alibayram/wikipedia-40-langs huggingface dataset:
Harald Alexandrescu

Harald Alexandrescu (n. 7 ianuarie 1945, Anadia, Portugalia – d. 16 iulie 2005, București) a fost un astronom român, coordonatorul Observatorului Astronomic "Amiral Vasile Urseanu" din București timp de peste două decenii.

Asteroidul 346261 Alexandrescu poartă numele său.

Biografie
S-a născut în anul 1945 în Portugalia, unde părinții săi se aflau refugiați din anul 1943. Tatăl său, fiind în misiune diplomatică (vice-consulul României la Barcelona, Spania) a luat atitudine de partea aliaților, denunțând poziția de alianțe a României de atunci. Familia sa a revenit în țară în 1947. Tatăl său a fost arestat de regimul comunist de la București și încarcerat ca deținut politic, fără proces, între anii 1949-1956.

A urmat cursurile Facultății de Matematică-Mecanică a Universității București , secția Astronomie între anii 1962-1967 .Fost membru al organizației Tineretului comunist din România.

Între 1968-1977 a fost cercetător științific la Institutul Astronomic al Academiei române, Sectorul Sateliți artificiali (încadrat prin repartiție guvernamentală).

În anul 1982 a obținut titlul de „doctor în matematici”, disciplina „Mecanică cerească” din cadrul Universității București, cu teza: Mișcarea unui satelit artificial al Pământului. Aplicații în geodezie.

Din 1984 a condus Observatorul Astronomic din București, cu excepția perioadei 2000 - 2001, când a fost consilier la Consiliul Național pentru Studiul Arhivelor Securității.

A fost membru ASFAN.

Lucrări publicate
 Considerații asupra stelei variabile NQ Herculis (în colaborare cu H. Minti și Al. Dumitrescu) - 1969
 Determinarea preliminară a direcției spațiale Riga-Cairo, folosind observații simultane asupra satelitului Pageos - 1969 
 Programarea unor calcule de astronomie la calculatorul electronic Olivetti - 1970
 Camera fotografică AFU-75 (în colaborare cu M. Cirsmaru și Gh. Vass) - 1972 
 Efemeride precise ale sateliților artificiali utilizând calculatoarele electronice (în colaborare cu M. Cirsmaru) - 1972

Lucrări realizate
 „Algoritm și biblioteca de programe pentru îmbunatățirea diferențială a orbitelor sateliților artificiali” - 1978 (procedeu omologat). 
 „Algoritm și metodă originală de rezolvare a problemei retrointersecției în geodezie” - 1983 (procedeu omologat).

Note

Legături externe
 Biografie Harald Alexandrescu 
 Articole scrise de Harald Alexandrescu 

Nașteri în 1945
Decese în 2005
Absolvenți ai Universității din București
Astronomi români din secolul al XXI-lea
Astrofizicieni români
Astronomi români din secolul al XX-lea
Ufologi români
Țara Hangului

Revista Țara Hangului este o revistă culturală publicată de asociația culturală "Gavriil Galinescu" din comuna Hangu, județul Neamț.
 
Revista îl are ca președinte onorific pe Teoctist Galinescu și se ocupă cu popularizarea tradițiilor etnografice din zona Țării Hangului, o zonă ce cuprinde comunele Hangu, Poiana Teiului, Grințieș și Ceahlău. Revista apare lunar, dar apariția ei depinde și de sponsori. Redactorii revistei încearcă să atragă cititorii prin articole despre oamenii acestor locuri, despre evenimente care au marcat viața acestei zone, dar și prin articole care răspund la nevoia de informație din domeniul sănătății sau cel administrativ. Revista se adresează locuitorilor acestei zone, dar și tuturor celor care vor să afle mai multe despre tradițiile acestor locuri sau despre oamenii care au trăit și au transformat acestă zonă.

Legături externe 
 Fundația Culturală "Gavriil Galinescu" - revista Țara Hangului

Reviste de cultură din România
Presa din Neamț
Costești, Gorj

Costești este un sat în comuna Aninoasa din județul Gorj, Oltenia, România. Este așezată de-a lungul pârâului Groserea, într-o vale a piemontului getic, cu dealuri împădurite.

Costești, Aninoasa
Comuna Aninoasa, Gorj

Aninoasa este o comună în județul Gorj, Oltenia, România, formată din satele Aninoasa (reședința), Bobaia, Costești, Groșerea și Sterpoaia. Este situată pe cursul râului Gilort, aproximativ la jumătatea distanței dintre Craiova și Târgu Jiu.

Descriere

Etimologie 
Toponimia localității provine de la primii locuitori ai zonei care se numeau Aninoșeanu, aceștia luându-și numele de la aninii care creșteau pe malul pâraielor.

Hidrografie 
Comuna este străbătută de mai multe pârâuri, denumite popular mătci, care se varsă în râul Gilort.

Principala sursă de venit o reprezintă agricultura după ce, între anii 1995-2000, industria petrolieră a făcut disponibilizări masive de personal, o mare parte din locuitorii comunei lucrând în această ramură.

După 1990 
După 1990, localitatea a început să cunoască o dezvoltare lentă dar continuă ajungând ca în 2006 locuitorii să aibă acces la gazele naturale, rețea de televiziune prin cablu, telefonie fixă și mobilă, mijloace de transport în comun, apă curentă etc.

Monumente arhitectonice locale 
Pe teritoriul comunei se mai păstrează, încă în bună stare, două construcții vechi, adevărate monumente arhitectonice.

 Conacul boierului Dinel Negrea, aflat pe partea dreaptă a drumului comunal la intrarea dinspre Târgu Jiu. De fapt, conacul este mai nou proprietate privată, fiind renovat fară a se ține cont de stilul arhitectural origiar.
 Cula moșierului Alecu Crăsnaru, construită la început cu pentru apărare și modificată mai târziu pentru a putea fi locuită.

Demografie 

Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Aninoasa se ridică la 3.428 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 3.914 locuitori. Majoritatea locuitorilor sunt români (89,67%), iar pentru 10,01% nu se cunoaște apartenența etnică. Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (88,3%), iar pentru 10,21% nu se cunoaște apartenența confesională.

Politică și administrație 
Comuna Aninoasa este administrată de un primar și un consiliu local compus din 13 consilieri. Primarul, , de la , este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:

Note 

Aninoasa
Dumping

Dumpingul (din limba engleză: to dump) descrie vânzarea unor produse sub prețul de producție, de multe ori, cu scopul de a elimina alți concurenți de pe piață. Actualmente, termenul de dumping este folosit mai des în contextul comerțului internațional, și semnifică exportul unor anumite mărfuri într-o anumită țară sub prețul pieței din țara respectivă (și de multe ori sub costul de producție al producătorilor din acea țară).

Dumpingul este o formă de concurență neloială și este ilegal în multe economii de piață.

În Uniunea Europeană, practicile de dumping sunt reglementate prin 384/96, cu modificările ulterioare. Potrivit acestora se consideră că un produs face obiectul unui dumping atunci când prețul său de export către Comunitate este mai mic decât prețul comparabil, practicat în
cadrul relațiilor comerciale normale, pentru produsul similar în țara exportatoare. De asemenea, regulamentul 2423/88 cu privire la practicile de dumping și subvențiile relative la importurile din țările nemembre ale Comunității Europene relevă necesitatea ca măsurile de protecție comercială de întreprins, în caz de dumping și subvenții, să fie întemeiate pe principii uniforme.

Dacă dumpingul constă într-o politică de prețuri reduse sub costul produsului folosită de companiile mari pentru a distruge concurența, antidumpingul constă intr-o metodă de combatere a monopolului și se aplică tocmai pentru facilitarea concurenței.

Note 

Concurență
Membri ai Academiei Române - E

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera E, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Nicolae Edroiu (1939 - 2018), istoric, membru corespondent (1999)
 Victor Eftimiu (1889 - 1972), scriitor, membru titular (1948)
 Mircea Eliade (1907 - 1986), filosof, eseist, istoric al religilor, romancier, ales post-mortem (1990)
 Pompiliu Eliade (1869 - 1914), istoric literar, membru corespondent (1912)
 Alexandru Elian (1910 - 1998), istoric, membru titular (1993)
 Jacques H. Elias (1844 - 1923), proprietar, bancher, ales post-mortem (1993)
 Grigore Eliescu (1898 - 1975), entomolog, membru corespondent (1948)
 Elisabeta de Neuwied (1843 - 1916), regină, scriitoare, membru de onoare (1881)
 Mihai Eminescu (1850 - 1889), scriitor, ales post-mortem (1948)
 David Emmanuel (1854 - 1941), matematician, membru de onoare (1936)
 George Enescu (1881 - 1955), compozitor, violonist, pianist, dirijor, pedagog, membru titular (1932)
 Ioan Enescu (1884 - 1972), medic, membru titular (1955)
 Constantin Erbiceanu (1838 - 1913), istoric, membru titular (1899)
 Vespasian Erbiceanu (1863 - 1943), jurist, membru corespondent (1932)
 Constantin Esarcu (1836 - 1898), naturalist, medic, om politic, membru corespondent (1884)

Academicieni români
E, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - F

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera F, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Ion Făgărășanu (1900 - 1987), medic, membru titular (1963)
 Ștefan Fălcoianu (1835 - 1905), general, matematician, istoric, membru titular (1876)
 Anastasie Fătu (1816 - 1886), medic, botanist, membru titular (1871)
 Iacob Felix (1832 - 1905), medic, membru titular (1879)
 Ferdinand (Victor Adalbert Meinard) de Hohenzollern-Sigmaringen (1865 - 1927), rege, membru de onoare (1890)
 Florin Gheorghe Filip (n. 1947), inginer, membru titular (1999)
 Gheorghe Em. Filipescu (1885 - 1937), inginer, membru corespondent (1936)
 Ion P. Filipescu (1927 - 2002), jurist, membru titular (1993)
 Miltiade Filipescu (1901 - 1993), geolog, paleontolog, membru titular (1963)
 Ioan Constantin Filitti (1879 - 1945), istoric, jurist, diplomat, membru corespondent (1915)
 Mircea Flonta (n. 1932), filosof, membru titular (2021)
 Mihail Florescu (1912 - 2000), inginer chimist, membru corespondent (1974)
 Mircea Florian (1888 - 1960), filosof, ales post-mortem (1990)
 Octavian Fodor (1913 - 1976), medic, membru titular (1974)
 Gheorghe Marin Fontanin (1825 - 1886), profesor, membru titular (1870)
 George Fotino (1896 - 1969), jurist, istoric, membru corespondent (1945)
 Iustin Ștefan Frătiman (1870 - 1927), istoric, membru corespondent (1919)
 Aram Frenkian (1898 - 1964), filolog, filozof, membru post-mortem (2006)
 Erwin M. Friedländer (1925 - 2004), fizician, membru de onoare (2003)

Academicieni români
F, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - H

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera H, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Ionel Haiduc (n. 1937), chimist, membru titular (1991)
 Mendel Haimovici (1906 - 1973), matematician, membru titular (1963)
 Pantelimon (Pan) Halippa (1883 - 1979), publicist, om politic, membru corespondent (1918)
 Constantin N. Hamangiu (1869 - 1932), jurist, membru de onoare (1930)
 Spiru Haret (1851 - 1912), matematician, sociolog, pedagog, om politic, membru titular (1892)
 Alexandru Hașdeu (Hâjdeu) (1811 - 1872), scriitor, profesor, membru fondator (1866)
 Bogdan Petriceicu Hașdeu (1838 - 1907), filolog, scriitor, folclorist, istoric, publicist, membru titular (1877)
 Cornel Hațegan (n. 1940), fizician, membru titular (2018)
 Emil Hațieganu (1878 - 1959), jurist, membru de onoare (1945)
 Iuliu Hațieganu (1885 - 1959), medic, membru titular (1955)
 Ioan D. Hăulică (1924 - 2010), medic, membru titular (1994)
 Dan Hăulică (1932 - 2014), eseist literar, critic de artă, membru corespondent (1993)
 Constantin N. Hârjeu (1856 - 1928), general, inginer, membru corespondent (1909)
 Ion Heliade Rădulescu (1802 - 1872), scriitor, filolog, om politic, membru fondator (1867)
 Ștefan Hepites (1851 - 1922), fizician, meteorolog, membru titular (1902)
 Cristian Ioan D. Hera (n. 1933), inginer agronom, membru titular (2004)
 Enea Hodoș (1858 - 1945), folclorist, scriitor, membru corespondent (1904)
 Iosif Hodoș (1829 - 1880), istoric, om politic, membru fondator (1866)
 Maria Holban (1901 - 1991), istoric, membru corespondent (1990)
 Nicolae Hortolomei (1885 - 1961), medic, membru titular (1948)
 Iuliu Hossu (1885 - 1970), episcop, membru de onoare (1945)
 Ioan Huber-Panu (1904 - 1974), inginer geolog, membru corespondent (1955)
 Horia Hulubei (1896 - 1972), fizician, membru titular (1946)
 Alexandru Hurmuzaki (1823 - 1871), publicist, om politic, membru fondator (1866)
 Constantin N. Hurmuzaki (1863 - 1937), entomolog, membru de onoare (1919)
 Eudoxiu D. Hurmuzaki (1812 - 1874), istoric, membru titular (1872)
 Nicolae Hurmuzaki (1826 - 1909), om politic, membru de onoare (1883)
 Dragomir Hurmuzescu (1865 - 1954), fizician, membru corespondent (1916)

Academicieni români
H, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - J

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera J, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Zsigmond (Sigismund) Jakó Pal (1916 - 2008), istoric, membru de onoare (1996)
 Ion Jalea (1887 - 1983), sculptor, membru titular (1963)
 Eugen Jebeleanu (1911 - 1991), poet, traducător, publicist, membru titular (1974)
 Vasile Petre Jitariu (1905 - 1989), biolog, membru titular (1974)
 Athanase Joja (1904 - 1972), filosof, logician, membru titular (1955)
 Mihail Jora (1891 - 1971), compozitor, dirijor, membru titular (1955)
 Ioan Jak Rene Juvara (1913 - 1996), medic, membru de onoare (1992)

Academicieni români
J, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - K

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera K, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Ioan Kalinderu (1840 - 1913), jurist, publicist, membru titular (1893)
 Nicolae Kalinderu (1835 - 1902), medic, membru corespondent (1890)
 August Kanitz (1843 - 1896), botanist, membru corespondent (1882)
 Constantin Karadja (1889 - 1950), istoric, bibliograf, bibliofil, membru de onoare (1946)
 Gheorghe T. Kirileanu (1872 - 1960), folclorist, membru de onoare (1948)
 Costin Kirițescu (1908 - 2002), economist, membru titular (1992)
 Gustav-Oswald Kisch (1889 - 1938), pastor, filolog, membru de onoare (1933)
 Wilhelm Karl W. Knechtel (1884 - 1967), entomolog, membru titular (1955)
 Mihail Kogălniceanu (1817 - 1891), istoric, scriitor, publicist, om politic, membru titular (1868)
 Arthur Kreindler (1900 - 1988), medic, membru titular (1948)
 Constantin A. Kretzulescu (1809 - 1884), om politic, membru de onoare (1871)
 Nicolae Kretzulescu (1812 - 1900), medic, om politic, membru titular (1871)

Academicieni români
K, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - L

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera L, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Constantin Lacea (1875 - 1950), filolog, lingvist, membru de onoare (1939)
 Gheorghe I. Lahovary (1838 - 1909), inginer, scriitor, membru de onoare (1901)
 Traian Lalescu (1882 - 1929), matematician, ales post-mortem (1991)
 Scarlat Lambrino (1891 - 1964), istoric, membru corespondent (1934)
 Alexandru Lambrior (1845 - 1883), filolog, folclorist, membru corespondent (1882)
 Alexandru I. Lapedatu (1876 - 1950), istoric, om politic, membru titular (1918)
 Ion I. Lapedatu (1876 - 1951), economist, om politic, membru de onoare (1936)
 Aladár Lászlóffy (1937 - 2009) - poet, scriitor, membru corespondent din 2003
 August Treboniu Laurian (1810 - 1881), filolog, istoric, publicist, om politic, membru fondator (1867)
 Dimitrie August Laurian (1846 - 1906), ziarist, critic literar, membru corespondent (1877)
 Barbu Lăzăreanu (1881 - 1957), istoric literar, publicist, membru titular (1948)
 Constantin Levaditi (1874 - 1953), inframicrobiolog, membru de onoare (1926)
 Dinu Lipatti (1917 - 1950), pianist, compozitor, pedagog, ales post-mortem (1997)
 Jean Livescu (1906 - 1996), istoric literar, membru corespondent (1965)
 Scarlat Longhin (1899 - 1979), general, medic, membru corespondent (1963)
 Gheorghe Gh. Longinescu (1869 - 1939), chimist, membru de onoare (1936)
 Ștefan Gh. Longinescu (1865 - 1931), jurist, membru corespondent (1910)
 Eugen Lovinescu (1881 - 1943), critic, istoric literar, scriitor, ales post-mortem (1991)
 Ștefan Luchian (1868 - 1916), pictor, ales post-mortem (1948)
 Ioan Lupaș (1880 - 1967), istoric, om politic, membru titular (1916)
 Gheorghe O. Lupașcu (1908 - 1979), parazitolog, membru corespondent (1948)
 Ștefan Lupașcu (Stefan Lupasco; 1900 - 1988), filosof, ales post-mortem (1991)
 Voicu Lupei (n. 1938), fizician, membru titular (2018)
 Nicolae Gh. Lupu (1884 - 1966), medic, membru titular (1948)

Academicieni români
L, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - N

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera N, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 István Nagy (1904 - 1977), scriitor, membru titular (1974)
 Iosif Naniescu (1820 - 1902), mitropolit, carturar, membru de onoare (1888)
 Marius Nasta (1890 - 1965), medic, membru titular (1955)
 Anton Naum (1829 - 1917), poet, membru titular (1893)
 Ștefan Nădășan (1901 - 1967), inginer, membru titular (1963)
 Constantin Năstăsescu (n. 1943), matematician, membru corespondent (1993)
 Theodor Anton Neagu (1932 - 2017), paleontolog, membru titular (2001)
 Fănuș Neagu (1932 - 2011), scriitor, membru titular (2001)
 Olga Necrasov (1910 - 2000), antropologă, membru titular (1990)
 Anton Alexandru Necșulea (1908 - 1993), inginer, membru de onoare (1993)
 Dumitru Theodor Neculuță (1859 - 1904), poet, ales post-mortem (1948)
 Dimitrie Negreanu (1858 - 1908), fizician, membru corespondent (1893)
 Traian Negrescu (1900 - 1960), inginer, membru titular (1955)
 Emil Alexandru Negruțiu (1911 - 1988), inginer agronom, membru corespondent (1974)
 Costache (Constantin) Negruzzi (1808 - 1868), scriitor, membru fondator (1867)
 Iacob C. Negruzzi (1842 - 1932), scriitor, membru titular (1881)
 Paul Negulescu (1874 - 1946), jurist, membru de onoare (1936)
 Petre P. Negulescu (1872 - 1951), filosof, om politic, membru titular (1936)
 Costin D. Nenițescu (1902 - 1970), chimist, membru titular (1955)
 Ioan S. Nenițescu (1854 - 1901), poet, membru corespondent (1896)
 Ion Nestor (1905 - 1974), istoric, arheolog, membru corespondent (1955)
 Nicolae Nestorescu (1901 - 1969), medic, membru corespondent (1963)
 Nicolae de Hohenzollern-Sigmaringen (1903 - 1978), principe, membru de onoare (1929)
 Constantin T. Nicolau (1897 - 1973), medic, membru corespondent (1963)
 Gheorghe Nicolau (1886 - 1950), inginer, membru titular (1948)
 Ion Nicolau (1885 - 1963), medic, membru corespondent (1955)
 Ștefan Gh. Nicolau (1874 - 1970), medic, membru de onoare (1948)
 Ștefan S. Nicolau (1896 - 1967), medic, membru titular (1948)
 Constantin S. Nicolaescu-Plopșor (1900 - 1968), arheolog, istoric, etnograf, folclorist, antropolog, geograf, membru corespondent (1963)
 Miron Nicolescu (1903 - 1975), matematician, membru titular (1955)
 Gheorghe Niculescu (1923 - 1995), general-locotenent, medic, membru de onoare (1992)
 Ion T. Niculescu (1895 - 1957), medic, membru corespondent (1955)
 Oscar Niculescu (1860 - 1939), jurist, membru de onoare (1934)
 Ștefan Niculescu (1927 - 2008), compozitor, muzicolog, membru titular (1996)
 Paul Niedermaier (n. 1937), istoric, arhitect, membru titular (2018)
 Ion I. Nistor (1876 - 1962), istoric, om politic, membru titular (1915)
 Iuliu Nițulescu (1895 - 1975), medic, membru titular (1955)
 Constantin Noica (1909 - 1987), filosof, ales post-mortem (1990)
 Valeriu Novacu (1909 - 1992), fizician, membru corespondent (1948)
 Erasmus Julius Nyarady (1881 - 1966), botanist, membru titular (1948)

Academicieni români
N, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - O

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera O, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Mihail (Gheorghiad) Obedenaru (1839 - 1885), medic, publicist, diplomat, membru corespondent (1871)
 Hermann Oberth (1894 - 1980), fizician, matematician, inventator, ales post-mortem (1991)
 Grigore Obrejanu (1911 - 1992), pedolog, membru titular (1963)
 Alexandru Odobescu (1834 - 1895), scriitor, istoric, membru titular (1870)
 Ștefan Odobleja (1902 - 1978), medic, ales post-mortem (1990)
 Simion Oeriu (1902 - 1976), biochimist, membru corespondent (1948)
 Gheorghe A. Olănescu (1905 - 1986), medic, membru corespondent (1963)
 Dumitru C. Ollănescu-Ascanio (1849 - 1908), scriitor, membru titular (1893)
 Mircea Olteanu (1926 - 2011), medic, membru de onoare (1992)
 Dimitrie Onciul (1856 - 1923), istoric, membru titular (1905)
 Octav Onicescu (1892 - 1983), matematician, membru titular (1965)
 Virgil Onițiu (1864 - 1915), scriitor, membru corespondent (1902)
 George Oprescu (1881 - 1969), istoric, critic, colecționar, membru de onoare (1948)
 Constantin C. Orghidan (1874 - 1944), inginer, colecționar, membru de onoare (1942)
 Teodor Oroveanu (1920 - 2005), inginer, membru corespondent (1991)
 Giorgio Ugo Augosto Ostrogovich (1904 - 1984), chimist, membru corespondent (1974)
 Ion Păun Otiman (n. 1942), inginer agronom, economist, membru titular (1999)
 Andrei Oțetea (1894 - 1977), istoric, membru titular (1955)

Academicieni români
O, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - Q

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera Q, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Nicolae Ch. Quintescu (1841 - 1913), critic literar, filolog, traducător, membru titular (1877)

Academicieni români
Q, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - Ș

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera Ș, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Andrei Șaguna (1808 - 1873), mitropolit, membru de onoare (1871)
 Mihail Șerban (1930 - 2004), biochimist, membru titular (2001)
 Theodor Șerbănescu (1839 - 1901), poet, membru corespondent (1894)
 Mihai Șora (1916 - 2023), filosof,  membru de onoare (2012)
 Virgil Șotropa (1867 - 1954), profesor, membru de onoare (1943)
 Gheorghe Ștefan (1899 - 1980), istoric, arheolog, membru corespondent (1952)
 Teodor V. Ștefanelli (1849 - 1920), istoric, scriitor, membru titular (1910)
 Grigoriu Ștefănescu (1836 - 1911), geolog, paleontolog, membru titular (1876)
 Melchisedec Ștefănescu (1823 - 1892), episcop, istoric, membru titular (1870)
 Sabba Ștefănescu (1857 - 1931), geolog și paleontolog, membru corespondent (1893)
 Sabba S. Ștefănescu (1902 - 1994), geofizician, membru titular (1963)
 Ștefan Ștefănescu (1929 - 2018), istoric, membru titular (1992)
 Florian Ștefănescu-Goangă (1881 - 1958), psiholog, membru corespondent (1937)
 Barbu A. Știrbey (1872 - 1946), om politic, membru de onoare (1929)
 Gavril Ștrempel (n. 1926), istoric al culturii, membru de onoare (1993)

Academicieni români
Ș, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - T

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera T, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Orest Tafrali (1876 - 1937), istoric, membru corespondent (1936)
 Ioan Tanoviceanu (1858 - 1917), jurist, membru corespondent (1897)
 Gheorghe Tașcă (1875 - 1951), economist, membru corespondent (1926)
 Cătălin Tănase (n. 1962), biolog, membru corespondent (2018)
 Ion Tănăsescu (1892 - 1959), chimist, membru titular (1955)
 Tudor A. Tănăsescu (1901 - 1961), inginer, membru corespondent (1952)
 Gheorghe Tătărescu (1886 - 1957), om politic, membru de onoare (1937)
 Grigore Taușan (1874 - 1952), filosof, membru de onoare (1939)
 Constantin Ionescu-Târgoviște (n. 1937), medic, membru corespondent (2003)
 Nicolae Teclu (1839 - 1916), chimist, membru titular (1879)
 Gheorghe Tecuci (n. 1954), inginer, membru titular (1993)
 Alfred Teitel (1900 - 1980), medic, membru post-mortem (2006)
 Pompiliu Teodor (1930 - 2001), istoric, membru corespondent (1990)
 Nicolae Teodoreanu (1889 - 1977), medic veterinar, membru corespondent (1952)
 Anibal Teodorescu (1881 - 1971), jurist, membru corespondent (1945)
 Emanoil C. Teodorescu (1866 - 1949), botanist, membru titular (1945)
 Horia-Nicolai Teodorescu (n. 1951), inginer, membru corespondent (1993)
 Nicolae-Victor Teodorescu (1908 - 2000), matematician, membru titular (1963)
 Paul Teodorescu (1888 - 1981), general, membru corespondent (1938)
 Virgil Teodorescu (1909 - 1987), scriitor, membru corespondent (1974)
 Friedrich Teutsch (1852 - 1933), episcop, istoric, membru de onoare (1919)
 Basil Theodorescu (1891 - 1967), medic, membru titular (1965)
 Răzvan Theodorescu (1939 - 2023), istoric al culturii, istoric de artă, membru titular (2000)
 Alexandru Timotin (1925 - 2007), inginer, membru titular (1999)
 Nicolae Tipei (1913 - 1999), inginer, membru corespondent (1963)
 Nicolae Titulescu (1882 - 1941), diplomat, om politic, membru titular (1935)
 Grigore Tocilescu (1850 - 1909), istoric, arheolog, epigrafist, folclorist, membru titular (1890)
 Alexandru Todea (1912 - 2002), cardinal, membru de onoare (1992)
 Sigismund Toduță (1908 - 1991), compozitor, muzicolog, membru corespondent (1991)
 Alexandru Toma (1875 - 1954), scriitor, membru titular (1948)
 Constantin I. Toma (n. 1935), botanist-morfolog, membru corespondent (1991)
 Victor Toma (1922 - 2008), inginer, membru de onoare (1993)
 Ioan Tomescu (n. 1942), matematician, membru corespondent (2000)
 Vasile Tonoiu (1941 - 2023), filosof, membru titular (2003)
 George Topîrceanu (1886 - 1937), scriitor, membru corespondent (1936)
 Ilie E. Torouțiu (1888 - 1953), critic, istoric literar, folclorist, traducator, membru corespondent (1936)
 Vladimir Trebici (1916 - 1999), demograf, sociolog, membru titular (1992)
 Radu Z. Tudose (1928 - 2008), inginer chimist, membru corespondent (1991)
 Victor Tufescu (1908 - 2000), geograf, membru titular (1992)
 Dan Tufiș (n. 1954), inginer, membru corespondent (1997)
 Alexandru Tzigara-Samurcaș (1872 - 1952), istoric de artă, membru corespondent (1938)

Academicieni români
T, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - Ț

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera Ț, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Cornel Țăranu (1934 - 2023), compozitor, membru titular (2012)
 Gabriel Țepelea (1916 - 2012), istoric literar, scriitor, om politic, membru de onoare (1993)
 Gheorghe Țițeica (1873 - 1939), matematician, membru titular (1913)
 Șerban Țițeica (1908 - 1985), fizician, membru titular (1955)
 Vladimir Țopa (1929 - 2006), fizician, membru corespondent (1993)
 Andrei Țugulea (1928 - 2017), inginer, membru titular (1999)
 Ion Țurai (1907 - 1970), medic, membru corespondent (1955)

Academicieni români
Ț, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - U

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera U, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 George Udrischi (1867 - 1958), medic veterinar, membru de onoare din 1946
 Gheorghe Udubașa (1938 - 2019), geolog, membru corespondent din 1996
 Alexandru Ungureanu (n. 1941), membru corespondent din 1995
 Vasile Urechia-Alexandrescu (1834 - 1901), istoric, scriitor, om politic, membru fondator
 Ioan Ursu (n. 1928), fizician, membru titular
 Ioan Ursu (1875 - 1925), istoric, membru corespondent

Academicieni români
U, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - V

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera V, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Augustin Vancea (1892 - 1973), geolog, membru corespondent (1963)
 Petre Vancea (1902 - 1986), medic, membru corespondent (1963)
 Pavel Vasici-Ungureanu (1806 - 1881), medic, scriitor, membru titular (1879)
 Nicolae Vasilescu-Karpen (1870 - 1964), inginer, membru titular (1923)
 Amilcar P. Vasiliu (1900 - 1994), inginer agronom, membru titular (1963)
 Emanuel Vasiliu (1929 - 2001), lingvist, membru titular (1992)
 Haralambie Vasiliu (1880 - 1953), agrochimist, ales post-mortem (1990)
 Dumitru Vatamaniuc (1920 - 2018), critic, istoric literar, membru de onoare (2001)
 Iulian Văcărel (1928 - 2019), economist, membru titular (1994)
 Virgil I. Vătășianu (1902 - 1993), istoric de artă, membru titular (1974)
 Victor Vâlcovici (1885 - 1970), matematician, membru titular (1965)
 George Vâlsan (1885 - 1935), geograf, membru titular (1920)
 Ștefan G. Vârgolici (1843 - 1897), critic literar, traducător, publicist, membru corespondent (1887)
 Ladislau Vékás (n. 1945), fizician, membru titular (2021)
 Vasile N. Velican (1904 - 1984), inginer agronom, membru corespondent (1963)
 Ștefan Vencov (1899 - 1955), fizician, membru corespondent (1948)
 Tudor Vianu (1897 - 1964), estetician, istoric, critic literar, eseist, scriitor, membru titular (1955)
 Géza Vida (1913 - 1980), sculptor, membru corespondent (1974)
 Grigore Vieru (1935 - 2009), poet, membru corespondent (1993)
 Marius Petre Visarion (1929 - 2006), inginer geofizician, membru corespondent (1991)
 Alexandru M. Vitzu (1852 - 1902), zoolog, membru corespondent (1897)
 Ionel Valentin Vlad (1943 - 2017), inginer, fizician, membru corespondent (1991)
 Alexandru Vlahuță (1858 - 1919), scriitor, ales post-mortem (1948)
 Aurel Vlaicu (1882 - 1913), inginer, pilot, ales post-mortem (1948)
 Radu I. Vlădescu (1886 - 1963), medic veterinar, biochimist, membru titular (1955)
 Gheorghe Vlăduțescu (n. 1937), filosof, membru titular (1999)
 Mihail Voicu (n. 1943), inginer, membru corespondent (2006)
 Victor A. Voicu (n. 1939), general medic, farmacolog, membru titular (2001)
 Marin Gh. Voiculescu (1913 - 1991), medic, membru titular (1990)
 Vasile Voiculescu (1884 - 1963), medic, scriitor, ales post-mortem (1993)
 Vlad Voiculescu (1913 - 2001), medic, membru titular (1991)
 Radu P. Voinea (1923 - 2010), inginer, membru titular (1974)
 Dimitrie Voinov (1867 - 1951), zoolog, histolog, citolog, membru titular (1927)
 Ștefan Voitec (1900 - 1984), om politic, membru titular (1980)
 Nestor Vornicescu (1927 - 2000), mitropolit, membru de onoare (1992)
 Gheorghe Vrânceanu (1900 - 1979), matematician, membru titular (1955)
 Traian Vuia (1872 - 1950), constructor de avioane și motoare, inginer, pedagog, inventator, membru de onoare (1946)
 Iosif Vulcan (1841 - 1907), publicist, animator cultural, scriitor, membru titular (1891)
 Romulus Vulcănescu (1912 - 1999), etnolog, scriitor, membru de onoare (1993)
 Alexandru Vulpe (1931 - 2016), istoric, arheolog, membru corespondent (1996)

Academicieni români
V, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - X

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera X, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Alexandru D. Xenopol (1847 - 1920), istoric, economist, sociolog, membru titular (1893)

Academicieni români
X, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - Y

Deocamdată nu există niciun membru al Academiei Române al cărui nume să înceapă cu litera Y.

Academicieni români
Y, Academicieni români
Membri ai Academiei Române - Z

Aceasta este o listă a tuturor membrilor Academiei Române ale căror nume încep cu litera Z, începând cu anul înființării Academiei Române (1866) până în prezent.

 Mircea Zaciu (1928 - 2000), critic, istoric literar, membru de onoare (1997)
 Barbu Zaharescu (1906 - 2000), economist, membru corespondent (1955)
 Maria-Magdalena Zaharescu (n. 1938), chimistă, membru corespondent (2001)
 Gheorghe Zaman (n. 1942), economist, membru corespondent (2001)
 Krikor H. Zambaccian (1889 - 1962), critic, colectionar de artă, membru corespondent (1948)
 Cătălin Zamfir (n. 1941), sociolog, membru corespondent (1991)
 Nicolae Victor Zamfir (n. 1952), fizician, membru corespondent (2006)
 Duiliu Zamfirescu (1858 - 1922), scriitor, membru titular (1908)
 Gheorghe Zane (1897 - 1978), economist, istoric, membru titular (1974)
 George Zarnea (1920 - 2012), medic, biolog, membru titular (1994)
 Sever I. Zotta (1874 - 1943), istoric, membru corespondent (1919)
 Alexandru Zub (n. 1934), istoric, membru titular (2004)
 Dorel Zugrăvescu (1930 - 2019), inginer geofizician, membru corespondent (1991)
 Ioan Zugrăvescu (1910 - 1989), chimist, membru corespondent (1963)

Academicieni români
Z, Academicieni români
Lahore

Lahore (لاةور) este un oraș din Pakistan, capitala provinciei Punjab.  

Este situat lângă râul Ravi și granița cu India, 31.5710 grade est, 74.3130 grade nord. Lahore are 10.000.000 de locuitori. După Karachi, este al doilea oraș din Pakistan, ca mărime. Este considerat ca fiind pe locul 45 în clasamentul celor mai mari orașe din lume. 

Limba provinciei și totodată cea mai vorbită în Lahore, este punjabi. Cea vorbită în Lahore este cunoscută ca „punjabi lahoreană” datorită amestecului de punjabi și slang urdu vorbit în Lahore.

Personalități născute aici 
 Subrahmanyan Chandrasekhar (1910 - 1995), om de știință, Premiul Nobel pentru Fizică.

Legături externe 

 Lahore - perla Pakistanului, 6 septembrie 2007, Revista Magazin

Orașe în Pakistan
Sens orar

Sens orar sau sensul acelor de ceasornic este identic cu cel descris de limbile ceasului: de sus spre dreapta, jos, apoi spre stânga și înapoi sus. Sensul opus rotirii în sens orar este sensul antiorar, denumit în matematică sens trigonometric. Sensul trigonometric poate fi definit ca sensul de rotație pe o traiectorie circulară descrisă parametric de ecuațiile

x = r cos t
y = r sin t

unde r este raza cercului, iar t este un parametru crescător în timp. Coordonatele carteziene x și y trebuie să fie crescătoare spre dreapta, respectiv în sus.

Înainte de utilizarea ceasurilor se foloseau termeni referitori la evoluția soarelui pe boltă. Tehnic, termenii de orar și antiorar se pot aplica numai unei mișcări de rotație odată ce este specificată partea planului rotirii din care este urmărită mișcarea. De exemplu rotirea diurnă a Pământului, văzută de la Polul Nord , este antiorară, dar privită de la Polul Sud este orară.

Ceasurile urmează acest sens de rotire prin tradiție, datorită predecesorului lor, cadranul solar. Primele ceasuri au fost construite în emisfera nordică și erau făcute să funcționeze asemenea cadranelor solare. Pentru a funcționa (în emisfera nordică) cadranul trebuie orientat spre sud. Astfel, când Soarele se deplasează pe cer (de la est, prin sud, către vest), umbra lăsată se mișcă „în direcția opusă”, adică de la vest, prin nord, la est. De aceea poziția orelor a fost trasată în acest mod pe cadranele solare, iar ceasurile mecanice au numerele așezate în aceeași ordine.

Sens antiorar
În trigonometrie și matematică în general, unghiul plan se măsoară antiorar. În navigație, indicatoarele busolei cresc în sens orar în jurul rozei vânturilor, pornind cu 0° în partea de sus a rozei.

Uneori, ceasuri ale căror limbi se deplasează în sens antiorar sunt vândute, în zilele noastre, ca rarități. În timpurile vechi, unele ceasuri evreiești au fost construite ca să funcționeze astfel, de exemplu în turnurile unor sinagogi din Europa. Aceasta s-a făcut în acord cu sensul de citire, de la dreapta spre stânga, din limba ebraică.

După același principiu, șuruburile și piulițele obișnuite (drepte) se slăbesc în sens antiorar și se strâng în sens orar, dacă elementul care este rotit se află înspre privitor. La conexiunile conductelor de gaze, fitingurile sunt „pe stânga” pentru a împiedica interconectarea la sisteme pentru care nu au fost proiectate.

Distincțiile „orar” și „antiorar” apar și în natură, determinând conotații diferite și rezultate finale diferite.

În astronomie
În astronomie se vorbește despre mișcări prograde și mișcări retrograde. Mișcările în sensul antiorar, altfel spus, în sens trigonometric, se numesc mișcări prograde, iar cele în sens orar se numesc mișcări retrograde.

Vezi și  
 Mișcare progradă și mișcare retrogradă
 Regula mâinii drepte 
 Regula mâinii stângi 
 Izomerie optică, Dextrogir și Levogir, (în chimie) 
 Stânga și dreapta, Simetrie, Antisimetrie (în fizică) 
 Stângaci și Dreptaci (în anatomie și comportament uman)

Concepte fizice fundamentale
Trigonometrie
Antananarivo

Antananarivo, populație 1.918.117 (2012), este capitala Madagascarului, în provincia Antananarivo. Este situat în centrul insulei, într-o zonă stâncoasă și greu accesibilă la aproximativ 1600 de metri altitudine. Este cel mai mare oraș din Madagascar și centrul său administrativ, economic și comunicațional. Orașul este localizat la 18°55' sud, 47°31' est (-18.916667, 47.516667).   Principalele industrii sunt procesarea alimentelor, tutunul și textilele. 

Antananarivo a fost fondat în 1625. În 1797 era declarat capitala regilor Merina. A devenit capitala întregii insule prin cuceririle regelui Radama I. Orașul era capturat de către francezi în 1895 și încorporat în protectoratul Madagascar. Antananarivo este gazda Universității Madagascar și al Collège Rural d'Ambatobe.

Antananarivo înseamnă "Orașul Miei" (arivo = o mie). În perioada colonială și în primii ani de la independență era folosită denumirea Tananarive. 

Capitale din Africa
Madagascar
Orașe din Madagascar
Foton

Fotonul, numit și cuantă de lumină, este particula elementară responsabilă pentru toate fenomenele electromagnetice.

Cuvântul foton a fost creat în 1926 de fizicianul american Gilbert Lewis, pornind de la cuvântul grecesc φῶς, phos, care înseamnă lumină. Deși teoria lui Lewis despre fotoni, care susținea că aceștia nu pot fi nici creați și nici distruși, s-a dovedit a fi greșită — există numeroase fenomene cuantice de generare și anihilare a fotonilor —, termenul a fost considerat foarte potrivit pentru cuantele de lumină și a fost repede acceptat de întreaga comunitate științifică.

Proprietăți 
Fotonii participă la interacțiunile electromagnetice; toate formele de lumină (nu numai cea vizibilă) se compun din fotoni. Masa de repaus a fotonului este zero; astfel, în absența oricărei interacțiuni viteza fotonului (viteza luminii, c) este aceeași în toate sistemele de referință. Când este absorbit fotonul transmite materiei energia, impulsul și momentul său cinetic. Energia unui foton E depinde numai de frecvența lui ν, conform relației:
   E = hν
unde h este constanta lui Planck. Impulsul  p asociat unui foton de energie E este:
     p =  E/c
Atunci când un foton este absorbit de un atom, atomul primește un impuls egal cu E/c.  Dacă fotonul este reflectat (absorbit și reemis în sens contrar), transferul de impuls este 2E/c.

Ca toate particulele elementare, fotonii au atât proprietăți de corpuscul, cât și de undă — prezintă dualismul undă-corpuscul, în general considerându-se că în momentul interacțiunii cu materia fotonii se comportă preponderent ca particule, iar în timpul propagării libere se comportă ca unde.

Primele încercări științifice de a crea un model corpuscular al luminii au avut loc în secolul al XVI-lea și i-au aparținut lui Pierre Gassendi; ele au fost preluate și dezvoltate curând după aceea de către Isaac Newton. Dar conceptul modern de foton a apărut abia la începutul secolului al XX-lea, mai întâi în lucrările dintre anii 1905 și 1917 ale lui Albert Einstein (acesta folosea pentru foton denumirea germană das Lichtquant, „cuanta de lumină”). Această cuantă servea la explicarea unor fenomene observate experimental care nu puteau fi explicate prin modelul clasic al luminii, ca de exemplu efectul fotoelectric și radiația corpului negru.

Precizarea conceptului de foton a avut de-a lungul timpului consecințe deosebite în dezvoltarea fizicii, a celorlalte științe și a tehnologiei. Prin aplicarea teoriilor legate de fotoni au devenit realitate printre multe altele: laserul, fotochimia, microscopia de înaltă rezoluție, comunicațiile optice și analize atomice și moleculare. Pentru viitor se întrevăd rezultate spectaculoase de exemplu în criptografia cuantică sau realizarea de calculatoare cuantice.

Note

Bibliografie 

  Eric Weisstein, Eric Weisstein's World of Science, Photon
  Carl R. Nave, HyperPhysics, Photon
  A. I. Ahiezer, V. B. Berestețki Electrodinamica cuantică Editura Tehnică 1958 (traducere din limba rusă)

Concepte fizice fundamentale
Electromagnetism
Optică
Particule elementare
Fotoni
Numai iubirea

Numai iubirea este prima telenovelă românească, produsă de Media Pro Pictures a cărei premieră a avut loc la data de 2 octombrie 2004 difuzată pe posturile de televiziune Pro TV și Acasă TV, primul fiind specializat în difuzarea de telenovele. De altfel ideea producerii acestei telenovele aparține  chiar directorului executiv al postului, Ruxandra Ion care este și producător general.

Telenovela este structurată ca un serial color format din 100 episoade a câte 60 minute. Este o producție integral românească începând de la scenarist-ul Eugen Patriche, producătorii Ruxandra Ion și Andrei Boncea, regizorii Anatol Reghintovschi și Iura Luncașu,  până la actori și echipa tehnică.

Imaginea este semnată de Bebe Cojocaru, coloana sonoră de Florin Sever, iar piesa muzicală „Numai iubirea” care a dat și numele filmului, este interpretată de căntărețul de muzică latino Pepe.

Costumele - Dana Săvuică.

Distribuția

 Alexandru Papadopol - Dan Bratu, protagonist
 Bianca Neagu - Bianca Bratu, protagonistă
 Oana Zăvoranu - Andreea Damaschin, antagonistă
 Dan Bordeianu - Victor Bratu, co-protagonist
 Adela Popescu - Alina Damaschin (debutantă), co-protagonistă
Corina Dănilă - Ana Dogaru, protagonistă

Cu participarea:
 Tora Vasilescu - Claudia Tudose, antagonistă
 Sebastian Papaiani - Manole Tudose, co-protagonist
 Iurie Darie - Nichifor Dogaru, co-protagonist
 Anca Pandrea - Marga, co-protagonistă
 Alexandru Barba - Ștefănuț
 Vlad Rădescu - Tudor Lupescu, antagonist
 Carmen Ionescu - Maria Bratu
Dinu Ianculescu - Nicolae Bratu
 Andrei Bogdan Rosu - Paul Tănase
 Ioana Ginghină - Ildiko Szekelyi, co-protagonistă
 Ana Maria Moldovan - Delia, co-protagonistă
 Maria Popa - Sabina, antagonistă
 Ana Grosu - Miruna, antagonistă
 Victor Gabor - Luca
 Oliver Toderiță - Lucian Vasilescu
Florin Piersic - Octavian
 Cristina Cioran - Laura
 Vasile Calofir - Ricky
 Lili Sandu - Casandra, antagonistă
 Octavian Strunilă - Terente, antagonist
Valentin Rupiță - Sică Ciomag
Florin Roată - Țeapă
 Dan Chiriac - Zeamă
 Geo Dobre - comisarul Olteanu 
Lili Sanboeuf - Angela 
Mirela Oprișor - Karina 
Doru Todoruț - Sebastian
Costel Constantin - Marcel
Lucian Viziru 
 Gabriela Spanic 

Telenovele românești
Seriale de televiziune Acasă TV‎
Seriale de televiziune din 2004
Seriale de televiziune anulate
Membri de onoare din țară ai Academiei Române

Aceasta este o listă a membrilor de onoare din țară ai Academiei Române.

 Bartolomeu Anania (1921 - 2011), mitropolitul Clujului, Maramureșului și Sălajului (din 2010)
 Cabiria Andreian Cazacu (1928 - 2018), matematician (din 2006)
 Constantin Bălăceanu-Stolnici (1923 - 2023), medic (din 1992)
 Radu Beligan (1918 - 2016), actor (din 2004)
 Paul Cernovodeanu (1927 - 2006), istoric (din 1999)
 Daniel Ciobotea (născut în 1951), patriarhul Bisericii Ortodoxe Române (din 2007)
 Constantin Ciopraga (1916 - 2009), critic, istoric literar (din 1993)
 Alexandru-Vladimir Ciurea, medic neurolog, (n. 1940) (din 2021)
 Sorin Comoroșan (născut în 1927), biochimist, fizician (din 1992)
 Nicolae Corneanu (1923 - 2014), mitropolitul Banatului, (din 1992)
 George Crețianu (1829 – 1887), poet și publicist (din 1882)
 Tudor Drăganu (1912 - 2010), jurist (din 2003)
 Ștefan Drăgulescu (născut în 1943), medic (din 2019)
 Nicolae Florea (născut în 1921), inginer chimist (din 2015)
 Leonida Gherasim (născut în 1929), medic (din 2001)
 Răzvan Givulescu (1920 - 2007), geolog, paleobotanist (din 1993)
 Marius Guran (1936 - 2019), inginer (din 2011)
 Valeria Guțu Romalo (născut în 1928), lingvist (din 2006)
 Ion Ianoși (1928 - 2016), filosof (din 2001)
 Constantin Ionete (1922 - 2011), economist (din 1993)
 Ion Irimescu (1903 2005), sculptor (din 1992)
 Zsigmond (Sigismund) Jakó Pal (1916 - 2008), istoric (din 1996)
 Panaite C. Mazilu (1915 - 2015), inginer (din 1993)
 Viorel Mărginean (născut în 1933), pictor (din 2006)
 Mihai I de România (1921 - 2017), ultimul rege al României (din 2007)
 Ioan Munteanu (1938 - 2018), medic, obstetrician (din 2004)
 Ana, contesă de Noailles (1876 - 1933) scriitoare și poetă franceză de origine română
 Mircea Olteanu (1926 - 2011), medic (din 1992)
 Mircea Petrescu (născut în 1933), inginer (din 2006)
 Dumitru Popescu (1929 - 2010), preot, profesor (din 2001)
 Emilian Popescu (născut în 1929), teolog, istoric (din 2006)
 Dumitru Protase (născut în 1926), istoric (din 2003)
 Gheorghe Aurelian Rădulescu (1907 - 2002), inginer chimist (din 1992)
 Ioan Robu (născut în 1944), arhiepiscop (din 2001)
 Carol Stanciu (născut în 1938), medic, gastroenterolog (din 2004)
 Dimitrie D. Stancu (1927 - 2014), matematician (din 1999)
 Vasile Stănescu (1925 - 2019), economist, jurist (din 1999)
 Laurențiu Streza (născut în 1947), mitropolitul Ardealului (din 2015)
 Mihai Șora (născut în 1916), filosof, eseist (din 2012)
 Gavril Ștrempel (născut în 1926), istoric al culturii (din 1993)
 Victor Toma (1922 - 2008), inginer (din 1993)
 Nicolae Țăpuș (născut în 1949), inginer (din 2019)
 Gabriel Țepelea (1916 - 2012), istoric literar, scriitor, om politic (din 1993)
Gheorghe Udriski (1867 - 1958), medic chirurg de medicină veterinară (din 1946)
Dumitru Vatamaniuc (1920 - 2018), critic, istoric literar (din 2001)
 Elena Văcărescu (1864 - 1947), poetă, memorialistă, prozatoare (din 1925)
Mileniu

Un mileniu este o perioadă de 1.000 de ani.

1-1000
1001-2000
2001-3000
3001-4000
4001-5000
5001-6000, etc

Vezi și 
 Secundă
 Minut
 Oră
 Zi
Săptămană
Lună
An
 Deceniu
 Secol
 Listă de milenii
Jocurile Olimpice de iarnă din 1924

Jocurile Olimpice de iarnă din 1924 cunoscute drept primele jocuri olimpice de iarnă s-au desfășurat la Chamonix, Franța în perioada 25 ianuarie - 5 februarie 1924.

Desfășurate inițial în asociere cu Jocurile Olimpice de vară din 1924, competițiile sportive au avut loc la poalele Mont Blanc în Chamonix și Haute-Savoie, Franța, între 25 ianuarie și 5 februarie 1924. Jocurile au fost organizate de Comitetul Olimpic Francez și au fost considerate inițial „Săptămâna Internațională a Sporturilor de Iarnă”. Odată cu succesul evenimentului, acesta a fost desemnat retroactiv de către Comitetul Olimpic Internațional (CIO) drept „primele Jocuri Olimpice de iarnă”.

Tradiția de a desfășura Jocurile Olimpice de iarnă în același an cu Jocurile Olimpice de vară va continua până în 1992, după care a început practica actuală de a organiza Jocurile Olimpice de iarnă în al doilea an după fiecare Jocuri Olimpice de vară.

Țări participante
Au participat 16 țări.

Sporturi
La JO au fost incluse 16 evenimente sportive la 9 discipline din 5 sporturi: bob, curling, hochei pe gheață, patinaj (patinaj artistic, patinaj viteză), sanie și schi nordic (patrulă militară, schi fond, combinata nordică și sărituri cu schiurile).

  Bob (1)
  Curling (1)
  Hochei pe gheață (1)
  Patinaj artistic (3)
  Patinaj viteză (5)
  Combinata nordică (1)
  Patrulă militară (1)
  Sărituri cu schiurile (1)
  Schi fond (2)

Clasament 
Legendă
 Țara gazdă

Referințe

Legături externe 

  1924 Winter Olympics la olympedia.org

Jocurile Olimpice de iarnă
Competiții sportive internaționale găzduite de Franța
Ritul armean

Ritul armean este un rit creștin răsăritean, întrebuințat atât de Biserica apostolică armeană și de Biserica armeano-catolică.

Împreună cu ritul bizantin, ritul armean formează grupul riturilor cappadociene, făcând parte din marea ramură de origine siriacă. 

În ciuda aparențelor, riturile cele mai apropiate de ritul armean sunt: cel latin și cel bizantin.

Euharistie 

Ca orice euharistie validă, cea a ritului armean are cele două părți: liturghia cuvântului (sau a catehumenilor) și liturghia altarului (sau a credincioșilor). Pe lângă acestea două, ritul armean - ca cel bizantin - are și proscomidia sau proteza, ce corespunde ofertoriului din alte rituri. Totuși, în zilele noastre, proscomidia se face întimpul liturghiei cuvântului, pe altar (ca la celți).

Liturghia cuvântului 

Liturghia cuvântului, în ritul armean, are următoarele elemente:

Liturghia euharistică 

Biserica Armeană
Creștinism
Rituri orientale
Rituri
Liturgică
Armenia