Vojenský újezd Libavá

Vojenský újezd Libavá (dříve též vojenský výcvikový prostor Libavá, zkráceně VVP Libavá) je vojenský újezd o rozloze 235,5 km² v Olomouckém kraji, na severovýchodě okresu Olomouc, v oblasti Oderských vrchů. Sídlem újezdního úřadu je Město Libavá. Rozkládá se na Moravě, ale před svým zmenšením k 1. lednu 2016 zasahoval východním okrajem svého tehdejšího území i do Slezska.

Historie

Vznik a vysídlení 
Vojenské území kolem Města Libavá vzniklo na základě rozhodnutí Gottwaldovy vlády ze dne 17. září 1946 o zřízení vojenského tábora Město Libavá. Na základě usnesení vlády ČSR ze dne 6. června 1950 byl vojenský tábor ke dni 1. červenci 1950 prohlášen vojenským újezdem. Vymezení újezdu se různým způsobem dotklo celkem 47 obcí. Území újezdu bylo rozšířeno dalším usnesením vlády ČSR ze dne 5. února 1952 se zpětnou platností k 1. únoru 1952. Po rozšíření tvořila území újezdu celá katastrální území 24 obcí (16 ze správního okresu Moravský Beroun; 1 ze správního okresu Šternberk; 4 ze správního okresu Hranice; 3 ze správního okresu Olomouc). Roku 1957 došlo k menší změnám vymezení území vojenského újezdu. K 1. lednu 2003 byl vojenský újezd Město Libavá přejmenován na vojenský újezd Libavá.

Ve všech zdejších obcích žili do roku 1945 téměř výhradně Němci, kteří byli v letech 1945–1946 nuceně vysídleni a obce byly osídleny českými přistěhovalci, neboť podle požadavků Ministerstva národní obrany ČSR měl vojenský tábor vzniknout v jiných původně německých obcích - v centrálních Jeseníkách kolem Pradědu a Vrbna pod Pradědem. Pro odpor veřejnosti i místních správních orgánů vláda ČSR dne 17. května 1946 vytvoření vojenského tábora v oblasti kolem Pradědu zamítla. Ministerstvo národní obrany ČSR proto pro vytvoření vojenského tábora urychleně nalezlo náhradní území kolem Města Libavé, což vláda schválila 17. září 1946. Obce, jež byly do té doby již osídleny českými přistěhovalci, byly nuceně vysídleny v průběhu roku 1947, některé však až počátkem 50. let.

V roce 1948 byla ve vojenském výcvikovém táboře Libavá pod vedením Antonína Sochora organizována a cvičena izraelská vojenská brigáda. V Československu vycvičení izraelští vojáci pozemních jednotek sice již nezasáhli do války za nezávislost v roce 1948, ale uplatnili se v konfliktech pozdějších.

Začleněná území 

Vymezení území vojenského újezdu podle stavu z roku 2015 s uvedením původních katastrálních území:
Z někdejšího politického okresu Moravský Beroun
K. ú. začleněná úplně:
 Čermná u Města Libavá (Gross Dittersdorf)
 Heroltovice (Herlsdorf)
 Mastník u Města Libavá, původně Zigartice (Siegertsau)
 Město Libavá (Stadt Liebau)
 Milovany (Milbes)
 Nová Ves u Města Libavá (Neueigen)
 Olejovice (Ölstadt)
 Rudoltovice (Rudelzau)
 Stará Voda u Města Libavá (Altwasser)
 Údolná, původně Keprtovice (Geppertsau)
 Velká Střelná (Gross Waltersdorf)
 Vojnovice (Kriegsdorf)
K. ú. začleněná částečně, avšak s celým intravilánem:
 Luboměř pod Strážnou (Liebenthal, začleněn téměř celý katastr)
 Nové Oldřůvky (Neu-Ulrichsdorf)
 Olověná, původně Barnov (Bärnhau, začleněn téměř celý katastr)
 Smilov u Města Libavá (Schmeil)
K. ú. začleněná částečně, avšak intravilán začleněn nebyl:
 Guntramovice
 Norberčany
 Podlesí
 Staré Oldřůvky
 Trhavice

Z někdejšího politického okresu Hranice
K. ú. začleněná úplně:
 Heřmánky u Města Libavá (Hermsdorf)
 Kozlov u Města Libavá (Kozlau)
 Ranošov (Prusinowitz)
 Slavkov u Města Libavá (Schlock)
K. ú. začleněná částečně, avšak intravilán začleněn nebyl:
 Boškov
 Daskabát
 Kovářov
 Loučka
 Podhoří
 Potštát-Dolní Předměstí
 Potštát-Horní Předměstí
 Spálov (začleněna pouze nepatrná část katastru)
 Staměřice
 Středolesí
 Uhřínov
 Velký Újezd

Z někdejšího politického okresu Olomouc-venkov
K. ú. začleněná úplně:
 Jestřabí (Habicht)
 Varhošť (Haslicht)
K. ú. začleněná částečně:
 Nepřívaz (Epperswagen, začleněno s celým intravilánem)
 Hlubočky (intravilán nezačleněn)
 Mrsklesy (intravilán nezačleněn)
 Přáslavice (intravilán nezačleněn)
Z někdejšího politického okresu Šternberk
 Bělá u Města Libavá (Seibersdorf, k. ú. začleněno částečně, ale s celým intravilánem)

Slezská k. ú. z někdejšího politického okresu Opava-venkov začleněná částečně a bez intravilánu
 Čermná ve Slezsku – připojené území tvoří východní okraj moderního k. ú. Nové Oldřůvky I (jedná se o celou parcelu č. 540 a částí parcel č. 438/1, 482, a 484)
 Klokočov – připojené území se téměř dokonale kryje s moderním k. ú. Hadinka

Dřívější členění vojenského újezdu

Katastrální členění 
 Čermná u Města Libavá
 Domašov nad Bystřicí I
 Dřemovice u Města Libavé
 Hadinka
 Hlubočky I
 Hlubočky II
 Hlubočky III
 Hlubočky III
 Hlubočky IV
 Jívová I
 Kozlov u Velkého Újezdu
 Kozlov u Velkého Újezdu I
 Luboměř u Potštátu
 Město Libavá
 Město Libavá I
 Město Libavá II
 Mrsklesy na Moravě I
 Nové Oldřůvky I
 Předměstí u Města Libavá
 Rudoltovice
 Varhošť u Města Libavá
 Velká Střelná

Části 
 Heroltovice
 Kozlov
 Luboměř pod Strážnou
 Město Libavá
 Slavkov

Základní sídelní jednotky 
Na území vojenského újezdu se do konce roku 2015 nacházelo osm základních sídelních jednotek, kterými byly:
 Čermná
 Heroltovice
 Kozlov
 Luboměř pod Strážnou
 Město Libavá
 Rudoltovice
 Slavkov
 Velká Střelná

Katastrální členění před optimalizací vojenského újezdu 
K 20. prosinci 2002 bylo území vojenského újezdu nově přerozděleno na následujících pět katastrálních území, jimiž byly:
 Čermná u Města Libavá
 Město Libavá
 Rudoltovice
 Slavkov u Města Libavá (nyní už neexistuje)
 Velká Střelná

Chátrání 

V průběhu následujících let byly opuštěné vesnice postupně zdemolovány včetně historických památek, kterými byla řada kostelů, kaplí i polních křížů, vodních a větrných mlýnů i tradičních selských usedlostí. Výjimkou se stalo pouze Město Libavá a bývalé obce Heroltovice, Luboměř pod Strážnou, Kozlov a Slavkov, kde je dodnes sporé osídlení. Památkový úřad v Brně uplatňoval památkový zájem téměř u všech libavských obcí, především u sakrálních objektů a dále u 24 větrných mlýnů různých typů, které se zde vyskytovaly. Zachoval se však pouze poutní kostel ve Staré Vodě a větrný mlýn ve Městě Libavá. Na území vojenského újezdu je zakázáno soukromé vlastnictví, což se projevuje především na chátrání dosud zachovalých budov.

Pobyt sovětských vojsk 
Po okupaci sovětskou armádou v roce 1968 byla část vojenského prostoru Libavá společně s vojenskými prostory Milovice a Ralsko postoupena sovětské Střední skupině vojsk. 
Zatímco milovický a ralský prostor byly při odchodu sovětských vojsk v červnu 1991 zrušeny, libavský převzala opět československá, později česká armáda.

Vojenský historik Martin Vaňourek na základě průzkumu zdejších staveb i typu vyslaných jednotek tvrdí, že v sovětské zóně vojenského prostoru Libavá byly po dobu 5 let rozmístěny jaderné střely namířené na západní Evropu, v reakci na rozmístění téměř 600 jaderných střel na území států NATO v Evropě. 122. raketová brigáda by podle něj nebyla počátkem roku 1983 vyslána do střední Evropy bez jaderných hlavic a tomu napovídá i technické zabezpečení základen. Sovětská armáda tu měla tři palebná postavení: Stará voda (Bývalý pohotovostní muniční sklad (Stará Voda)), Přáslavice a U Zeleného kříže (Bývalý pohotovostní muniční sklad (U Zeleného kříže)). Raketová brigáda byla odsunuta od 25. února do 16. března 1988 na základě odzbrojovacích jednání mezi Ronaldem Reaganem a Michailem Gorbačovem a rakety byly následně v SSSR zničeny.

Sovětská jednotka byla vybavena balistickými raketami 9K76 Temp-S (NATO je nazývalo SS-12 Scaleboard) schopnými nést jaderné hlavice. Před místními obyvateli byly skutečné údaje o poslání a výzbroji jednotky tajeny, mimo vojenský prostor však vznikla proti umístění raket řada peticí a protestů, jejichž autoři a signatáři byli pronásledováni.

Obyvatelstvo 
Vojenský prostor Libavá byl ze všech vojenských újezdů nejobydlenější. Nerespektování práv obyvatel vojenských újezdů (právo na místní samosprávu a právo vlastnit majetek) se před rokem 2007 několik let systematicky věnovala senátorka Jitka Seitlová, zejména v souvislosti s vojenským újezdem Libavá, kde začátkem roku 2007 žilo nejvíce, tedy 1174 obyvatel. Tři závažné podněty týkající se závažného porušování zákonů se potvrdily, jeden z nich se týkal nezákonného zahrabání bojových ochranných látek. Některé podněty se týkaly podezřelých okolností pořádání honů zvěře, neevidovaných a nezpoplatněných. Pro své snahy nenalezla širokou podporu ani u obyvatel vojenských újezdů (podle průzkumu z roku 2002 pořádaného armádou vyjádřilo 64 % obyvatel VÚ Libavá spokojenost se životem v újezdu), ti si však za ní chodili stěžovat neformálně soukromě, s obavou z prozrazení. Vyjádřila však vůli zabývat se problémem i z pozice zástupkyně veřejného ochránce práv, do které byla mezitím jmenována.

Zpřístupňování 

Od vzniku až do roku 1991 byl vojenský prostor pro veřejnost zcela uzavřen. V roce 1991 přednosta újezdního úřadu rozhodnutím zpřístupnil intravilány sídelních útvarů civilistům bez omezení. V roce 2002 vydal výnos o zpřístupnění vybraných prostor, komunikací a turistických stezek. Ten byl v roce 2007, 2009 a 2010 nahrazen vždy novým výnosem.

V roce 2002 bylo zpřístupněno 75 km² ploch a 27 km turistických stezek a cyklostezek, vojenský újezd jednal s Klubem českých turistů o vyznačení dalších a Vojenské lesy a statky chystaly výstavbu přístřešků, laviček, informačních tabulí a odpadkových košů.

Trvalé přístupné jsou podle výnosu újezdního úřadu sídelní útvary Město Libavá, Heroltovice, Kozlov, Luboměř pod Strážnou a Slavkov. Krom toho je trvale přístupná plocha kolem sakrálních objektů ve Staré Vodě, tedy kostel sv. Anny a sv. Jakuba Většího a kaple svaté Anny s Královskou studánkou s přístupovými cestami a okolím do 50 metrů (podle výnosů z let 2007 a 2009 to bylo do vzdálenosti 100 metrů).

Dále jsou trvale přístupné silnice 440, 443 a 444 do sídla Město Libavá (444 přes Heroltovice, přes Starou Vodu), silnice 441 přes Kozlov, silnice 437 od Zeleného kříže u Kozlova přes Slavkov směrem k Loučce, silnice III/4427 přes Nové Oldřůvky, na okraji vojenského újezdu dálnice D35, a účelová komunikace ze sídla Luboměř pod Strážnou.

Některé oblasti byly postupně zpřístupněny veřejnosti o sobotách, nedělích a svátcích. Sektory jsou ve výnosech přednosty újezdního úřadu označeny písmeny velké abecedy.
 A, severní část, severně od sídelních útvarů Heroltovice, Město Libavá a Stará Voda
 B, jižní část, západně od sídelního útvaru Slavkov a jižně od sídelního útvaru Kozlov
 C, jižní část, východně od sídelního útvaru Slavkov
 D, východní část, těsné okolí sídelního útvaru Luboměř pod Strážnou
 E, západní část, cíp vojenského újezdu v sousedství vesnice Mariánské Údolí
 F, západní část, pás území podél vesnic Hlubočky a Hrubá Voda
 Pramen řeky Odry 1 km severozápadně od Kozlova, jen pěšky nebo na kole
 Školicí zařízení objekt Hadinka, jen se souhlasem provozovatele
 Výcvikové a školicí zařízení velitelství společných sil AČR Magdalénský mlýn, jen se souhlasem provozovatele
 Sakrální objekty ve Staré Vodě a okolí do vzdálenosti 50 metrů (ty jsou uvedeny jak mezi trvale zpřístupněnými místy, tak mezi místy s časovým omezením přístupnosti)
 Některé z přístupných tras pro pěší turisty a cykloturisty přesahují přes hranice přístupných sektorů

Okrajové prostory vojenského újezdu, cyklotrasy a turistické stezky, které byly zpřístupněny veřejnosti, jsou určeny pouze k pěší turistice, cykloturistice a ke sběru lesních plodů o sobotách, nedělích a státem uznaných svátcích.

Zejména pro obyvatele újezdu a okolních obcí se v odůvodněných případech vydávají též povolení ke vstupu do dalších částí újezdu. Na některá místa je kromě povolení újezdního úřadu třeba též povolení náčelníka SOVZ nebo ředitele divize Vojenských lesů a statků ČR. Pro občany s trvalém bydlištěm na území vojenského újezdu neplatí časová omezení vstupu a vjezdu a mohou vjíždět i na režimové páteřní komunikace bez povolení, na kole a motocyklu mohou od roku 2010 jezdit po všech účelových komunikacích vojenského újezdu. Děti do 15 let nemusí být od roku 2010 uvedeny na povolení, ale musí být vždy v doprovodu dospělé osoby.

Parkovat lze v intravilánech sídelních útvarů, mimo ně jsou vyhrazena 4 parkoviště ve veřejně přístupných částech újezdu a 5 parkovišť v režimové části újezdu.

Na celém území újezdu platí trvalý zákaz volného rozdělávání ohně, kouření v lese, zákaz pobytu od setmění do svítání a zákaz táboření a stanování. O výjimky lze žádat přednostu újezdního úřadu nebo divizi Vojenských lesů a statků. Od 1. září do 31. října od 16 do 8 hodin platí omezení pohybu kvůli lovné sezoně. Cykloturistika je zakázána mimo vyjmenované cyklotrasy (t. j. i na většině z trvale přístupných silnic).

Rozsah přístupnosti od 30. dubna 2009 do konce října 2010 byl přibližně shodný. Ve výnosu z roku 2007 nebyl uveden sektor E. Předchozí výnos byl vydán v roce 2002.

Vojenský prostor se každým rokem otevírá cyklistům během akce nazvané „BÍLÝ KÁMEN“.

Zmenšení

Příprava 
Ministerstvo obrany pod vedením Alexandra Vondry přišlo v dubnu 2011 s plánem optimalizace vojenských újezdů, podle kterého se měl vojenský újezd Libavá do roku 2015 zmenšit asi o 79,15 km², tedy necelou čtvrtinu, zejména o okrajové části, které jsou částečně turisticky zpřístupněné. Kromě úspor armády je cílem také vyčlenit z vojenského újezdu co nejvíce obyvatel. V září 2011 představil ministr obrany plán starostům obcí z okolí vojenského újezdu. Přitom uvedl, že v závislosti na názoru místních obyvatel se odloučená území buď připojí k sousedním obcím, nebo vzniknou nové obce. Na začátku ledna 2012 záměr schválila vláda.

V pátek 10. února a v sobotu 11. února se ve vybraných osadách konala anketa, obdoba místního referenda, s otázku, zda si obyvatelé přejí připojení k sousední obci, nebo vznik samostatné obce. Bylo určeno 5 anketních okrsků a tomu odpovídajících 5 anketních míst, a to v Městě Libavá, Heroltovicích, Kozlově, Slavkově a Luboměři pod Strážnou. Každý okrsek měl jiný typ anketního lístku. Anketní otázky nabízely větší množství možností, tedy v některém případě až dva způsoby vzniku nové obce a na výběr několik obcí, k nimž by sídelní útvar mohl být připojen. K platnosti rozhodnutí byla třeba účast nejméně 35 % oprávněných osob, přičemž rozhodnutí mělo být považováno za závazné, pokud pro ně hlasovalo nejméně 50 % hlasujících a zároveň nejméně 25 % ze všech oprávněných osob.

Výsledky ankety:

 Město Libavá: účast 49,86 %, souhlas se vznikem obce Město Libavá s částí Heroltovice: 97,78 %, nesouhlas 1,67 %
 Heroltovice: účast 61,90 %, souhlas se vznikem obce Město Libavá s částí Heroltovice: 96,15 %, nesouhlas 1,92 %
 Kozlov: účast 15,26 %, souhlas se vznikem samostatné obce 34,48 %, nesouhlas 48,28 %
 Slavkov: účast 3,33 %, souhlas se vznikem samostatné obce 33,33 %, nesouhlas 33,33 %
 Luboměř pod Strážnou: účast 62,14 %, souhlas se vznikem samostatné obce 84,38 %, nesouhlas 14,06 %

Předpokládalo se, že na území vojenského újezdu vzniknou dvě obce: Město Libavá s částí Heroltovice a obec Luboměř pod Strážnou. Ministerstvo následně jednalo o připojení osad Kozlova a Slavkova k sousedním obcím.

V rámci příprav pro optimalizaci území vojenského újezdu Libavá byla nově vytvořena tato katastrální území:
 Domašov nad Bystřicí I (vyčleněno k 2. červnu 2014 z dosavadního k. ú. Město Libavá)
 Dřemovice u Města Libavá (vyčleněno k 2. červnu 2014 z dosavadního k. ú. Město Libavá)
 Hadinka (vyčleněno k 2. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Rudoltovice)
 Hlubočky I (vyčleněno k 2. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Velká Střelná)
 Hlubočky II (vyčleněno k 2. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Velká Střelná)
 Hlubočky III (vyčleněno k 2. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Velká Střelná)
 Hlubočky IV (vyčleněno k 2. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Velká Střelná)
 Jívová I (vyčleněno k 2. červnu 2014 z dosavadního k. ú. Město Libavá)
 Kozlov u Velkého Újezdu (vzniklo k 5. květnu 2014 rozdělením dosavadního k. ú. Slavkov u Města Libavá)
 Kozlov u Velkého Újezdu I (vyčleněno k 5. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Čermná u Města Libavá)
 Luboměř u Potštátu (vyčleněno k 5. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Čermná u Města Libavá)
 Město Libavá I (vyčleněno k 2. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Rudoltovice)
 Město Libavá II (vyčleněno k 2. červnu 2014 z dosavadního k. ú. Město Libavá)
 Mrsklesy na Moravě I (vyčleněno k 2. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Velká Střelná)
 Nové Oldřůvky I (vyčleněno k 2. květnu 2014 z dosavadního k. ú. Rudoltovice)
 Předměstí u Města Libavá (vyčleněno k 2. červnu 2014 z dosavadního k. ú. Město Libavá)
 Varhošť u Města Libavá (vzniklo k 5. květnu 2014 rozdělením dosavadního k. ú. Slavkov u Města Libavá)

Vznikem k. ú. Kozlov u Velkého Újezdu a k. ú. Varhošť u Města Libavá zároveň zaniklo k. ú. Slavkov u Města Libavá.

V únoru 2015 proběhlo ve Městě Libavá jednání mezi zástupci ministerstva obrany, armády a obyvateli budoucích obcí. Z něj vyplynulo, že 1. září 2015 začnou oficiálně pracovat takzvané přípravné výbory, které mají připravit půdu pro „převod“ obcí do civilní samosprávy. K tomu došlo k 1. lednu 2016.

Provedení 
Zákonem č. 15/2015 Sb., o hranicích vojenských újezdů, vznikla od 1. ledna 2016 z katastrálních území Město Libavá, Město Libavá I a Město Libavá II nová obec Město Libavá, z katastrálních území Kozlov u Velkého Újezdu a Kozlov u Velkého Újezdu I obec Kozlov a z katastrálního území Luboměř u Potštátu obec Luboměř pod Strážnou, všechny se tím zároveň z vojenského újezdu vyčlenily. Dále se katastrální území Domašov nad Bystřicí I připojilo k obci Domašov nad Bystřicí, Hadinka k obci Vítkov, Hlubočky I, Hlubočky II, Hlubočky III a Hlubočky IV k obci Hlubočky, Jívová I k obci Jívová, Mrsklesy na Moravě I k obci Mrsklesy a Nové Oldřůvky I k obci Budišov nad Budišovkou (katastrální území Hadinka a Nové Oldřůvky I tedy zároveň přešly do Moravskoslezského kraje).

Současnost 
Zbývající území vojenského újezdu i nadále spravuje újezdní úřad ve Městě Libavá a skládá se z katastrálních území:
 Čermná u Města Libavá
 Dřemovice u Města Libavá
 Předměstí u Města Libavá
 Rudoltovice
 Varhošť u Města Libavá
 Velká Střelná

Odkazy

Reference

Související články 
 Cvičiště řízení bojových vozidel Libavský vrch
 Český bunkr (vojenský újezd Libavá)
 Pomník 53. pomocnému technickému praporu
 Příroda vojenského újezdu Libavá
 Ruský bunkr (vojenský újezd Libavá)
 Součinnostní střelnice Velká Střelná
 Vodní cvičiště Čermná

Externí odkazy 
 
 Vojenský újezd Libavá
 libavsko.eu
 html.libavsko.eu
 Libavsko v letech 1945–1960
 Srovnávací soutisk mapy z roku 1960 a mapy z roku 2009, zobrazující jakým způsobem byla původní katastrální území přerozdělena mezi pět katastrálních území vzniklých roku 2002
 Mapa katastrálního členění Vojenského újezdu Libavá v letech 2002-2014
 Fotogalerie současného Barnova na webu html.libavsko.eu
 Stíny nad Libavou (dokument - video)
 Postavení taktických raket ve VÚ Libavá (video)
 Fotogalerie z Vojenského újezdu Libavá (Brněnský deník, duben 2021)

 
Libavá
České Slezsko
Geografie okresu Olomouc
Oderské vrchy
Vojenství v Olomouckém kraji