelená a zcela nepoškozená" a Robert z Clari si ve svých pamětech poznamenal, že trnová koruna byla zhotovena z mořského rákosu a její trny dokázaly zranit "jako hrot železného šídla". 

Pro západní dobyvatele se trnová koruna stala hlavním atributem Krista jako Krále králů a pro nové západní vládce Byzance představovala významný symbol jejich moci.

K prodeji trnové koruny se rozhodl až poslední zchudlý latinský vládce Balduin II. z Courtenay a koruna byla zastavena za finanční hotovost u Benátčanů, kteří si ji odvezli roku 1238 a umístili v chrámu San Marco. Balduin II. nabídl francouzskému králi Ludvíku IX., svému příbuznému, vzácnou relikvii "darem" za patřičný finanční obnos. Po zaplacení dluhu Benátčanům si ji Francouzi mohli vyzvednout a přivézt do Francie roku 1239, kde ji předali Ludvíku IX. Ve stříbrné skříňce ve zlatém pouzdře ležel "věnec ze zelených větviček posetých mnoha trny" a všichni přítomní členové královské rodiny, šlechtici a duchovní hodnostáři vydechli úžasem - "měli prý pocit, jako by se před nimi zjevil bolestný a trpící Ježíš Kristus." Koruna pak putovala částí Francie až do Paříže. Král Ludvík IX. dosáhl velkého úspěchu v očích křesťanské veřejnosti – Francie byla vyvolena, aby uchovávala tuto vzácnou památku Kristova ponížení a současně vítězství.

V roce 1241 byly do Francie přivezeny další zastavené relikvie, které král Ludvík IX. vykoupil: velký fragment Kristova kříže, krev ze zázračné ikony, kámen z Kristova hrobu, mléko Panny Marie, část hlavy Jana Křtitele, hlava sv.Blažeje, sv.Klementa a sv.Simeona, krev Krista a menší fragment svatého kříže. V létě 1242 přibyl do Paříže poslední soupis ostatků z císařských sbírek: část Longinova kopí, Kristův purpurový plášť, rákos, Stephatonova houba, hůl Mojžíše a Vítězný kříž Konstantina Velikého.

Podle cisterciácké kroniky, kterou vedl mnich Alberik, stálo vykoupení trnové koruny Ludvíka obrovskou sumu 12 000 liber. Královým nařízením byl pak 11. srpen označen za den oslavy svátku translace Kristovy koruny a k tomu, aby ji mohl důstojně uložit, kázal postavit v srdci Paříže novou Sainte-Chapelle jako obrovský relikviář napodobiv tak byzantského císaře. Nádherou této pařížské kaple se zase inspiroval císař Karel IV. a z toho popudu nechal na hradě Karlštejně vybudovat kapli svatého Kříže.

Umístění relikvie 

 1248-1789 Sainte-Chapelle

 1789-1801 Francouzská národní knihovna (za Francouzské revoluce a poté)

 1801-2019 katedrála Notre-Dame: v roce 1801 ji Konkordát věnoval katolické církvi, která ji umístila v pařížské katedrále Notre-Dame, kde se relikvie nacházela až do požáru katedrály 15. dubna 2019, odkud byla vynesena a uložena v Louvru.
 15. duben 2019 v muzeu Louvre

Symbol 
Trnová koruna se používá jako symbol utrpení a mučednictví. Podle zažité tradice trnovou korunu položila Božena Němcová na rakev Karla Havlíčka Borovského při jeho pohřbu. Ve skutečnosti se zřejmě jednalo o vavřínový věnec, který objednal Ferdinand Fingerhut, bratr Vojty Náprstka.

Odkazy

Reference

Literatura

Související články 

 Ludvík IX. Francouzský
 Sainte-Chapelle
 Katedrála Notre-Dame
 Kaple svatého Kříže (Karlštejn)
 Latinské císařství

Externí odkazy 
 

Pokrývky hlavy
Pašije
Koruny