Lípa malolistá

Lípa malolistá, též lípa srdčitá (Tilia cordata), je statný strom z čeledi slézovitých.

Synonyma 
 Tilia ulmifolia Scopoli, 1771
 Tilia europaea Linné, 1753 subsp. parvifolia Ehrhart, 1780
 Tilia parvifolia (Ehrhart, 1780) Ehrhart ex Hoffmann, 1791
 Tilia bohemica Opiz, 1852
 Tilia betulifolia Hoffmann ex Bayer, 1862
 Tilia sibirica Bayer, 1862
 Tilia silvestris Desfontaines ex Bonnier & Layens, 1894

Vzhled 

Lípa malolistá je statný opadavý listnatý strom s košatou, vysoko klenutou korunou, který dorůstá 30 a více metrů. Statný kmen je pokryt tenkou, tmavou a mělce podélně zvrásnělou kůrou. Pupeny jsou černohnědé, vejcovité. Listy jsou dlouze řapíkaté, nesouměrně srdčité a lysé, pouze v úhlech velkých žilek na spodní straně listů mají rezavé chomáčky chlupů (na rozdíl od lípy velkolisté, která je má bělavé). Kvete od června do července. Květy jsou oboupohlavné, žlutavě bílé, stopka vrcholíků je téměř do poloviny srostlá s jazykovým blanitým listenem. V době květu omamně voní. Plod je jednopouzdrý kulovitý oříšek s tenkostěnným oplodím. Běžně se kříží s lípou velkolistou (výše uvedený rozpoznávací znak slouží pouze k rozlišení čistých jedinců, existenci kříženců nezohledňuje). Kříženec se nazývá lípa obecná (Tilia x vulgaris). Ve volné přírodě je celkem vzácný, často je však vysazován ve městech a parcích.

Výskyt 
Je původní v Evropě, na V až po z. Sibiř a na Kavkaze.

Vyskytuje se prakticky po celém území České republiky, v horách nad 900 m n. m. však většinou zcela chybí. Roste hojně v listnatých a smíšených lesích od nížin do nižších horských poloh. Je typickou příměsí dubohabřin (sv. Carpinion), suťových lesů (sv. Tilio-Acerion), lipových bučin (Tilio cordatae-Fagetum) a v některých typech sušších variantách tvrdých luhů (podsv. Ulmenion). V přirozeném stavu však tvoří jen příměs v těchto lesích. Monokultury lípy malolisté jsou zpravidla uměle založeny. Často se vysazuje v parcích a stromořadích.

Obsahové látky 
Významné obsahové látky jsou obsaženy především v lipovém květu.

Uhlovodíky 
Silice obsahuje nepatrné množství alkanů, především:
 hexan
 heptan

Kyseliny karboxylové a jejich soli 
 kyselina kávová
 kyselina p-kumarová
 kyselina chlorogenová
 soli kyseliny jablečné (jablečnany)
 soli kyseliny vinné (vínany)

Polysacharidy 
Květy obsahují 3 až 10 % slizových polysacharidů, především:
 arabinogalaktany

a jiné polysacharidy, v nichž jsou obsaženy následující monosacharidy:
 rhamnosa
 galaktosa
 arabinosa
 xylosa
 manosa
 glukosa

a další složka, kterou tvoří:
 kyseliny uronové

Flavonoidy 
 hesperidin
 rutin
 hyperosid
 kvercitrin
 isokvercitrin
 astragalin
 tilirosid
 kempferol-3-O-glukosyl-7-O-rhamnosid
 kempferol-3,7-O-dirhamnosid
 kvercetin-3-O-glukosyl-7-O-rhamnosid

Glykosidy 
 tiliacin

Terpeny 
 farnesol
 geraniol
 nerolidol

Fenoly 
 eugenol 
 kempferol
 tokoferol

Třísloviny 
 proantokyanidiny (kondenzované taniny)

Stopové prvky 
 jód
 mangan

Použití 

Lípa srdčitá je velmi užitečný strom. Vysazuje se pro dřevo, jako okrasný a stínící strom, jako medonosný strom nebo pro své květy, které jsou vysoce ceněné v lidovém léčitelství.

Dřevo 
Lipové dřevo je měkké a lehké, dobře opracovatelné, vysoce ceněné řezbáři. Používá se k výrobě hudebních nástrojů, vyřezáváním zdobeného nábytku i k další řezbářské práci. Slouží jako surovina pro přípravu tzv. aktivovaného dřevěného uhlí, které má podobné vlastnosti i použití jako živočišné uhlí (viz např. Carbofit).

Léčivé účinky 
 Jako droga se užívá květ i s listenem (Flos tiliae). Sbírá se ještě před plným rozkvětem, neboť v něm nesmějí být plody. Natrhané květy se suší a používají pro přípravu lipového čaje nebo kombinovaných léčivých směsí. Při sběru je třeba dát pozor na záměnu s lípou stříbrnou nebo lípou americkou, jejichž květy nemají žádané účinky. Záměna s lípou velkolistou či s jejím křížencem s lípou malolistou není na závadu.

Účinné látky mají široké spektrum použití, neboť mají účinky antispasmodické (proti křečím), diaforetické (zvyšují pocení), sedativní (uklidňující), hypotensivní (snižující krevní tlak), zvláčňující pokožku a slabě astringentní (svíravé).

Čaj (často používaný ve směsi s bezem černým nebo hluchavkou bílou) se proto používá při onemocněních dýchacího ústrojí, zejména při nachlazení a při kašli, kde pomáhá uvolňovat hleny. Dále je užíván při potížích s ledvinami a močovým měchýřem. Uvádí se užitečnost i při slabších problémech se žlučníkem. Reguluje činnost trávicího ústrojí. Odvar pomáhá při nervovém napětí a úzkostlivosti, snižuje cholesterol a zpevňuje cévy.

 Listy spařené vodou a smíchané s vínem se používají jako obklady při popáleninách a svalových křečích.
 Nektar sbíraný včelami z květů lípy má nezaměnitelnou vůni. Ve formě lipového medu se hojně používá v lidovém léčitelství.

Lýko 
Lipové lýko se používalo k výrobě obuvi a provazů. V současnosti nachází uplatnění v košíkářství a při výrobě dekorací.

Památné stromy a aleje 

Nejmohutnější památné lípy malolisté České republiky:
 Tatrovická lípa – 1122 cm (1998)
 Horní Popovská lípa – 907 cm (2004)
 Lípa v Lipce – 870 cm (2001)
 Tajemná lípa – 856 cm (2002)

Některé stromy (vlivem věku, chorob či povětrnostních podmínek) již o část kmene přišly, takže rekordních hodnot dosáhly v minulosti. Je to například zmíněná Tatrovická lípa, která měla do vichřice roku 1997 obvod 1650 cm, Lípa na Babí, jejíž kmen o 947 cm poškodil blesk, zaniklá Lípa v Křemenité s původním obvodem 946 cm, Maškovická lípa s částečně odumřelým kmenem, který dříve dosahoval 933 cm a Jemčinská lípa, která o původní kmen o obvodu přes 850 cm přišla roku 2006.

Za nejstarší živé lípy malolisté jsou považované Žeberská lípa (přes 700 let), Lípa v Lipce (600 let), Lípa na Babí (550 let), Maškovická lípa (500 let) a Horní Popovská lípa (přes 400 let).

Dále viz články v kategorii Památné lípy malolisté.

Aleje 
 Alej ke sv. Anně
 Alej u minerálního pramene
 Alej u náhonu
 Alej vzdechů
 Alfrédovská alej
 Kilometrovka
 Krušecká lipová alej
 Lipová alej ve Žlebech
 Lipové stromořadí v Rosicích
 Trhanovská alej
 Valdštejnova alej

Odkazy

Reference

Literatura 
 Květena České republiky, díl 3 / S. Hejný, B. Slavík (Eds.). - Praha : Academia, 1992. - S. 277-278.

Externí odkazy 
 
 
 Lípa malolistá na Botany.cz
 Lípa malolistá na botanika.wendys
 Lípa malolistá na biolibu
 Lípa malolistá na www.příroda.cz
 Lípa malolistá v Podzámecké zahradě v Kroměříži
 Lípa na apatykáři 
 Lípa malolistá v Encyklopedii * Garten.cz

Lípa
Léčivé rostliny
Státní symboly České republiky
Flóra jihozápadní Evropy
Flóra střední Evropy
Flóra Česka
Flóra severní Evropy
Flóra jihovýchodní Evropy
Flóra jihozápadní Asie
Flóra východní Evropy
Flóra Kavkazu
Okrasné stromy
Medonosné rostliny
Aromatické rostliny
Málo dotčené stromy