Plži

Plži (Gastropoda), dříve též břichonožci, hovorově známi jako šneci a slimáci, jsou třída bezobratlých živočichů z kmene měkkýšů. Zástupci plžů se vyskytují ve sladkých vodách, v mořích i na souši.

Jedná se o extrémně velkou a diverzifikovanou skupinu živočichů s více než 65 tisíci popsanými druhy.

Systematika 
Bylo popsán více než 65 tisíc recentních druhů, avšak celkový počet druhů plžů může překročit 100, možná i 150 tisíc.

Plži se mohou dělit na vodní a suchozemské. Podle tradičního systému se plži dělí na předožábré, zadožábré a plicnaté. Předožábří mají žábry před srdcem a nacházejí se v plášťové dutině (část těla, která komunikuje s vnějším prostředím), zadožábří potom až za srdcem. Plicnatí plži mají plicní vaky, které vznikly prokrvením plášťové dutiny.

Existuje vícero systémů plžů:
 Taxonomie plžů (Ponder & Lindberg, 1997) stále odráží klasifikaci dle Linného (s taxonomickými kategoriemi) a mnoho systémů v publikacích i na internetu ji stále používá. Byly stanoveny nové podtřídy Eogastropoda a Orthogastropoda.
 Taxonomie plžů (Bouchet & Rocroi, 2005) novější systém pro klasifikaci plžů. Pro taxony nad kategorií nadčeleď používá nekategorizované klady, přesto však je de facto standardem.
 Taxonomie plžů (Bouchet et al., 2017) představuje nejnovější taxonomický systém plžů.

Popis 

Schránka plžů se nazývá ulita, která se skládá z jedné části, je většinou spirálovitě stočená a je vylučována z kožních záhybů na hřbetě.

Nemají žádné končetiny. Pohybují se pomocí svalnaté nohy. Orgány mají uschované v útrobním vaku. Potravu rozřežou pomocí jazykové pásky, která připomíná pilu.

Anatomie a fyziologie

Stavba těla 

Měkké nečlánkované tělo bez končetin, které je pokryté jednovrstevnou pokožkou.

Má mnoho slizových žláz. Tělo se skládá ze svalnaté nohy, útrobního vaku a hlavy s jedním či dvěma páry tykadel (pár tykadel slouží jako hmatový orgán, oči jsou u jejich báze, v případě dvou párů jsou na delších tykadlech miskovitá očka, kratší mají funkci hmatovou). Měkké tělo bývá zpravidla kryto nepárovou schránkou (ulitou).

Rozměry 
Rozměry plžů jsou vysoce variabilní a sahají od jednoho milimetru až takřka do pojeden metr. Vůbec jedním z nejmenších plžů je jihočínský suchozemský šnek Angustopila dominikae, jehož ulita je vysoká méně než 1 mm (holotyp druhu má ulitu vysokou jen 0,86 mm). Největším žijícím druhem plže s ulitou je trumpetovka australská (Syrinx aruanus), jejíž ulita může v krajních případech měřit až 91 centimetrů. Největší druh nahého plže je zej kravský (Aplysia vaccaria), který může dosahovat délky až 99 cm a váhy 14 kg.

Dýchací soustava 
Dýchají pomocí žaber (předožábří a zadožábří), u některých druhů se druhotně vyvinul plicní vak (plicnatí).

Cévní soustava 
Je otevřená a je zde hustá síť tepen, žil a vlásečnic. Mají srdce s jednou předsíní a jednou komorou.

Nervová soustava 
Tvořena párovými gangliemi, neboli uzlinami. Uzliny jsou propojeny nervovými vlákny. Nervová vlákna vedou také do smyslových orgánů, například očí.

Rozmnožovací soustava 
Jsou to hermafrodité i gonochoristé. Vývoj je přímý (z vajíček se líhnou malí jedinci podobní dospělcům – např. u suchozemských druhů) i nepřímý (z vajíček se líhnou larvy nepodobné dospělcům, které musí prodělat metamorfózu, čili přeměnu – např. u mořských plžů)

Odkazy

Reference

Související články 
 Nazí plži
 Škodliví plži
 Plži v akváriích

Externí odkazy 
 
 
 

 
Měkkýši