Hauszmann Alajos

Dr. velencei Hauszmann Alajos (Buda, 1847. június 9. – Velence, 1926. július 31.) magyar építész, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia tagja.

Jelentősége 
A historizmus egyik legtevékenyebb és legjellegzetesebb képviselője a magyar építészetben. Korai műveiben az olasz reneszánsz, később a barokk stílusjegyeit alkalmazta, amelyeket később szecessziós elemekkel ötvözött. Számos budapesti középület, magánház és villa az ő tervei szerint készült. Ybl Miklós halála után őt hívták meg a Budavári Palota átépítésének vezetésére. Tanári munkásságán keresztül jelentős hatást gyakorolt az előző századforduló magyar építészeire.

Élete 
Bajor ősöktől származó családban született Budán, Hauszmann Ferenc és Maár Anna (1819–1905) második gyermekeként. Testvérei Hermina (1845–1929), Ferenc (1850–1918) és Kornélia (1854–1937). 1861-től festészetet tanult, majd „kőmívestanulónak” állt. 1864-ben befejezte reáliskoláit, és beiratkozott a budapesti Műegyetemre. 1866-tól a berlini Bauakademie-n folytatott építészeti tanulmányokat Lechner Ödönnel és Pártos Gyulával együtt.

1868-ban a Műegyetem tanársegéde Szkalnitzky Antal tanár tanszékén, 1872-ben rendes tanára lett. Mint műegyetemi tanár 42 éven keresztül működött, idővel viselt dékáni, és rektori tisztséget is. 1869–70-ben olaszországi tanulmányútján a reneszánsz művészetet tanulmányozta, majd hazatérve a Vöröskereszt Egyletnek barakkokat épített, amelyek Hauszmann-barakk néven Ausztriában és Svájcban is ismertekké váltak. 1891-ben a királyi vár építésvezetőjévé nevezték ki, majd 1906-ban megkapta a Ferenc József-rend nagykeresztjét.

1912-es nyugalomba vonulását követően 1913-ban alapítványt rendelt a Műegyetemen végzett fiatal építészek számára, majd 1914-ben hosszabb utazást tett Egyiptomba és a Szentföldre. 1918-ban IV. Károly királytól nemesi címet kapott. A magyarországi Tanácsköztársaság idején lefoglalták a házát. 1924-ben a Magyar Tudományos Akadémia tiszteleti tagjává választották. Munkásságát a Pro Litteris et Artibus érdemjelével, a Vaskorona-rend III. osztályával tüntették ki, s megkapta a belga Lipót-rend kitüntetést is. Szombathely város díszpolgára, a Műegyetem tiszteletbeli doktora.

Felesége a még Berlinben megismert Mariette Senior volt, akivel 1874-ben házasodtak össze. Lánya, Hauszmann Gizella 1899-ben Hültl Dezső építészhez ment feleségül.

1918. március 10-én IV. Károly magyar király nemességet és a „velencei” nemesi előnevet adományozta neki.

1926. július 31-én hunyt el, Velencén.

Munkásságáért 2011 szeptemberében posztumusz Magyar Örökség díjat kapott.

Művei

Tervek, alkotások 
 1870. Budapest, Német Színház (1890-ben leégett)
 1870. Budapest, Erzsébet téri kioszk (elpusztult)
 1871–72. Budapest, Tüköry-palota (elpusztult)
 1872–73. Budapest, Mendl István József körúti bérháza
 1873–74. Budapest, Mendl István Akácfa utcai lakóháza
 1874–75. Budapest, Coburg-palota (elpusztult)
 1876. Gyoma, Jézus szíve-templom
 1876–1878. Székesfehérvár, Kégl-kastély
 1877–78. Szombathely, Városháza és színház (elpusztult)
 1878. Balatonfüred, Stefánia Yacht Club
 1878–1879. Budapest, Kégl-palota
 1878–1880. Budapest, Szent István kórház
 1881. Herény, Gothárd-kastély átépítése
 1881–1883. Szombathely, Osztrák-Magyar Bank
 1882. Budapest, Országház (I. díjas terv volt, nem épült meg)
 1882–1884. Budapest, Vöröskereszt Egylet Erzsébet Kórháza
 1883–1884. Budapest, Tanítóképző
 1883–1884. Budapest, Pesti Főreáliskola
 1884. Budapest, Budapesti Tanárképző Intézet
 1884. Budapest, Skót Apátság (elpusztult)
 1884–1885. Nádasdladány, Nádasdy-kastély átalakítása és kápolnája
 1884–85. Budapest, Batthyány-palota
 1884–1886. Sopron, Leánylíceum
 1884–1889. Kolozsvár, Egyetemi Bonctani Intézet
 1886. Kolozsvár, Tudományegyetem Közegészségügyi Intézet
 1886. Budapest, Állami Tanító és Nőnevelő Intézet
 1886–1887. Budapest, Törvényszéki Orvostani Intézet
 1887–89. Budapest, Északkeleti Vasúttársaság bérháza, ma Hunyadi János út 3. szám alatti ház
 1887–89. Budapest, Állami Felső Ipariskola
 1888–1890. Budapest, Budapesti Törvényszéki palota és fegyház
 1889–90. Budapest, Üzletház
 1890. Rátót, Széll Kálmán kastélya
 1890–1894. Nyitra, Megyei Kórház
 1891–1905. Budapest, Budavári Palota
 1891. Budapest, Hauszmann-ház
 1890–94. Budapest, New York-palota
 1893. Kolozsvár, Közkórház
 1893–1896. Budapest, Magyar Királyi Igazságügyi Palota (Királyi Kúria)
 1893–1897. Fiume, Kormányzói palota
 1896–97. Semmelweis Egyetem Tűzoltó Utcai II. Sz. Gyermekgyógyászati Klinika
 1896. Budapest, Kegl György leányainak bérpalotája (Döbrentei u. 8.)
 1901. Budapest, Lovarda a várban – 1945-ben elpusztult, 2016–2020 között újjáépítve
 1902–1909. Budapest, Magyar Királyi József Műegyetem, Központi épület
 1903. Budapest, Főőrség a várban – 1945-ben elpusztult, 2016–2020 között újjáépítve
 1904. Nagyvárad, Városháza
 1910. Budapest, Nemzeti Színház (nem épült meg)
 1911, Budapest, Veres Pálné utca 28., gróf Csekonics Endre bérháza

Írásai 
 Kórházépítési tanulmányok; s. n., Bp., 1881
 A Magyar Szent Korona országainak Vörös-kereszt Egylete által épitett Erzsébet Kórház leirása; Khór és Wein Ny., Bp., 1884
 A budapesti igazságügyi palota (Magy. Mérnök és Építész Egyl. Közl., 1897)
 A magyar királyi vár építésének története; Pátria Ny., Bp., 1900
 Rektori beszéd; Pesti Lloyd ny., Bp., 1904
 A budapesti igazságügyi palota; műlapok Divald Károly; Pátria, Bp., 1901
 A kir. József műegyetem új otthona (Magy. Mérnök és Építész Egyl. Közl., 1909)
 A Magyar Királyi József Egyetem új épületei (Hornyánszky Nyomda, Budapest, 1909)
 A magyar királyi vár (Bp., 1912; hasonmásban 2011)
 Budapest városának építészeti fejlődésének története (Akad. Ért. 1925)
 Hauszmann Alajos naplója. Építész a századfordulón; összeáll., jegyz. Seidl Ambrus; Gondolat, Bp., 1997 
 Néhány szó a modern építészetről; Lechner Tudásközpont, Bp., 2015

Jegyzetek

Irodalom 

 

Hauszmann Alajos; vál., szerk. Gerle János Holnap, Bp., 2002 (Az építészet mesterei)
 Kismarty-Lechner Jenő: Építőművészetünk a XIX. század második felében, Egyetemi Nyomda, Budapest, 1945, 71-77. o.

Magyar építészek
Magyar egyetemi, főiskolai oktatók
MTA-tagok
Magyarországi németek
Budaiak
1847-ben született személyek
1926-ban elhunyt személyek
Magyar Örökség díjasok
A Ferenc József-rend tagjai
Az Osztrák Császári Vaskorona-rend lovagjai