Baracs (település)

Baracs község a Közép-Dunántúli régióban, Fejér vármegye déli szegletében, a Dunaújvárosi járásban. Két településrészből áll: a kisebb lélekszámú Templomosból és a falu központi részét képező, sűrűbben lakott Apátszállásból. Apátszállás és Templomos külön-külön irányítószámmal rendelkezik: míg Templomosé a 2426, addig Apátszállásé a 2427-es postai irányítószám.

Fekvése 

A település Dunaújvárostól 5 kilométerre délnyugatra található, Fejér vármegye délkeleti csücskében, a mezőföldi kistérség déli részén. Megközelíthető a 6-os főútról Budapest irányából a 6221-es, Dunaföldvár felől a 62 121-es úton, illetve az M6-os és M8-as autópályákról. Közigazgatási területét érinti a 6228-as út is, de a központját ez elkerüli, csak Apátszállás településrészen halad keresztül.

Története 

A település Apátszállás nevű részén egy Árpád-korból származó temetőt és a mellette lévő templom romjait is feltártak.
1850 táján e romok köveiből épült fel a falu mai temploma is.

A település neve az oklevelekben 1276-ban bukkan fel először, ekkor Boroch alakban írják.

Feltehetően erről a Baracsról származott az a Baracs nemzetség, amelynek tagja az a jómódú Barlcus volt, akinek felesége, Gyung, Myske comes (ispán) leánya 1276-ban vámosi Veszprém vm) hozományából végrendelkezett.

Ugyancsak feltevésszerűen helyezhető ide az udvarnok származású Jajab lakhelye, akit IV. László király 1281-ben a nemesek közé emelt a baracsi előhegyen levő szőlőivel.

Paksy család birtoka volt Baracs területe a 18. században. Korniss Károly Baracson született, 1848/49-es szabadságharcban főhadnagyként szolgált.

Baracs a 20. század elején több tanyából és pusztából szerveződött önálló faluvá. Széchenyi Antalné birtokát a XX. század első felében felosztották. 1926-tól 1928-ig Apátszálláson 3 harangos templom épült meg.

Az 1940-es évektől betelepítéseket végeztek, hogy egy önálló települést hozzanak létre. Ekkor rengeteg sokgyermekes, földműves család költözött a faluba, hogy új életet kezdjen. Ehhez házat és több, kisebb parcellát is kaptak segítségül a községtől, a magyar államtól, azon belül a Földművelésügyi Minisztériumtól.
(1943 szeptemberében különvonat hozta ide, a ciszterci rend előszállási birtokára, a mai Apátszállásra a Borsod és Heves vármegyéből származó telepescsaládok első csoportjait.)

A második világháború után Tsz munkaközösségekben folytatták a termelést az emberek. A baracsi Béke Mg. Tsz.-ből jött létre az AGROBARACS.
1650 hektár szántóföld, 170 hektár rét, 90 hektár erdő áll rendelkezésére az Rt-nek. Sertés és szarvasmarha tenyésztéssel is foglalkoznak.

1954-től megnyílt Baracs község óvodája. Széchenyi Zsigmond Általános Iskola és Művészeti Alapiskolában néptánc, zene, rajz tantárgyak adják az alapiskola irányvonalát. Ez Apátszállás falurészének általános iskolája, korábban Apátszállási Általános Iskola volt a neve. Széchenyi Zsigmond gróf nevét 1998-ban kapta az iskola, özvegye engedélyével. Az intézményhez tartozik még igazgatásilag az előszállási és a kisapostagi általános iskola is, a baracsi iskola azonban a központi egység közülük. A Baracsi Könyvtár 90 négyzetméteres alapterületű. Az iskola 2018-ban lett 70 éves, a község új óvodáját pedig ünnepélyes keretek között 2018. július 11-én adták át a falu polgárai részére. Hamarosan megkezdődhet a bölcsődei nevelés is Baracson.

1992-ben alapították meg a Baracsi Sportegyesületet, 3 felnőtt, egy ifjúsági címet gyűjtöttek be, bejutottak már megyei osztályba is. Helyi sajtójuk a Baracsi Szó, egy független havilap.
Hogy az 1998 óta az idősek napközi otthonában üzemelő Baracs Község Önkormányzata Gyermekjóléti Szolgáltatása bármiféle eredményt is tudott volna produkálni azt semmilyen Adat nem támasztja alá.

Közélete

Polgármesterei
 1990-1994: Makó József (független)
 1994-1998: Makó József (független)
 1998-2002: Makó József (független)
 2002-2006: Meggyes Lászlóné (független)
 2006-2010: Makó József (MSZP)
 2010-2014: Karvalics Ottó (Fidesz)
 2014-2019: Várai Róbert (független)
 2019-től: Várai Róbert (független)

Népesség 
A település népességének változása:

A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,3%-a magyarnak, 0,5% cigánynak, 1,1% németnek, 0,6% románnak mondta magát (15,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 32,9%, református 4,2%, evangélikus 1%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 31,7% (27,7% nem nyilatkozott).

Infrastruktúra 
2002-ben alakult meg az Agrobaracs Mezőgazdasági Rt., ami a közösség legnagyobb személyi foglalkoztatója. A község legnagyobb ipari vállalkozása a Behán Acélszerkezeti Kft., amely 120 főt foglalkoztat. Az 1950-es években kialakult Dunaújváros és ipara jelentős vonzerővel bír a lakosság körében. A Dunai Vasmű és a Papírgyár megépülése sok munkahelyet adott a település lakosságának. Az elmúlt évtizedekben új utcák nyíltak, portalanított utak, kulturális és szociális intézmények létesültek. A település határában, közvetlenül a 6-os számú főút mellett halászcsárda és sportrepülőtér várja vendégeit.

Sport 
 A Baracs SE (férfi-és női szakosztály egyaránt) a megyei labdarúgó bajnokság I. osztályában szerepel, valamint a Széchenyi Zsigmond Általános Iskola tornászai, atlétái és kézilabdás játékosai is szép eredményeket értek már el mind megyei, mind országos szinten.

Nevezetességek 
 A Templomoson épített Boldogságos Szűz Mária nevű római katolikus templom és Korniss Károly, valamint Farkas István sírja a templomosi falurész temetőjében
 Baracs-kisapostagi reptér
 Baracsi halászcsárda, és az azt övező Duna-part
 halastó
 a Szitányi-kastély romjai a Baracsi Lovardánál
 a Baracs-Dunaújvárosi Szabadidőpark
 Kerékpárút és az ahhoz tartozó hidak a patak fölött
 a Magyarok Nagyasszonya (római katolikus) templom Apátszálláson
 Bartók Béla Baracson gyűjtötte a ,,Béreslegény, jól megrakd a szekered..." című híres népdalt 1906-ban
 a Mária-park, területén a Baracs vezér mellszoborral
 a Baracsi Lovas Sportegyesület
 a Fehér Akác Vendéglő
 Rádió Szokol

Civil élet 

 ·       Annamatia Templomosért Baráti Kör
 BEBE (Baracsi Egymásért Baráti Egyesület)
 ·       Baracs Polgárőr Egyesület
 ·       Baracsért Közalapítvány
 ·       Baracsi Horgászegyesület
 ·       Baracsi Média Egyesület
 ·       Baracsi Nagycsaládos Egyesület
 ·       Baracsi Önkéntes Tűzoltó Egyesület
 ·       Barátság Nyugdíjas Egyesület: az apátszállási időseket fogja össze közösséggé (az egyesület vegyes népdalkórusa és versmondói több megyei és országos versenyen is kiemelkedő sikereket értek már el)
 ·       Családokért Önkormányzati Társulás
 ·       Erdélyi Baráti Kör
 ·       Francia Baráti Kör
 ·       Naplemente Nyugdíjas Klub: a templomosi nyugdíjaskorúak számára nyújt szabadidős elfoglaltságot

Baracson minden év május elsején megrendezik az ún. Civil Napot, ahol a község számos civil szervezete zeneszó mellett bográcsban ételeket készít, palacsintát és lángost süt, a helyi boltok pedig szponzorként szintén részt vesznek az eseményen, fagylaltok és különböző italok árusításával. A rendezvényt rendkívül változatos programok és csapatversenyek színesítik (élő zene, kamionhúzó-verseny, sörivó verseny, homokfoci stb.).

1997-ben elevenítette fel az akkor megalakuló Baracsi Nagycsaládosok Egyesülete a szüreti felvonulás és bál hagyományát, amit azóta is megtartanak minden október második vasárnapja (a Búcsú napja) előtti szombaton. A környék egyik legszínvonalasabb szüreti rendezvénye 15 km hosszú útvonalon 15 megállóval 15-20 kocsival, hintóval (melyek egy része a környező falvakból való) tucatnyi csikóssal, a falu két táncegyüttesén kívül vendég táncosokkal vonul végig az utcákon, táncoltatva meg a falu apraját nagyját.

További községi szintű, évente megtartott, fontosabb összejövetelek:
 Halászléfőző verseny
 Baracs-Kisapostag Repülősnap
 Szemétszedés (önkéntes alapon)
 Falukarácsony
 Lecsófőző fesztivál (A BEBE, azaz a Baracsi Egymásért Baráti Egyesület szervezésében)
 Augusztus 20. megünneplése, azaz a falunap
 Farsangi bál
 Széchenyi-hét (A baracsi Széchenyi Zsigmond Általános Iskola által szervezett rendezvénysorozat, tanulmányi versenyekkel, néptáncfesztivállal)
 Nőnapi bál
 Locsolóbál
 Horgászbál
 Szülei munkaközösségi bál
 Katalin-bál
 Mikulás buli
 Szilveszter, pótszilveszter

Képgaléria

Jegyzetek

Források 
 Györffy György: Fejér vármegye.

További információk 
 Baracs Önkormányzatának honlapja

Fejér megye települései
Fejér vármegye települései