Gabon

Gabon, hivatalos nevén Gaboni Köztársaság (), egy elnöki köztársaság Közép-Afrika nyugati partján. Az Egyenlítő mentén elhelyezkedő országot északnyugaton Egyenlítői-Guinea, északon Kamerun, keleten és délen a Kongói Köztársaság, nyugaton pedig az Guineai-öböl határolja. Fővárosa és legnagyobb városa Libreville. Egyike a legkevésbé sűrűn lakott országoknak.

1885-ben lett hivatalosan francia gyarmat, Francia Kongó része, ami később Francia Egyenlítői-Afrika gyarmatba olvadt bele. 1960-ban nyerte el függetlenségét Franciaországtól.

Gabon tagja az Afrikai Uniónak, az Egyesült Nemzetek Szervezetének, az Afrikai Fejlesztési Banknak, az OPEC-nek és a Közép-afrikai Országok Gazdasági Közösségének. Gazdasága a kőolajtermelésen és a mangánbányászaton alapszik. Felső-közép jövedelmű országnak számít, a 7. legmagasabb emberi fejlettségi indexe és a 4. legmagasabb egy főre jutó GDP-je vásárlóerő-paritás alapján.

Földrajz 
Legmagasabb pontja az 1575 m magas Mont Iboundji, legnagyobb folyója az Ogoué, amely az Atlanti-óceánba ömlik (vízbőség tekintetében Afrikában az ötödik). Területének 70-80%-át esőerdők borítják, ami az egyik legmagasabb arány a világon.

Domborzat 

A 100–200 m magas parti síkságból emelkedik ki az ország belső fennsíkja. Legmagasabb pontja: Mont Iboundji (1575 m). Három karsztvidékén több száz barlang alakult ki, sok közülük ma is feltáratlan.

Vízrajz 
Legjelentősebb folyója az Ogooué, 1200 km hosszú. A tengerpartot lagúnák szegélyezik.

Éghajlat 
Az Egyenlítő átszeli az országot. Így éghajlata trópusi.

Élővilág, természetvédelem 
Az ország kb. 74%-át trópusi esőerdő borítja. A keleti határ mentén az éghajlat szárazabb, a növényzet szavanna.

Nemzeti parkjai 
2002-ben az ország területének 11%-át nemzeti parkká nyilvánították. Igazgatási szempontból 13-at szerveztek. Térkép az elhelyezkedésükről.

Természeti világörökségei 
2020-ban két világörökségi helyszín van:
 Az Ivindo Nemzeti Park
 A Lopé-Okanda kultúrtáj ökoszisztémája és reliktumai

Történelem 

A legkorábbi lakók a pigmeusok. Őket a bevándorló bantuk majdnem teljesen kiszorították vagy beolvasztották magukba.

A portugálok fedezték fel és kereskedelmi telepeket hoztak létre az ország területén, később holland gyarmattá vált. Pierre Savorgnan de Brazza első útján 1875-ben érkezett a térségbe. Megalapította Libreville várost és később ő lett a francia gyarmati kormányzó. Amikor 1885-ben Franciaország hivatalosan bekebelezte ezt a területet, különböző bantu csoportok éltek ott.

1910-ben Gabon Francia Egyenlítői-Afrika négy területének egyike lett. Ez így maradt 1959-ig. Függetlenné 1960. augusztus 17-én vált a terület. Gabon első elnöke – Léon M'ba – 1961-67 között irányította a közép-afrikai államot; '67-es halála után az alelnök Omar Bongo Ondimba időszaka következett. A függetlenné válást követően mintegy három évtizedig autokratikus diktatúra volt az országban, majd az 1990-es évek elején az új alkotmány a demokratikus normákhoz igazította a választási eljárást. Ez utóbbi azonban nem befolyásolta Omar Bongo teljhatalmát: Bongo több mint 41 évig volt Gabon elnöke 2009. júniusban bekövetkezett haláláig.

Politika és közigazgatás 
Gabon elnöki rendszerű köztársaság. Két kamarás törvényhozás működik, a Nemzetgyűléssel és a Szenátussal. Az Országgyűlésnek 120 képviselője van, akiket 5 évre választanak meg.

A Freedom House 2022-es jelentése Gabont a »nem szabad« országok közé sorolta. 
Bár az országban többpárti választásokat tartanak, Ali Bongo Ondimba elnök az elnyomás révén megőrzi politikai befolyását. 
A végrehajtó hatalommal rendelkező elnököt népszavazás útján választják meg hét évre. Az elnök tetszés szerint jelöli és mentheti fel a miniszterelnököt.

Az ország választási törvényei és keretei nem biztosítják a hiteles választásokat. A Gaboni Demokrata Párt (PDG) az 1960-as évek óta monopolizálta a végrehajtó hatalmat, és nincs reális lehetőség arra, hogy az ellenzék választások útján hatalomra jusson.
2021-es választásokon Bongo elnök Gaboni Demokrata Pártja (PDG) 45-öt szerzett a szenátus 52 helyéből.

A végrehajtó hatalom ellenőrzi az igazságszolgáltatást is, a bíróságok az elnöknek vannak alárendelve.

Emberi jogok 
Jelentős problémák közé tartozik a bevándorlók diszkriminációja, a kisebbségi csoportok marginalizálódása, valamint a nők jogi és de facto egyenlőtlensége. Gyakori a munkahelyi szexuális zaklatás, amit a törvény nem tilt.

Bár nincsenek törvények, amelyek korlátozzák a belső utazást, de a rendőrség gyakran figyeli az utazókat az ellenőrző pontokon, és kenőpénzt követel. A házas nőknek, akik útlevelet szeretnének szerezni vagy külföldre szeretnének utazni, férjük engedélyével kell rendelkezniük.

A sajtószabadságot ugyan a törvény garantálja, de a gyakorlatban korlátozva van. A kormányt kritizáló egyéneket rendszeresen őrizetbe veszik. A gyülekezési szabadság ugyancsak korlátozott.

A vallásszabadságot az alkotmány rögzíti, és általánosságban tiszteletben tartják, egyes heterodox vallási csoportok viszont nehezen tudják megszerezni az állami regisztrációt.

A kínzást az alkotmány ugyan tiltja, de a fogvatartottak fizikai bántalmazással szembesülnek.

Közigazgatási beosztás 
Gabont közigazgatási területi felosztásának két szintje van, területi szinten a legnagyobb egység a tartomány, amelynek az alegysége a megye. Az ország területe 9 tartományra van beosztva, amelyek további 50 megyére van felosztva.

Külkapcsolatok

Védelmi rendszer

Népesség 

A hivatalos nyelve a francia, de a legbeszéltebb nyelvek a bantu nyelvekhez tartozó fang, sira és mbere. A lakosság többségét alkotó négy főbb etnikum a fangok, a sirák, a punuk és a teke.

Általános adatok 
Népessége az ország területéhez mérve alacsony, a lakosság létszáma 2,2 millió (2020-as becslés).

 Népsűrűség: 4,5 fő/km²
 Népességnövekedési ráta: 2,5% 
 A várható átlagos élettartam 69 év (férfiak: 67 év, nők: 71 év)
 Csecsemőhalandósági ráta: 30,4 / 1000 születés

Népességének változása

Legnépesebb települések 

Jelentősebb városok: Libreville, továbbá Port-Gentil, Franceville.

Etnikai, nyelvi megoszlás 
Népek: bantu 98% (35,5% mpongwe, 15% mbete, 14% punu és 11,5% fang), egyéb 2%. Valójában, a legújabb adatok szerint a legnagyobb etnikai csoport a fang, 36%-kal. Őket követi a mpongve törzs 15, míg a mbete 14%-os aránnyal. Punu 12%, ezenkívül még 40 féle bantu törzs él az országban, arányuk 23%.

Hivatalos nyelv a francia, emellett különféle bantu nyelveket is használnak, valamint egyre erősebb az érdeklődés az országban a spanyol nyelv iránt is, mivel a szomszédos Egyenlítői-Guineának ez a fő nyelve.

Vallás 
2015 táján a lakosság megközelítőleg 79%-a keresztény (zöme katolikus); 10%-a az iszlám híve (főleg szunnita); a maradék egyéb vallású.

Szociális rendszer

Gazdaság 

Gabon egy főre jutó jövedelme többszöröse a legtöbb fekete-afrikai országénak, de a nagy jövedelmi egyenlőtlenségek miatt a lakosság nagy része továbbra is szegény. Gabon fa- és mangánexportra támaszkodott, amíg az 1970-es évek elején fel nem fedezték a tengeri kőolajat. A 2010-es évek első felében Gabon exportjának körülbelül 80%-át, GDP-jének 45%-át és állami bevételeinek 60%-át az olaj adta.

Az ország bányászata a függetlenné válás után kezdett rohamosan fejlődni: mangán-, vas- és uránérc bányászat. A francia atomipar legjelentősebb nyersanyagellátója. Az esőerdőit főként külföldi kereskedők vásárolják fel és aknázzák ki.

Súlyosan eladósodott ország, a külső adósságállománya több mint 3,5 milliárd amerikai dollár.

2020 táján is gyakori az áramszünet és a vízhiány.

Mezőgazdaság 
Növénytermesztés: manióka, édesburgonya, banán, cukornád, zöldség, földimogyoró, kakaó, kukorica, kávé, kaucsukfa, olajpálma, borsó. Állattenyésztés: juh, kecske, sertés, szarvasmarha, baromfi. Fakitermelés: khaya, iroko, ében, teak, okumé. Jelentős a halászat.

Ipar 
Főbb ágazatok: kőolajkitermelés és finomítás; bányászat, hajójavítás, élelmiszer- és textilipar, faipar, cementgyártás.

Kereskedelem 

 Exporttermékek: kőolaj, fa, mangánérc, uránérc.
 Importtermékek: műszaki felszerelések és alkatrészek, élelmiszeripari és vegyipari termékek, építőanyagok.

Főbb kereskedelmi partnerek 2019-ben: 
 Import:  22%,  17%, Belgium 6%, Egyesült Államok 6%, Egyesült Arab Emírségek 5%
 Export:  63%, Szingapúr 5%

Az országra jellemző egyéb ágazatok

Közlekedés 

 Közutak hossza: 8454 km
 Vasútvonalak hossza: 649 km
 Repülőterek száma: 10
 Kikötők száma: 7

Vasút 

Gabon vasúti közlekedése egyetlen vonalból, a transzgaboni vasútvonalból áll, amely 669 km hosszan vezet nyugati-keleti irányban a Libreville melletti Owendo kikötővárosából egészen Franceville-ig. A A vasútvonalon személy- és teherszállítás is üzemel. 1999-ben lett privatizálva az állami vasúti cég, a vasútvonal fenntartását a COMILOG mangánbányászati cég vette át.

Légi 
 Léon-Mba nemzetközi repülőtér

Kultúra 

Az ország kultúrája mélyen a francia gyarmati örökségben gyökerezik.

Oktatási rendszer 
 Írástudás:  84,7% 
 Iskolakötelezettség: 6 év
 Felsőoktatás: 2 egyetem

Kulturális intézmények 
Ezek többnyire Libreville-ben találhatók.

 Centre Culturel Francais – francia kulturális intézet
 Musée des Arts et Traditions – Művészeti és népművészeti múzeum

Tudomány

Művészetek

Hagyományok, néprajz

Gasztronómia 
A helyi gasztronómiát jelentős francia hatás érte és a nagyobb városokban elérhetőek a francia ételspecialitások. Vidéken a legfőbb élelmiszert a jamgyökér, tápióka és rizs jelenti. A hús a tehetősebbek étele. A leggyakoribb húsok a hal vagy a baromfi, illetve az afrikai vadhúsok, mint az antilopé, vaddisznóé és majomé. A leggyakoribb gyümölcsök a banán, papaya, guáva, mangó, ananász, kókuszdió, avokádó és földimogyoró. A zöldség- és gabonafélék közül a meghatározók a kukorica, paradicsom, főzőbanán és padlizsán.

Turizmus 
Katonai létesítmények, repülőterek, középületek és stratégiai jelentőségű létesítmények fotózása tilos.

A homoszexualitás Gabonban legális, de tabu témaként kezelik. A népesség nagyobb része provokatívnak és a társadalmi konvenciók megsértésének tartja.

Javasolt oltások Gabonba utazóknak:
 Hastífusz
 Hepatitis A (Az egész országban nagy a fertőzésveszély)
 Hepatitis B (Az egész országban nagy a fertőzésveszély)

Malária ellen tabletta van. (Nagy a kockázata a fertőzésnek).

Javasolt oltás bizonyos területekre utazóknak:
 Veszettség

Kötelező oltás, nemzetközi oltási igazolvány szükséges:
 Sárgaláz

Sport 
Gabon első olimpiai érmét Anthony Obame taekwan-do bajnok szerezte Londonban, aki a WTF (Nemzetközi Taekwando Szövetség ) világranglistájának első helyén állva a 87 kg feletti súlycsoportban 2013-ban világbajnokságot is nyert.
 Bővebben: Gabon az olimpiai játékokon

A Gaboni labdarúgó-válogatott eddig még nem jutott ki a világbajnokságra, de kisebb versenyeken többször is állt dobogón.
 Eredmények:
 UNIFAC upa
 Aranyérem: 1999
 UDEAC-kupa:
 Aranyérem: 1985, 1988
 Ezüstérem: 1989

Az ország 2012-ben az Egyenlítői-Guineával közösen rendezte a 2012-es afrikai nemzetek kupáját. A tornát Zambia nemzeti válogatottja nyerte, akik a 0-0-s rendes játékidő után 11-es párbajban 8-7-re múlták felül az elefántcsontpartiak csapatát. A bronzmérkőzést Mali csapata nyerte, akik ghánai labdarúgókat győzték le 2-0-ra.

Ünnepek

Jegyzetek

Források 
 Midi Világatlasz, Nyír-Karta és Topográf Kiadó, 2003,

További információk 

 A kormány hivatalos honlapja 
 A Konzuli Szolgálat tájékoztatója Gabonról 
 A Kitekintő cikkei Gabonról

 
ACP-országok
Afrika országai